Zaštita od stranih špijunskih službi: Rusija sprema zamenu za windows | Moj Sajt\nZaštita od stranih špijunskih službi: Rusija sprema zamenu za windows\nNovi zakon koji je usvojila Državna duma Rusije predviđa zabranu prodaje elektronike bez softvera koji je propisala ruska vlada, ali to ni na koji način neće pogoditi građane Rusije, koji će umesto zapadnih imati na raspolaganju odgovarajuće ruske operativne sisteme.\nMerama koje stupaju na snagu 1. jula sledeće godine biće zabranjena prodaja određene vrste „tehnički složene robe“ bez preinstaliranja ruskog softvera, a spisak tih artikala, softvera i njegovog instaliranja utvrđivaće vlada.\nKako za Sputnjik objašnjava profesor Vitalij Vehov sa Moskovskog državnog tehničkog univerziteta „Bauman“, čim je zapadnim sankcijama zabranjena isporuka u Rusiju određene računarske opreme i softvera neophodnog za njeno normalno funkcionisanje, Rusija je počela da traži odgovarajuću zamenu.\n„Zahvaljujući visokom intelektualnom potencijalu, Rusija je kreirala potrebne softverske alate koji omogućavaju, bez uticaja na postojeći strani softver, nadogradnju računarske opreme, kupovinu nove računarske opreme i njeno korišćenje. Radi se o našem, ruskom softveru, koji polazi od odgovarajućih izvornih operativnih sistema, kao i o nadogradnji i drugom softveru koji su već u opticaju kod ruskih kupaca“, kaže Vehov.\nPrema rečima ovog eksperta, nadogradnja i modernizacija domaćeg softvera podrazumeva da nema potrebe tražiti bilo kakve dozvole od originalnih proizvođača stranog softvera.\n„Zakon koji je usvojen u trećem čitanju, a koji će najverovatnije podržati i predsednik Rusije, ima zadatak da zaštiti sve građane Rusije kako bi mogli normalno da koriste kompjuterske instrumente, bez kojih je danas praktično nemoguće normalno raditi. Osim toga, Rusija je na taj način izbegla uticaj stranih specijalnih službi koje su u softver unapred ubacivale i nastavljaju da ubacuju štetne elemente, a oni, bez saglasnosti korisnika, prenose lične podatke i druge osetljive informacije odgovarajućim službama kao što su američka Nacionalna bezbednosna agencija (NSA), CIA i slične“, ističe Vehov za Sputnjik.\nIstovremeno, kako napominje, to neće doneti veće promene za obične građane, koji će, recimo, jedino umesto operativnog sistema „Vindous“ instalirati ruski operativni sistem.\n„Takvi sistemi postoje već dve godine. Ja sada sedim, radim za računarom, razgovaram sa vama, a više ne plaćam ’Vindous‘ operativni sistem, samo imam ruski operativni sistem koji je mnogo jeftiniji. Već dve godine radim na takozvanoj rusificiranoj verziji ’Vindous‘ operativnog sistema“, navodi Vehov.\nKad je reč o „Android“ sistemu, koji koristi većina mobilnih uređaja, po mišljenju našeg sagovornika, tu postoje dve opcije.\n„Prva je da ovaj zakon ne zabranjuje upotrebu legalno uvezenog i kupljenog softvera. Druga opcija je da će od dostupne nadogradnje svaki korisnik odabrati šta će tačno preuzeti da bi ovi uređaji ispravno funkcionisali. Napominjem da tokom dve godine upotrebe ruskog operativnog sistema nije bilo propusta u radu.“\n„Ovo je zakon koji važi za vladine agencije. Prvo, predstavlja osiguranje informativne bezbednosti od obaveštajnih aktivnosti koje se obavljaju putem tajno instaliranog softvera, a drugo, omogućava da te službe ipak mogu da rade i dalje pod sankcijama, ali već na ruskoj platformi. Zabrane se ne odnose na obične građane koji ne rade u državnim strukturama“, kaže profesor Vehov na kraju razgovora za Sputnjik.


Đoković i vakcinacija: Novak objasnio da li je za ili protiv – Krstarica\nĐoković i vakcinacija: Novak objasnio da li je za ili protiv\nA. J. 21. avgusta 2020. 10:52\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković kaže da je njegova prethodna izjava u vezi sa vakcinom protiv koronavirusa protumačena na pogrešan način.\nĐoković je pre nekoliko meseci u razgovoru sa srpskim sportistima izjavio da je protiv vakcinacije i da ne bi voleo da ga neko tera da primi vakcinu da bi mogao da putuje.\nBrojni mediji su se obrušili na srpskog tenisera, zbog čega je pojasnio svoje mišljenje.\nSada, Njujork tajms još jednom je pokrenuo istu temu u razgovoru sa Novakom, koji je detaljno objasnio svoje razmišljanje.\n„Strani mediji su malo izvukli iz konteksta tu moju izjavu, ističući da sam potpuno protiv bilo kakve vakcinacije. Moj problem sa vakcinacijom je taj ako me neko na silu tera da ubacim nešto u moje telo. To je za mene neprihvatljivo“, rekao je Đoković, prenosi Njujork tajms.\nNovak je dodatno pojasnio svoj stav.\n„Nisam protiv vakcinacije, jer ko sam ja da pričam o vakcinama kada su tu stručni ljudi, medicinski radnici koji spasavaju ljude širom sveta? Siguran sam da postoje vakcine sa malim nuspojavama, a koje su pomogle ljudima da zaustave širenje infekcija po svetu“, zaključio je Đoković.\nĐoković se trenutno nalazi u Njujorku gde ga očekuju nastupi na turniru Sinsinati i na Ju-Es Openu.


FAO upozorava: Pšenična rđa širi se Sredozemljem - AgroSmart\nnedelja, 05. februara 2017.\nNova veoma destruktivna vrsta bolesti koja je prošle godine pogodila useve na Siciliji mogla bi se 2017. proširiti Sredozemljem i zapretiti prinosu i životima malih poljoprivrednika, upozorili su u stručnjaci.\nOrganizacija za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO) pozvala je države Evrope i severne Afrike da porade na sprečavanju da bolest pšenične rđe ne preraste u epidemiju koja bi desetkovala proizvodnju hrane.\nProšle godine tom bolešću bile su pogođene hiljade hektara polja pšenice na Siciliji, što je jedno od najvećih zarazaove bolesti u više od 50 godina, otkrivaju naučnici.\n„Nismo videli tako nešto u prethodnih pet ili šest decenija“, rekao je za Tomson Rojters Fondaciju stručnjak iz Međunarodnog centra za kukuruz i pšenicu (CIMMYT) Dejvid Hodson.\nAnaliza CIMMYT-a i fakulteta u danskom Arhusu, objavljena u četvrtak u časopisu Nejčr, pokazala je da je epidemiju izazvala nova vrsta ove bolesti, gljivične infekcije koja za nekoliko nedelja može da uništi cele useve ako se ne spreči na vreme.\n„Vrlo je agresivna“, upozorava Biađo Randaco, agronom koji je prvi primetio tu bolest, dodajući kako su na Siciliji pogođene različite vrste durum pšenice koje se koriste za proizvodnju testenine, kao i neke druge vrste pšenice i zob.\nOve godine bi te gljive mogle pogoditi useve u obližnjim državama poput Grčke, Albanije, Libije i Tunisa, tvrde stručnjaci, ali ističu i da nije sigurno hoće li se zaraza proširiti jer je moguće da ti organizmi nisu preživeli niske zimske temperature.\nfao pšenična rđa sredozemljem


Najmanje deset ljudi poginulo je u požarima koji su zahvatili polja pšenice u severoistočnom delu Sirije, a kurdske vlasti tvrde da je požar podmetnut, saopšteno je iz Sirijske opservatorije za ljudska prava.\nIz Opservatorije navode da je u požarima život izgubilo nekoliko civila, kao i nekoliko pripadnika "Sirijskih demokratskih snaga", koji su pokušali da ugase vatru.\nKurdske vlasti i sirijska Vlada u Damasku nadmeću se u nameri da kupe pšenicu nakon ovogodišnje žetve, a požari, za koje mnogi tvrde da su izazvali militanti "Islamske države", nastavljaju da uništavaju useve.\nPortparol kurdskog Crvenog polumeseca Kamal Derbas saopštio je da je u pokrajini Hasake povređeno pet ljudi, dok su pokušavali da iskontrolišu požar.\nKurdski zvaničnici zatražili su pomoć od koalicije predvođene vojskom SAD, javio je AFP.\nŠef kurdskog odeljenja za poljoprivredu Salmab Baroudo izjavio je da je najveći požar zahvatio oko 350.000 hektara.\nOn tvrdi da su požari podmetnuti i da je cilj toga unošenje nesloge među meštane i podrivanje kurdske administracije, ali nije rekao koga smatra odgovornim za podmetanje.\nDržavna novinska agencija "Sana" okrivila je kurdske borce za podmetanje požara, sa ciljem sprečavanja lokalnih zemljoradnika u nameri da useve prodaju Damasku.\nRusija poslala 2.000 TONA PŠENICE Severnoj Koreji: Brod sa humanitarnom pomoći stigao u luku\nNašoj planeti se do sada desilo najmanje pet velikih izumiranja u toku kojih je sa lica zemlje nestalo mnogo životinjskih vrsta.


Francuska na čelu EU: Da li će Makron popuniti vakuum na Balkanu koji je ostao posle Merkel - Kosovo Online\n11. Decembar 2021. • 08:20\nOd 1. januara sledeće godine, u kojoj Francusku očekuje najvažniji politički događaj, predsednički izbori, ova zemlja predsedavaće i Savetom Evropske unije.\nOna će poziciju preuzeti od Slovenije, koja je na tom mestu od jula ove godine, a kormilo će držati u rukama do 30. juna 2022. godine.\nFrancuska je jedna od najjačih zemalja Evropske unije, a aktuelni predsednik Emanuel Makron već se pokazao kao lider koji vodi politiku unutar EU upravo u pravcu koji bi zemlju mogao postaviti kao vodeću članicu bloka. Taj put Makronu se otvorio kada je postalo izvesno da će Angela Merkel, bivša kancelarka Nemačke otići u penziju nakon 16 godina liderstva u Nemačkoj i u EU.\nMeđutim, da bi Makron uspeo u svojoj nameri potrebna mu je i pobeda na izborima koji će se održati u aprilu.\nOsvajanjem novog predsedničkog mandata, francuski predsednik biće u prilici da ostvari sve ciljeve koje je zacrtao u predstavljanju plana za predsedavanje Unijom, kao i da se zaista postavi kao predvodnik EU, u vremenu kada se ceo kontinent suočava sa krizama - od pandemije kovida 19 i energetske krize, do borbe sa klimatskim promenama. Imajući u vidu upravo održavanje predsedničkih izbora, postavlja se pitanje koliko Francuska zaista može da se fokusira na samo predsedavanje i spisak prioriteta u tom pogledu jer će unutrašnja pitanja sigurno okupirati pažnju kako političara tako i samih građana.\nIpak, u svom govoru u kojem je predstavio prioritete EU tokom predsedavanja Makron nije zaobišao pitanje Zapadnog Balkana, ističući da je taj region "više od susedstva".\n"Zapadni Balkan je više od susedstva. Balkan je srce Evrope. Moramo da vodimo politiku ponovnog angažmana i investiranja u cilju ekonomske integracije ovog regiona. Moramo da se borimo protiv manipulacija nekoliko regionalnih sila koje kroz Balkan žele da destabilizuju Evropu", poručio je Makron što ukazuje da se proširenje i saradnja sa regionom i dalje nalaze na agendi Francuske.\nIma li mesta za Zapadni Balkan?\nKao jedan od kreatora nove metodologije pridruživanja, bilo je očekivano da Makron podrži dalji nastavak integracija, ali je to poverenje poljuljano nakon njegovih skeptičnih izjava o tom procesu zbog učešća novih zemalja u odlučivanju na nivou EU. Ipak, da je franckuski predsednik za sada ostao dosledan politici proširenja potvrdile su njegove reči tokom predstavljanja plana kada je istakao da će Zapadni Balkan biti jedan od prioriteta.\nOno što je potvrdilo da nova metodologija na neki način daje rezultate jeste i konačan napredak Srbije na putu ka EU. Posle dve godine stagnacije, konačno je napravljen pomak kada je Srbija dobila "zeleno svetlo" za otvaranje Klastera četiri u pristupnim pregovorima.\nMeđutim, posvećivanje pažnje proširenju i problemima Zapadnog Balkana mogla bi da zaseni predizborna kampanja u Francuskoj odnosno unutarpolitička pitanja.\nAleksandra Kolaković iz Instituta za političke studije rekla je za Euronews Srbija da se još 2017. u određivanju francuske evropske politike videla pretenzija za odgovornost za Zapadni Balkan i evrointegracije tog regiona. Kako smatra, svakako je dobro da se to pitanje našlo među prioritetima Frnacuske u planu za predsedavanje Unijom, ali da bi trebalo imati u vidu predsedničke izbore, koji će gotovo sigurno imati dva kruga.\n"Upravo zbog izbora, neki analitičari smatraju da se može očekivati da će to biti možda i skraćeni mandat predsedavanja Francuske. Ipak, milsim da će iskoristiti ceo mandat, ali je upitan efekat", rekla je Kolaković.\nOsvrćući se i na izjave Makrona da je Zapadni Balkan "srce Evrope", ona ističe da će jedan od prioriteta biti svakako pokretanje razgovora o budućnosti čitavog kontinenta što je značajno za napretak i EU i evrointegracija.\n"To je veoma bitno. Interesantna je najava tog pogleda na pisanje istorije Evrope, što takođe može da utiče na odnos EU na Zapadni Balkan tokom francuskog predsedavanja jer se vidi da se taj region više ne posmatra kao nešto odvojeno, već kao deo Evrope", rekla je Kolaković.\nTakođe, Strahinja Subotić iz Centra za Evropske politike za Euronews Srbija kaže da će Francuska svakako nastaviti da motri na ovaj region, u skladu sa ranije iznesenim planovima.\n"Mislim da će možda čak i ažurirati tu Strategiju koju su usvojili 2019. i na taj način će pokušati da popune vakuum koji je za sobom ostavila Angela Merkel, koja je i personalno i u okviru države bila najuticajnija na Zapadnom Balkanu i da se nametnu kao igrač broj jedan", rekao je Subotić.\nIpak imajući u vidu prethodnicu, Sloveniju, kako navodi Subotić, pitanje je koliko će Franacuska imati prostora na "agendi prenatrpanoj različitim prioritetima" da se posvećeno bavi proširenjem.\n"U ovom trenutku teško je reći u kojoj će meri biti prioritet Zapadni Balkan. Sumnjam da će Francuska biti u mogućnosti da ga prioretizuje poput Slovenije, koja je zapravo na svakom koraku govorila o nužnosti ubrzanja pristupnog procesa, otvara se Klaster 4, održali su samit", ističe Subotić.\nIpak, i on napominje da to neće biti znak da Francuska ne želi da se bavi Zapadnim Balkanom već da će biti prezauzeta zbog velikih očekivanja da kao osnivač EU Francuska nadomesti odlazak Merkel.\nEmanuel Makron Angela Merkel Francuska Zapadni Balkan\nMakron: Zapadni Balkan je više od susedstva, to je srce Evrope\nPredsednik Francuske Emanuel Makron izdvojio je Zapadni Balkan kao jedan od prioriteta nastupajućeg francuskog predsedavanja Savetom EU u prvoj polovini 2022. godine i istakao da je taj region srce Evrope, prenosi Tanjug.\nVučić u Glazgovu sa Makronom, Ramom, Angelom Merkel i drugim državnicima


Desetine miliona za “izveštavanje po pozivu” - Šumadijski centar za građanski aktivizam "RES PUBLICA"\nPosted on 19/12/2018 19/12/2018 AuthorrespublikaLeave a comment\nUrednička inicijativa je gotovo neprimetna, a istraživačkih i analitičkih reportaža na programu RTK nema, pokazalo je istraživanje organizacije Res Publika.\nZa Radio-televiziju Kragujevac bi se bez preterivanja moglo reći da je najprivilegovaniji mediji u Srbiji. Takav status RTK duguje činjenici da joj grad Kragujevac od raskida privatizacije omogućava stabilno budžetsko finansiranje. Dok drugi lokalni i regionalni mediji neprestano strepe da li će uspeti nešto da zarade na osiromašenom reklamnom tržištu i hoće li im lokalne samouprave odobriti sredstva na konkursima za projektno sufinasiranje, za Radio-televiziju Kragujevac takve neizvesnosti nema.\nPredlogom gradskog budžeta za 2019. za javno informisanje planirano je ukupno 45 miliona, od čega 37 miliona “za subvencije javnim nefinansijskim preduzećima i organizacijama” i 8 miliona dinara za “usluge po ugovoru”. Važno je napomenuti da su se u Kragujevcu sva sredstva namenjena informisanju građana do sada slivala isključivo na račun RTK. U 2018. to će biti čak 48 miliona dinara, dok ostali mediji u poslednje četiri godine nisu ni dobili šansu da konkurišu za javni novac.\n(print screen Predlog odluke o budžetu grada Kragujevca za 2019. godinu)\nPoređenja radi, grad Niš je u 2018. za sufinasiranje javnog interesa u oblasti informisanja izdvojio 54 miliona. Novac je medijima raspodeljen na javnom konkursu, u skladu sa predlogom komisije koja je odlučila da se budžetskim sredstvima podrži realizacija ukupno 33 projekta različitih televizija, novina, radio stanica, internet portala, samostalnih produkcija, udruženja građana … Tako je, na primer, Niška televizija, koja je poput RTK nekada bila gradsko javno preduzeće, na tom konkursu dobila 8,4 miliona dinara, sto hiljada manje od maksimalnog pojedinačnog iznosa koji je odobren.\nU nastojanju da dođu do odgovora na pitanje kakav se medijski sadržaj finasira novcem građana Kragujevca, aktivisti udruženja “Res publika”, tokom septembra su pratili i beležili vesti, reportaže, gostovanja i druge sadržaje, prikazivane u emisijama “Hronika”, “Mozaik”, “Komunalni servis” i “Epicentar”, odnosno oko 35 sati programa jedine televizije u Kragujevcu. Rezultati tog istraživanja u najkraćem bi se mogli svesti na zaključak da RTK izveštava po pozivu, dok su uredničke inicijative samo sporadične i u posmatranom periodu svedene na obradu “laganih tema”, poput nabavke ogreva ili pripreme zimnice. Politike gotovo i da nema u programu Radio-televizije Kragujevac, ali su zato funkcioneri i službenici lokalne samouprave najčešći medijski akteri. Dominiraju teme iz kulture, mada isključivo u obliku najava i izveštaja sa održanih događaja, lišenih bilo kakve analize ili kritičkog osvrta na umetnički sadržaj.\nCentralna informativna emisija Hronika u 19 sati, koja je godinama bila najgledanija i najprepoznatljivija Kragujevčanima, u posmatranom periodu gledaocima je svake večeri donosila priloge sa dešavanja održanih u gradu tog dana. Sa udelom od preko 60 procenata izveštaji sa događaja bili su ubedljivo najčešći izvor informacija za RTK. Organizatori ovih skupova i manfestacija, u istraživanju Res Publike označeni kao zainteresovana javnost, čine nešto manje od trećine ukupnog broja sagovornika u svim emitovanim prilozima. Ipak, zbirno posmatrano najbrojniji akteri tokom septembra bili su gradski funkcioneri i službenici, kojih ih je bilo oko 40 odsto. Građani su na trećem mestu i činili su oko 15 procenata sagovornika kojima su novinari RTK, najčešće u formi ankete, pružili priliku da se izjasne o nekoj temi.\nKako su glavni izvor informacija događaji, među kojima je najviše izložbi, koncerata i pozorišnih predstava, najzastupljenija tema u Hronici tokom septembra bila je kultura sa udelom od oko 16%. Koji procenat manje zauzima rad organa lokalne samouprave, kao i društvene teme u najširem smislu, dok zdravstvo, nauka i obrazovanje i sport, pojedinačno posmatrano, imaju znatno ispod 10 odsto. Politika je ubedljivo na začelju sa 2,4%.\nPrilozi u Hronici nastali korišćenjem materijala iz drugih emisija, cene ogreva ili trominutno nabrajanje planiranih infrastrukturnih projekata bile su neke od reportaža čiji povod nisu događaji, konferencije za medije ili saopštenja, već urednička inspiracija i inicijativa, odnosno indikator u monitoringu nazvan „uredničke teme“. Uz odsutvo istraživačkih i analitičkih sadržaja, zanimljiva karakteristika programa jedinog medija koji se finansira novcem Kragujevčana, je i izostanak izveštavanja u negativnom kontekstu. Svakodnevnim praćenjem programa zabeleženo je da Hronikom dominiraju prilozi koji traju do tri minuta, u odnosu na vesti i povremena gostovanja. Oni imaju pozitivan, a najčešće neutralni ton, pa se s obzorom na tematiku i novinarski pristup, može izvesti zaključak da RTK „hvali koga treba“, ali, za razliku od brojnih drugih medija u Srbiji, u posmatranom perodu nije vodila negativne kampanje.\nKo nije gledao Hroniku u 19 ili 22, propušteno je mogao da nadoknadi sutradan u Mozaiku koji je na programu RTK radnim danima od 17 sati. Najčešći akteri i ovde su organizatori događaja i javni službenici, dominantna tema je kultura, a izvor događaji – prošli i budući. Tokom 50 minuta se uglavnom repriziraju prilozi iz Hronike i smenjuju gosti koji najavljuju predstave, koncerte, akcije. Tako na primer, u ponedeljak umetnik gostovanjem u Mozaiku najavljuje svoju izložbu čije otvaranje je iste večeri, izveštaj sa ovog skupa emituje se u Hronici u utorak uveče, a gledaoci imaju priku da „utvrde gradivo“ još jednom u Mozaiku, u sredu popodne.\nZanimljivo je da su kulturi bile posvećene dve emisije “Epicentar”, koja inače koja obrađuje društveno-političke teme, od ukupno četiri koliko ih je prikazano u periodu monitoringa. Prvog četvrtka u septembru, u uobičajenom večernjem terminu, emitovana je repriza u kojoj najavljen program majskih svečanosti. Dostignuća gradske vlasti u toj oblasti predstavio je resorni član gradskog veća, dok je u drugoj gostovalo troje direktora gradskih ustanova kulture. U posmatranom periodu u emisiji Epicentar funkcioneri lokalne samouprave, bili su gotovo jedini sagovornici.\nNajviše napomena aktivisti/istraživači “Res publike” zabeležili su prateći emisiju Komunalni servis. Razlog za to je, pre svega, činjenica da je taj medijski sadržaj najčešće pozitivno intoniran i nema primarno informativni, već uglavnom promotivno – propagandni karakter. Tome najviše doprinosi autorka emisije, koja svojim komentarima često izlazi iz uloge objektivnog izveštača i stavlja se u poziciju portparola gradskih javnih preduzeća.To bi se najslikovitije moglo opisati primerom iz razgovora sa predsednikom “Kragujevačkog kućnog saveta”, u kom voditeljka konstatuje da je “grad Kragujevac prvi u Srbiji rešio da pomogne svoje stanovništvo tako što je omogućio plaćanje dugova na 10 godina, sa najmanjom ratom od 500 dinara”.\nProgramska šema nova, priča stara\nSa novom programskom šemom, emisija kreće u izmenjenom konceptu, pa se umesto razgovora u studiju, gledaocima prezentuju snimljene reportaže o javnim komunalnim preduzećima. Međutim, suporotno očekivanju, na terenu se ne traga za odgovorom na pitanja koji su najveći komunalni problemi građana i kako ih rešiti, već se gledaocima nudi priča o redovnim aktivnostima zaposlenih u gradskim preduzećima. Tako emisija o JKP “Parking servis” sugeriše da radnici ovog preduzeća olakšavaju parkiranje u gradu (!!!). Veoma je zanimljiva i epizoda o JKP “Šumadija”. Na gotovo bajkovit način opisuje se vredan rad čistača gradskih ulica, koji se, obavljajući taj težak posao, svakodnevno suočavaju sa nezadovoljnim građanima, često punim nerazumevanja za njihov rad.\nKako su upravo komunalne i infrastrukturne teme u brojnim istraživanjima označene kao ono što najviše zanima gledaoce lokalnih i regionalnih medija, analizom sadržaja emisije “Komunalni servis” mogao bi se izvesti i uopšteni zaključak o uređivačkoj politici RTK, koja bi se u najkraćem mogla opisati parolom “U službi gradske uprave”.\nSvoj „specijalan status“ RTK duguje uredbi Vlade Srbije, koja je gradu omogućila da preuzme ovaj mediji i pripremi ga za novu privatizaciju, ali i potpisima više od 10 000 građana. Oni su zahtevali da se pronađe rešenje za gradsku televiziju, u trenutku kada je zbog nagomilanih problema prestala da emituje program, kao i da se omogući „slobodno, pravovremeno i istinito informisanje građana Kragujevca i Šumadije”. I dok novinari, esnafska udruženja i stručna javnost neprestano ukazuju da se finansiranjem samo jednog medija, na način kako to čini kragujevačka gradska uprava, krši Zakon o javnom informisanju i direktno ugrožava medijski pluralizam na lokalu, ostaje nejasno da li se značajnim sredstvima koja se izdvajaju za Radio-televiziju Kragujevac zaista finansira ostvarivanje javnog interesa u informisanju.\nUdruženje Res Publika zanimalo je i kakva su očekivanja i potrebe Kragujevčana kada je reč o informisanju, o kojim bi temema želeli da budu obavešteni, kao i na koji način vide stanje u lokalnim medijima. Rezulati tog istraživanja biće predstavljeni tokom decembra.\n← Previous Previous post: Istražujemo stavove građana o lokalnom informisanju\nNext → Next post: Građani Kragujevca zaslužuju kvalitetnije informisanje


Godina rasta za IuteCredit | IuteCredit BH\nPočetna > Godina rasta za IuteCredit\n2021 godina je godina uspjeha za grupaciju IuteCredit uz koji je usko vezana evolucija prema potpuno digitaliziranim rješenjima za korisnike kao i uvođenje novih servisa plaćanja\nOtplate kredita su porasle u odnosu na isti period prethodne godine za 41,7% do 167,0 miliona eura (12M/2020: 117,7 miliona eura).\nBroj odobrenih kredita u odnosu na isti period prethodne godine je povećan za 31,0% na 291.439 (12M/2020: 222.418).\nBilans stanja je povećan za 43% na 166,8 miliona eura (31. decembar 2020.: 116,6 miliona eura) kao rezultat povećanja gotovinske pozicije i kredita isplaćenih klijentima.\nBruto kreditni portfolio porastao je za 26,6% na 120,4 miliona eura (31. decembar 2020.: 95 miliona eura) od čega je glavnica duga porasla za 34,1% 106,0 miliona eura (12M/2020: 79 miliona eura).\nDisciplina otplate poboljšana na 86,7% (12M/2020: 84,7%).\nNeto kreditni portfolio je porastao za 33,1% na 105,4 miliona eura (31. decembar 2020.: 79,2 miliona eura).\nUkupan broj korisnika se povećao za 12,4% na 811 hiljada (31. decembar 2020.: 687 hiljada).\nKorisnici sve više upotrebljavaju jednostavne digitalne procese te je podneseno 180 hiljada zahtjeva za kredit putem MyIute aplikacije.\nPostojana unapređivanje tokova prihoda preko e-novčanika, uključujući mogućnosti plaćanja.\nUvođenje beskartičnih bankomata čime se umanjuje broj posrednika.\nPrihodi od kamata i provizija porasli su za 8,7% na 48,3 miliona eura (12M/2020: 44,5 miliona eura) pod uticajem stalnog rasta isplata u poređenju sa povećanjem od 34,1% prosječnog neto kreditnog portfolija.\nNeto prihodi od kamata i provizija porasli su za 1,5% na 34,0 miliona eura (12M/2020: 33,5 miliona eura) kao rezultat povećanih otplata kamata na izdavanje obveznica, dok je gotovinska pozicija ostala visoka.\nUkupni prihodi su porasli za 9,1% na 61,2 miliona eura (12M/2020: 56,1 miliona eura).\nOdnos troškova i prihoda je porastao na 40,3% (12M/2020: 32,5%) kao rezultat oporavka poslovne aktivnosti i s tim u vezi normalizacije troškova i strateških incijativa\nNeto dobit je porasla za 15,7% na 6,1 milion eura (12M/2020: 5,2 miliona eura).\nEBITDA je prilagođena za devizne/revalorizacione dobitke od 22,8 miliona eura (12M/2020: 20,9 miliona eura).\nDigitalizacija i novi tokovi vrijednosti usluga ne samo da su mnogo doprinijeli rastu u protekloj finansijskoj godini. Oni su još važniji za našu budućnost kao preduslov za besprijekornu integraciju Iute s rješenjima e-trgovine. Impresivni dokazi uključuju više od 180.000 korisnika aplikacije MyIute, više od 30 bankomata i druga fintech rješenja IuteGroup koja su primjenjena tokom 2021. godine.\nZa finansijsku godinu 2022, menadžment ima za cilj da poveća broj korisnika kao i daljnji rast prihoda i profita. Isplate po obveznicama će biti ispunjeni kao i dividenda ”, izjavio je Tarmo Sild, izvršni direktor IuteCredit Grupe.


VAR “ZAKAZAO” Da li je golman Škotske prestupio kod Mitrovićevog penala? (FOTO) | Blok vesti\nHome Sport VAR “ZAKAZAO” Da li je golman Škotske prestupio kod Mitrovićevog penala? (FOTO)\nVAR “ZAKAZAO” Da li je golman Škotske prestupio kod Mitrovićevog penala? (FOTO)\nOBEĆALA je UEFA pomoć VAR sistema na finalu baraža za odlazak na EP, ali kod jedine situacije iz VAR kampiona, smeštenog iza zapadne tribine stadiona, ostali su nemi dvojica španskih sudija u trenutku kada je škotski golman Maršal odbranio penal Aleksandru Mitroviću.Original Article\nPrevious articleLAMBORGINI SUPER TROFEO: Pavlović u novom automobilu napada titulu\nNext articleUŽIVAJ MAKEDONIJO! Urnebesna odjava meča makedonskog komentatora (VIDEO)


Face lifting – tretmani, aparatura i edukacija u Srbiji - Vita Elos\nObjavio Vita Elos Vita Elos Kabinet za aparatnu kozmetiku Janka Čmelika 53 21000 Novi Sad Vojvodina Srbija +381 65 201 21 10 kontakt@vitaelos.rs dana 27 aprila, 2022\nNAJČEŠĆE VRSTE FACE LIFTING TRETMANA U SRBIJI I APARATURA KOJA SE KORISTI\nU Srbiji se podjednako zastupljeno nude kako hirurški, tako i nehirurški face lifting tretmani. Hirurški face lifting tretmani nose sa sobom određene rizike, koje nehirurški face lifting tretmani, rađeni stručno i uz proverenu opremu, eliminišu.\nNajčešći nehirurški face lifting tretmani koji su zastupljeni na tržištu kozmetičkih usluga u Srbiji su: radiotalasni lifting (koji ima drugačiji naziv, zavisno od salona u kom se nudi tretman), ultrazvučni SMAS lifting, kao sve popularniji i zastupljeniji nehirurški tretman u Srbiji (takođe uz varijacije u nazivu), Plasma Pen face lifting tretmani i razni drugi, koji se zasnivaju na laserskom delovanju na lice u cilju zatezanja.\nPored lasera, aparatura koja je u Srbiji zastupljena kod face lifting tretmana je 3D HIFU tehnologija, radiotalasi, Plasma Pen tehnologija i mnoge manuelne metode zatezanja lica i tela. Ono što je vrlo uočljivo kod face lifting tretmana, prisutnih na tržištu kozmetičkih nehirurških usluga zatezanja lica i uklanjanja bora u Srbiji, je šarenolik naziv za isti tretman, pa čak i opremu, što klijente može zbuniti u pogledu samog tretmana, kao i efekata. Cene istih face lifting tretmana su neujednačene, zavisno od popularnosti salona ili mesta u kom se tretman nudi.\nVITA ELOS - PIONIR U UVOĐENJU NEHIRURŠKOG ULTRAZVUČNOG FACE LIFTING TRETMANA I EDUKACIJE U SRBIJI\nVita Elos, Novi Sad je kozmetički salon koji je specijalizovan za aparatnu kozmetiku i jedan je od prvih takvih salona u Srbiji. Za Vita Elos je karakteristično to da, pored stručnosti, proverene opreme i poštovanja svih protokola vezanih za tretmane, uvodi nove usluge iz oblasti aparatne kozmetike u Srbiju, a time i iz oblasti nehirurškog face lifting-a.\nJedna od takvih usluga je svakako Ultrazvučni SMAS lifting, koji je Vita Elos prvi uveo na srpsko tržište i upoznao klijente sa svim prednostima ovog tretmana. Prateći najnovija dostignuća iz oblasti aparatne kozmetike, Vita Elos prvi nabavlja i novu, poboljšanu HIFU tehnologiju, koji se koristi za Ultrazvučni SMAS lifting – 3D HIFU aparat. Nabavkom novog 3D HIFU aparata, tretman postaje ugodniji, skraćuje se vreme tretmana, rizik ljudske greške svodi na minimum, a efekat poboljšava. Za Ultrazvučni SMAS lifting, kao nehirurški face lifting tretman prisutan u Srbiji, koji se radi u Vita Elos-u je važno naglasiti da se radi na dve dubine tokom jednog tretmana, čime se postižu zagarantovani rezultati – dugoročni efekti face lifting-a.\nCene face lifting tretmana u Vita Elos-u su značajno niže nego u ostalim salonima u Srbiji, jer je reč o aparatnoj kozmetici, koja podrazumeva korišćenje aparata kao osnovnog sredstva kod tretmana. Takođe, poslovna politika Kabineta je takva da želi svim svojim klijentima u Srbiji, pa i šire, da pristupačnim cenama omogući dostupnost tretmana koji su u svetu veoma popularni i priznati kao uspešni i efikasni nehirurški face lifting tretmani (posebno Ultrazvučni SMAS lifting).\nVita Elos je salon koji je prvi u Srbiji ponudio mogućnost edukacije za sve zainteresovane polaznike za nehiruršku face lifting uslugu – Ultrazvučni SMAS lifting i tako još jednom dokazao da je spreman za uvođenje novih tehnologija i metoda za nehirurške face lifting tretmane, nepoznate tržištu Srbije.\nPosetite Vita Elos i uverite se u visok kvalitet usluga koje se nude iz oblasti aparatne kozmetike u Srbiji!


Deca IVF - posljedice u budućnosti\nŽene koje, iz jednog ili drugog razloga, nemaju priliku sami sebe zamisliti, vrlo često pribegavaju proceduri IVF-a. Kao što je poznato, tokom sprovođenja sastanka muških i ženskih seksualnih ćelija se odvija izvan majčinog organizma, odnosno u laboratoriji. Ovom manipulacijanju prethodi dugotrajan proces potpunog pregleda potencijalnih roditelja i uzimanje biomaterijala od njih.\nUprkos pažljivom izboru gameta, veliki broj studija zapadnih naučnika otkrio je da djeca IVF-a u budućnosti mogu osjetiti posljedice ove procedure na svoje zdravlje. S tim činjenicom povezana su brojna iskustva potencijalnih majki.\nKoje efekte IVF mogu doći nakon porođaja?\nIstraživači u Sjedinjenim Državama otkrili su da dojenčki rođeni preko IVF imaju ingerencijalno povećanu verovatnoću genetskih poremećaja. Konkretno, takve bebe su često rođene s odvajanjem gornje usne (2,4 puta), imaju malformacije digestivnog sistema (2,1 puta). Tokom ove studije ispitano je oko 280 beba rođenih kao rezultat IVF i ICSI i više od 14.000 mrvica rođenih u koncepciji prirodnim sredstvima.\nOd kršenja gastrointestinalnog trakta kod dece se češće primećuje:\natresija ezofagusa - 4,5 puta češće;\natresija rektuma - gotovo 4 puta.\nTakođe je važno napomenuti da su takve bebe mnogo vjerovatnije roditi sa naslednim poremećajima, uključujući:\nKoji drugi negativni efekti IVF mogu imati djeca?\nVredi napomenuti da većina navedenih kršenja samo napredovalo s vremenom, značajno pogoršavajući kvalitet života deteta.\nMnogi autori tekućih studija zabeležili su razvoj čestih psihijatrijskih poremećaja kod ove dece. Često se ova djeca primećuju zbog kršenja kao što su mentalna retardacija, autizam, koji se manifestuju sa rastućim uzrastom i ne mogu se dijagnostikovati pri rođenju.\nStoga, svaka žena koja želi da prođe IVF proceduru treba da zna šta su negativne posledice posle ove manipulacije. Vredi napomenuti da njihovo postojanje na bilo koji način ne znači da će njeno dijete biti rođeno neplodno ili će imati bilo kakve nasledne bolesti. Osnovni faktor ovde je nasledstvo.\nKratak IVF protokol\nSavijanje materice - simptomi\nZajčevi zrno kao đubrivo\nKukuruz za mršavljenje\nČišćenje tela za gubitak telesne mase kod kuće\nElektrični mlin za kafu - koji model može izabrati za prave poznavaoce pića?


Srbi za Srbe – Humanitarna Organizacija - Sorabija.info\nMiodrag Rašić 08/12/2018\nUz prepoznatljiv slogan – Deca su naša budućnost – organizacija je, od 2005. godine, zahvaljujući brojnim donatorima iz celog sveta, prikupila dva miliona evra donacija sa kojima je direktno pomogla više od 2.000 porodica sa više od 12.000 dece, širom Balkana. Pored direktne materijalne pomoći porodicama, u više navrata pomoć je pružana i narodnim kuhinjama, porodilištima, bolnicama, osnovnim i srednjim školama, univerzitetima i drugim institucijama koje svakodnevno brinu o zdravlju i obrazovanju dece.\nNAPOMENA: Sorabija Info Blog/Portal, nije ni na jedan način deo Humanitrne Organizacije - Srbi za Srbe, u smislu rukovođenja, upravljanja, učešća u organizaciji aktivnosti itd. ...\nMi samo želimo na ovaj način  da pružimo skroman dorinos ovoj Organizaciji, preporučujići našim čitaocima i posetiocima, da se uključe u aktivnosti Organizacije Srbi za Srbe, doniraju i pomognu na bilo koji za njih moguć i adekvatan način!\n08/12/2018 u 08:46\nOvi momci i devojke zasluzuju najvecu mogucu pohvalu.\n10/12/2018 u 12:57


EU zatvara granicu za Srbiju\nIzvor: Vostok.rs, 17.Jul.2020, 10:07\nSrbija je, zajedno sa Crnom Gorom, skinuta sa liste Saveta EU zbog pogoršane epidemiološke situacije u zemlji. Odluka će važiti najmanje dve nedelje, pošto će se o mogućnosti ponovnog otvaranja spoljnih granica EU za građane Srbije razgovarati ponovo za dve nedelje. Na osnovu kriterijuma koji obuhvataju prvenstveno epidemiološku situaciju i mere zaštite, države članice EU 27 bi od 16. jula trebalo postepeno da ukidaju ograničenja putovanja na spoljnim granicama za stanovnike Alžira, Australije, Kanade, Gruzije, Japana, Maroka, Novog Zelanda, Ruande, Južne Koreje, Tajlanda, Tunisa, Urugvaja i Kine koja je podložna još i uslovu reciprociteta za putovanja građana EU na njenu teritoriju. U pitanju su zemlje koje su bile i na prvoj listi Saveta EU koja se primenjivala od 1. jula sa izuzetkom Srbije i Crne Gore koje su uklonjene zbog pogoršanja epidemiološke situacije. U Savetu EU navode da treće zemlje, čijim građanima je dozvoljeno putovanje u EU, moraju da imaju broj novih slučajeva KOVID-19 tokom poslednjih 14 dana na 100.000 stanovnika "blizu ili ispod proseka" EU, da imaju stabilan ili opadajući trend novih slučajeva prethodna 14 dana, a u obzir se uzima i ukupni odgovor treće zemlje na KOVID-19 uključujući aspekte kao što su testiranje, nadzor, praćenje kontakata, zadržavanje, lečenje i izveštavanje, kao i pouzdanost informacija. Za zemlje koje se ne nalaze na liste od zabrane putovanja izuzeti su građani EU i članovi njihovih porodica, oni sa trajnim boravišnim dozvolama u EU i članovi njihovih porodica kao i putnici sa dokazom o neophodnosti putovanja. U Briselu napominju da preporuka Saveta EU nije pravno obavezujući instrument i da vlasti zemalja članica ostaju odgovorne za sprovođenje sadržaja preporuke. Zemlje članice mogu, ali i ne moraju, da ukinu ograničenja putovanja za navedene zemlje, a ne bi trebalo da odluče da ukinu ograničenja putovanja za treće zemlje koje nisu na listi pre zajedničke koordinisane odluke EU. Tanjug\nGrađani Srbije ne mogu u Švedsku\nVlada Švedske se ovom odlukom uskladila sa preporukom Saveta EU kojom su Srbija i Crna Gora uklonjene sa spiska zemalja iz kojih je bezbedno doći u Evropsku uniju i zemlje Šengenskog prostora, objavljeno je na sajtu Ambasade Švedske u Beogradu...Odluka će početi da se primenjuje od 19. jula, navedeno...


Datum objave: 03.10.2019 15:03 | Autor: MUP\nKampanju organizuje kabinet ministarke u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova – Direktoratom za vanredne situacije Crne Gore, a realizuje se uz podršku Vlade.\nGeneralni direktor Direktorata za vanredne situacije Mirsad Mulić je istakao da je ova kampanja nastavak svega onoga što Ministarstvo unutrašnjih poslova i Direktorat sprovode u kontinuitetu, kako bi se građani na najbolji način edukovali u procesu smanjenja rizika od katastrofa.\n„O načinu rada i funkcionisanja našeg sistema zaštite, najbolje govori činjenica da Crna Gora nije imala ni jednu ljudsku žrtvu, u situacijama elementarnih nepogoda, koje su pogodile našu državu”.\nMinistarka Vučinović je kazala da je predstojeća kampanja dio i Nacionalne strategije za smanjenje rizika od katastrofa i biće organizovana kroz više aktivnosti edukativnog i stručnog karaktera.\n„Kampanja počinje 07. oktobra i sadržaće niz edukativnih aktivnosti i pokaznih vježbi za djecu osnovnih škola, a krovni događaj je Konferencija smanjenje rizika od katastrofa 2019, koja će se održati 13. oktobra, kada se i obilježava Međunarodni dan smanjenja rizika od katastrofa”, izjavila je Vučinović.\nPrema riječima Vučinović, Konferencija će imati dvije panel diskusije, na kojima će učestvovati eminentni stručnjaci iz ove oblasti.\nPored Konferencije, u osnovnim školama sedam crnogorskih gradova (Podgorica, Nikšić, Berane, Pljevlja, Bijelo Polje, Herceg Novi i Bar), 7. oktobra, područne jedinice Direktorata za vanredne situacije, organizovaće edukativnu nastavu za sva odjeljenja petog razreda, dok će se 11. oktobra u O.Š. “Milorad Musa Burzan”, u Podgorici, realizovati pokazna vježba simuliranje požara i evakuacija.\nKampanja će se nastaviti i u narednom periodu, kroz brojne aktivnosti.\nVIDEO:Izjava generalnog direktora Mirsada Mulića povodom kampanje Dani smanjenja rizika od katastrofa 2019, budi odgovoran - smanji rizik\nVIDEO: Izjava ministarke Marije Vučinović povodom kampanje -Dani smanjenja rizika od katastrofa 2019, budi odgovoran - smanji rizik


Građevinarstvo u Srbiji na rubu propasti – Nadlanu.com\nBEOGRAD, 28. januara 2010. (Beta) - Građevinarstvo u Srbiji je na rubu propasti i ova godina će biti izgubljena ako se ne ubrza izdavanje građevinskih i lokacijskih dozvola, rečeno je u četvrtak u Privrednoj komori Beograda.\nDržava bi trebalo da podrži sektor, da izdaje više dozvola i smanji birokratiju da bi opstalo građevinarstvo u Srbiji, rekao je predsednik Privredne komore Beograda Milan Janković na sednici Upravnog odbora komore.\nPomoćnik ministra prostornog planiranja Aleksandra Petrović-Damjanović rekla je da je počelo izdavanje lokacijskih i građevinskih dozvola u Beogradu. Ona je objasnila da prilikom izrade Uredbe o konverziji prava korišćenja u svojinu nad zemljištem nije bio cilj da se preispituju postupci privatizacije već da se plati nešto što nije plaćeno.\nPotpredsednik Privredne komore Srbije Anđelko Kovačević je izjavio da je prihod građevinarstva prošle godine opao za 30 odsto, a obim poslova za 50 odsto. "Građevinarstvo je u velikoj recesiji i ne vidi se oporavak", rekao je on i dodao da od taj sektor privrede prvi oseti i recesiju i oporavak.


Mesi uputio ultimatum Barseloni - Kazaljka\nNaslovna/Sport/Mesi uputio ultimatum Barseloni\nLionel Mesi, najbolji fudbaler na svetu, postavio je ultimatum FK Barselona, pišu španski mediji.\nBarselona (B92)–El Čiringito TV prenosi da je predsednik katalonskog kluba Đozep Marija Bartomeu dao podršku sportskom direktoru Eriku Abidalu, koji se nedavno sukobio sa omalenim Argentincem.\nPrema poslednjim informacijama, prvi čovek Blaugrane je u sredu organzivao sastanak na kojem je pokušao da smiri strasti, ali to nije prošlo baš najbolje.\nTakođe, Mesi želi nove izbore za predsednika kluba posle kojih bio Bartomeu bio smenjen, samim tim i Abidal, da bi potom za trenera Barselone postavio svog velikog prijatelja i bivšeg saigrača Ćavija Ernandesa.\nPodsetimo, Mesi je javno prozvao Erika Abidala nakon poraza od Valensije u 25. kolu La Lige, a kako piše El Pais, Argentinac je toliko neraspoložen u poslednje vreme da se na treningu sukobio sa golmanom Mark Andre Ter Štegenom.\nNavodno, njih dvojica su se posvađali oko jedne bezazlene lopte na treningu, nastala je nervoza, pa su saigrači morali da ih razdvajaju kako ne bi došlo do većeg sukova.\nUkoliko Mesijev ultimatum ne prođe, on bi već na leto mogao da postane slobodan igrač, a u redu za njegov potpis čekaju mnogobrojni velikani – Juventus, Pari Sen Žermen, Mančester siti, Mančester junajted i Inter.\n"Predočićemo ko se brutalno obračunava sa Crnom Gorom"\nDvadeset godina nema sudskog epiloga za ubistvo Pavla Bulatovića\nMeđedović pokorio Berlin


Novak otkrio: Poslednjih dan i po sam imao stomačne tegobe - Adresar Sporta\nHome - Tenis - Novak otkrio: Poslednjih dan i po sam imao stomačne tegobe\nNovak otkrio: Poslednjih dan i po sam imao stomačne tegobe\nOdigrao je Novak Đoković sasvim prosečan meč za njegove standarde u polufinalu Vimbldona. Zamislite to: prosečan meč u polufinalu grend slema i pobeda od 3:0 u setovima!\nBilo je očigledno da nešto ne štima kod Novaka, da je daleko od maksimuma, od onih partija kada diže publiku na noge. Otkrio je srpskim novinarima najbolji teniser sveta zbog čega protiv Denisa Šapovalova nije bio na sto odsto mogućnosti.\n“Poslednjih dan i po sam imao malo stomačnih problema i moram da priznam da me to malo poremetilo na početku. To je trajalo dva seta, osećao sam dosta poteškoća, ali nekako sam to probio kraj drugog i početkom trećeg seta i bolje sam se osećao. To nije izgovor, određene okolnosti su se tako postavile da možda i taj osećaj koji sam imao, uz vrtoglavicu, nisu mi dozvolili reakciju koju obično imam na riternu”, objasnio je Đoković.\nNije znao ni Novak šta je uzrok tih stomačnih problema koje je imao.\n“Ne znam, verovatno sam nešto loše pojeo. Naravno, tu su i emocije, milion stvari, faktori sa strane koji utiču na lošije stanje stomaka. Nije i dalje idealno, ali je bilo bolje od sredine trećeg seta. Imam dovoljno vremena da se oporavim i dovedem sebe u idealno stanje za nedelju”.\nTeniski kralj ne pamti kada je bio lošiji na vraćanju servisa.\n“Ritern je bio moj najslabiji udarac, iako Šapovalov ima izuzetno snažan i precizan servis, levoruk je, pa je mnogo nezgodno igrati protiv takvog protivnika. Međutim, za standard i kvalitet mog riterna, ovo je bilo dosta ispod proseka. Radiću na tome, nadam se i da ću se osećati bolje i da ću moći da igram na višem nivou, jer će mi to biti potrebno”.\nTežak posao čekaće Đokovića u nedelju, jer Beretini igra izvanredno tokom cele sezone.\n“Igra izuzetno dobro, ima snažan forhend i servis, to su njegova dva najveća oružja. Trenirao sam sa Beretinijem pred početak Vimbldona, igrali smo na Rolan Garosu, znam šta me očekuje. On je verovatno u najboljoj formi ove godine na travi, jer je igrao Kvins i osvojio ga. Deluje impresivno, ali finale je finale, ja imam mnogo više iskustva i trudiću se da tu mentalnu snagu i iskustvo iskoristim za pobedu”, poručio je Novak Đoković.\nPrete Novaku i Federeru, a ne mogu da uđu u četvrtfinale Vimbldona\nTijafo skratio Mareju boravak u Vinston-Sejlemu\nNOVAK INSPIRIŠE TRKA SA FEDEREROM I NADALOM: Pohvale mi prijaju, prija kada ljudi misle da ste velikan ovog sporta


VUČIĆ SA NACIONALNIM SAVETOM ROMA: Važnost školovanja mladih posebno u okviru programa dualnog obrazovanja – UDARNA VEST . rs\nPredsednik Vučić je ukazao na značaj očuvanja romskog jezika i kulture, kao i uključivanje nezaposlenih Roma u programe prekvalifikacije, saopštila je pres služba predsednika.\nS tim u vezi, predsednik je istakao važnost kvalitetnog školovanja mladih, posebno u okviru programa dualnog obrazovanja.\nVučić je naglasio da će Savetu pružiti punu podršku u realizaciji popisa stanovnišva kako bi se što veći broj pripadnika romske nacionalne manjine odazvao pozivu.\nDelegacija Nacionalnog saveta upoznala je predsednika sa aktivnostima koje ovaj Savet sprovodi u saradnji sa Vladom Srbije i Autonomne pokrajine Vojvodine, kao i sa lokalnim samoupravama širom Srbije, navodi se u saopštenju.\nUDARNA VEST.rs (Kurir/Foto:Instagram:buducnostsrbijeav)\naleksandarvucic, obrazovanje, svetskidanRoma\nCECA I ANASTASIJA zarađuju od instagrama cifre od kojih će vam se zavrteti u glavi


Telefonska sednica Predsedništva BiH bez učešća Dodika\nTanjug 9. avgusta 2021. 23:54\nSARAJEVO – Ni nekoliko sati od sazivanja telefonske sednice Predsedništva BiH nema informacije o odgovoru srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika na temu imenovanja novog saziva Upravnog saveta Centralne banke BiH.\nPredsedavajuci Predsedništva BiH Željko Komšić i član Šefik Džaferović glasali su za imenovanje novog-starog sastava Upravnog saveta, dok se Milorad Dodik još uopšte nije ni izjasnio, pa je nejasno šta će se dalje dešavati s obzirom da sutra ističe mandat članovima aktuelnog Upravnog saveta kao i guverneru Centralne banke Bosne i Hercegovine.\nOno što je veoma moguća opcije jeste da Dodik ide na opciju da se uopšte ne izjašnjava o predlogu dnevnog reda, preneo je portal Klix.ba.\n„Gospodin Dodik odugovlači sa izjašnjavanjem, verovatno zato što se nekome obavezao da neće učestvovati u radu Predsedništva BiH“, rečeno je iz kabineta predsedavajuceg Predsedništva BiH.\nMože se pretpostaviti da je ovo Dodikov način da iskaže bojkot prema radu Predsedništva Bosne i Hercegovine što je posledica zaključka Narodne skupštine RS-a o ne učestvovanju u radu institucija BiH zbog „Inckovog zakona“, naveo je portal.\nPrema dostupnim informacijama, ova blokada bi mogla produbiti političku krizu u zemlji jer Zakon o Centralnoj banci BiH ne poznaje ni tehnički mandat niti mandat vršioca dužnosti i zato je potrebno da se imenuje novi Upravni savet.


Lider Sirize traži od EU preispitavanje mera štednji – Nadlanu.com\nLider Sirize traži od EU preispitavanje mera štednji\nObjavljeno 10. maja 2012. / 17:38:50\nATINA, 10. maja 2012. (Beta-AP) – Lider grčke Radikalne leve koalicije (SIRIZA), koja je zauzela drugo mesto na parlamentarnim izborima, tražio je u pismu evropskim zvaničnicima da se preispita program oštrih mera štednji nametnutih njegovoj zemlji.\nVodja Sirize Aleksis Cipras rekao je da veliki broj glasova strankama koje su protive merama štednje, oduzeo „politički legitimitet“ obavezama koje je Grčka preuzela u vezi s merama štednje.\nCipras je ocenio da budžetski rezovi nisu uspeli da reše problem Grčke i da su dodatno uništili privredu zemlje koja je u recesiji, kao i da prete da stvore „humanitarnu katastrofu“ u toj zemlji.\nMedjunarodni kreditori i zvaničnici Evropske unije tražili su od Grčke da sprovede oštre mere štednje kako bi dobila pomoć za izlazak iz dužničke krize.\nOd predsednika Evropske unije Hermana van Rompeja, predsednika Evropske komsije Žozea Manuela Baroza i šefa Evropske centralne banke Maria Dragija, Cipras je tražio da „preispitaju ceo okvir trenutne strategije“.\nPosle izbora u nedelju, prvo je lider konzervativne Nove demokratije Antonis Samaras dobio mandat za obrazovanje vlade, a zatim Cipras, ali nisu uspeli u svojim pokušajima da formiraju vladu. Danas je lider socijalističkog PASOK-a i bivši ministar finansija Evangelos Venizelos dobio mandat za sastav nove koalicione vlade.\nZavršeno sudjenje u slučaju Zavala\nPopusti za legalizaciju važiće još tri godine


Slobodan Midić osmi na Prvenstvu Evrope Modelarstvo Vest Srbija Sport\nNa 19. mesto plasirao se drugi srpski modelar Slobodan Milić sa vrmenom 58,39 minuta dok je 26. Lazar Laćimić, ujedno i selektor reprezentacije Srbije, sa 50,58 minuta.\nTitula je pripala svetskom rekorderu Ivanu Tregeru iz Slovačke sa 1:09,41 časova, srebro je osvojio Deža Oršovaj iz Mađarske sa 1:08,39, a bronzu Luc Šram (Nemačka) sa 1:08,19 časova.\nSrbija je sa 2:54,03 časa sedma u konkurenciji deset reprezentacija. Slavili su Mađari sa 3:19,54, ispred Francuza sa 3:13,03 i Nemaca sa 3:10,20 časova.\nU juniorskoj konkurenciji titulu je osvojila selekcija Češke sa 2:50,12 časova ispred Francuske sa 2:50,02 i Poljske 2:33,48 časova. Česima je pripao i prelazni pehar u obliku kupole Hale 1 "Beogradskog sajma" i prvi put je dodeljen na inicijativu beogradskog kluba "Modelar".\nNajbolja takmičarka u otvorenoj juniorskoj konkurenciji je Gabrijela Kaplanova (Češka) sa 1:02,08 časova, ispred Igo Marilijea (Francuska) 1:00,53 o Jirži Klimesa (Češka) sa 56,08 minuta. Srbija nije imala predstavnike.\nVazduhoplovni savez Srbije poverio je organizaciju beogradskom klubu "Modelar" koji je poverenje u potpunosti opravdao i bio odličan domaćin. Medalje su uručili predsednik sudijskog žirija Gerd Vobeking (Nemačka), Ian Kejns (Engleska) i istaknuti srpski vazduhoplovni radnik Srđan Pelagić.\nSrbija Sport - 12:24 14/08/2009


Radončić: BiH neće biti depo za migrante iz kojeg zemlje EU uzimati samo kvalificirane i radno sposobne | Dnevnik.ba\nRadončić: BiH neće biti depo za migrante iz kojeg zemlje EU uzimati samo kvalificirane i radno sposobne\nprve mjere u pokušaju deportacije\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Fahrudin Radončić najavio je danas na tiskovnoj konferenciji u Sarajevu prve mjere u pokušaju deportacije ilegalnih ekonomskih migranata iz BiH u zemlje njihovog podrijetla.\nIstakao je da je Službi za poslove sa strancima uputio dopis u kojem od njih traži da Ministarstvu sigurnosti dostave točan broj ilegalnih migranata po zemljama njihovog porijekla.\n- Ministarstvo sigurnosti BiH raspolaže informacijama da veliki dio ilegalnih migranata ne želi otkriti svoj identitet i zemlju podrijetla, pa je neophodno da nam Služba dostavi i njihov ukupan broj sa pretpostavljenim državljanstvom - rekao je Radončić, prenosi Fena.\nDodao je da je od Službe zatražio i da među ilegalnim migrantima provedu anketu o tome da li među njima ima onih koji pristaju na dobrovoljnu deportaciju.\nRadončić je rekao da je to poruka eventualnim budućim migrantima, ali i određenim zemljama EU da BiH neće biti depo za migrante iz kojeg će one uzimati samo kvalificirane i radno sposobne.


Sankt Peterburg na nišanu: AMERIKA ZADAJE TEŽAK UDARAC RUSIJI! | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tSankt Peterburg na nišanu: AMERIKA ZADAJE TEŽAK UDARAC RUSIJI!\nSankt Peterburg na nišanu: AMERIKA ZADAJE TEŽAK UDARAC RUSIJI!\n„Pre svega, treba naglasiti da uprkos neutralnom statusu koga se Švedska pridržava, ako se dobro sećam, skoro dva veka, poslednjih nekoliko godina, pa čak i decenija, ta zemlja ima vojne sporazume s NATO-om i samim tim, ona se formalno ne može smatrati neutralnom državom.\nOvde postoji tako grubo kršenje normi neutralnosti, prakse neutralnosti, koje su postojale u svetu i koje postoje i danas, jer je Švedska već dugo deo vojnog sistema Severoatlanskog saveza i zapadnoevropskih država.\nŠvedska sprovodi zajedničke vežbe sa državama NATO-a i prilično koordiniše i usaglašava stavove sa Alijansom o mnogim vojnim pitanjima. Zbog toga ova najava švedskog ministra odbrane nije novi i neočekivani zaokret, već pokazuje stalnu integraciju Švedske u vojne strukture Zapada“, kaže za Sputnjik ruski politikolog Vladimir Šapovalov.\n„Zašto se ovo sada događa? Mislim da ne postoji konkretan razlog povezan s tim zašto se sve ovo baš sad događa. Postoji opšti trend koji je doveo do postepene integracije u zapadnoj zajednici, a Švedska je dostigla takvu tačku u svom okretanju ka zapadnim strukturama da se dalja integracija pokazala sasvim logičnom.\nBez sumnje, ovo će se u zapadnoj štampi navesti kao izbor, s obzirom na pretnju koja navodno dolazi od Rusije. Istovremeno, treba se setiti da su ta antiruska raspoloženja i fobije, kao i priče o tome da Rusija preti Švedskoj, veoma moderni u švedskom političkom diskursu i informacionom prostoru.\nSetimo se samo spekulacija o ruskim podmornicama u blizini švedskih obala i nekoliko drugih incidenata vezanih za ruske vojne avione. Dakle, već duže vreme Švedska namerno formira politiku koja treba da dovede do te promene, tj. odbacivanja švedske neutralnosti“, kaže Šapovalov.\n„Naravno, ovo nije švedski izbor. Švedska je odavno prestala da bude predmet međunarodnih odnosa. Švedska, bar od sredine devedesetih, kada je izabrala put integracija sa Zapadom, počela je postepeno da gubi subjektivnost, a u ovom slučaju to je proces koji traje nekoliko decenija.\nŽelim da naglasim da je Švedska u tom smislu prilično atraktivna Zapadu kao vojno uporište protiv Rusije.\nTa zemlja se nalazi u neposrednoj blizini ruskih morskih i kopnenih granica, a takođe, Švedska je i u neposrednoj blizini drugog najvećeg ruskog grada Sankt Peterburga i naravno da konačna integracija Švedske u evropske i zapadne vojne strukture može biti iskorišćena za raspoređivanje raketa srednjeg i kratkog manjeg dometa u toj zemlji.\nOvo zvuči kao apsurdna izjava, jer je Švedska neutralna zemlja, ali ako se Švedska integriše u zapadne vojne strukture, ne može se govoriti o neutralnosti. I zbog toga je pojava američkih vojnih baza, uključujući raspoređivanje raketa, moguća ne samo, na primer, u Poljskoj ili baltičkim zemljama, već i u Švedskoj“, zaključio je Šapovalov.\nEvropa je navikla da živi u relativnoj stabilnosti, ali shvata da se svet menja i da se javljaju turbulencije. Ono što je pre 15 godina izgledalo kao naučna fantastika, danas je stvarnost.\nNa primer, „bregzit“ ili rat na istoku Ukrajine. Nije poznato kako će se Donald Tramp ponašati ako pobedi na sledećim izborima. Takođe nije jasno ni ko bi ga mogao naslediti. Nije jasno koje će snage preovlađivati u SAD…\nIdeja o vojnoj saradnji u okviru EU „vaskrsla“ je u trenutku narastajućih napetosti sa SAD, a to je ujedno i pokazatelj krize evroatlantizma.\nEvropljanima se ne sviđaju mnoge akcije Vašingtona, poput povlačenja iz nuklearnog sporazuma sa Iranom i jednostranog raskida Dogovora o raketama dalekog i kratkog dometa, jednog od najvažnijih dogovora o kontroli naoružanja, što može dovesti do eskalacije tenzija i uništenja evropskog sistema bezbednosti.\nA takva politika Vašingtona posebno ne odgovara onim evropskim elitama, pre svega Francuskoj i Nemačkoj, koje Amerikanci ne vide kao ravnopravne partnere, već kao svoje satelite.


Prvo veliko iznenađenje Mundobasketa: Dominikanska Republika pobedila Nemačku - 03.09.2019, Sputnik Srbija\nKošarkaši Nemačke nalaze se na korak od eliminacije sa Svetskog prvenstva u Kini, pošto su izgubili od Dominikanske Republike rezultatom 80:78, prenosi „B92“. 03.09.2019, Sputnik Srbija\nsvetsko prvenstvo u košarci 2019, nemačka, svetsko prvenstvo u košarci 2019, svetsko prvenstvo u košarci, vesti, košarka, društvo\n12:44 03.09.2019 (Osveženo: 03:03 26.08.2021)\n© Foto : fiba.basketballDetalj sa utakmice Nemačka - Domininikanska Republika\n„Panceri“ imaju minimalne šanse da se nađu u drugoj fazi, pošto su prvom kolu izgubili od Francuske, a sada i od Dominikanske Republike.\nNemačka je imala šansu da izjednači u poslednjih desetak sekundi, ali Denis Šreder je bio neuspešan.\nViktor Liz je postigao 17 poena za Dominikanu, Iloj Vargas meč je završio sa 16, a Ronald Roberts sa 10 poena. U timu Nemačke najbolji je bio Šreder sa 20 poena i 7 asistencija.\nNemačka sada ima skor 0-2 i šanse za plasman u drugi krug su joj minimalne, jer će „panceri“ imati imperativ pobede nad Jordanom u poslednjem kolu, a jedino što bi moglo da im pomogne je pobeda Jordana nad Francuskom, i da „trikolori“ u poslednjem kolu savladaju Dominikansku Republiku.


NKEU: Evropske integracije su mehanizam unutrašnjeg razvoja društva - European Western Balkans\nAutor Marina Zec 24. 04. 2017. 24. 04. 2017.\nBEOGRAD – Da će pred ulazak u EU biti održan referendum u Srbiji, da se trenutno radi na svim poglavljima i da je uloga civilnog društva u procesu pregovora sa Evropskom unijom neupitna, rečeno je danas na četvrtoj plenarnoj sednici Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji koja je održana u Narodnoj skupštini.\nNa sednici su o ostvarenim rezultatima i planovima za naredni period u procesu pregovora Srbije sa EU govorili ministarka bez portfelja zadužena za evropske integracije Vlade Republike Srbije Jadranka Joksimović, šef Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji Tanja Miščević i potpredsednik Narodne skupštine Republike Srbije Vladimir Marinković. Na sednici je bilo najavljeno da će govoriti i predsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković, ali je umesto nje govorio potpredsednk Narodne skupštine Republike Srbije. Razgovor je moderirala koordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji Nataša Dragojlović.\nJadranka Joksimović je istakla na sednici da su i uprkos verovatnoj transformaciji Unije, za koju su svi svesni da trenutno suočava sa brojnim izazovima, dobiti od ulaska u EU za Srbiju veći nego troškovi, kako materijalni, tako i svi ostali. Prema njenim rečima Evropske integracije su mehanizam unutrašnjeg razvoja, a ne samo spoljnopolitička odluka, a čak i samo usvajanje evropskih standarda od velike koristi za razvoj Srbije. Ipak, ona je napomenula da je za celokupan proces od izuzetne važnosti podrška nevladinih organizacija, ali i razumevanje građana.\n“Pred samo članstvo u EU naravno da će biti održan referendum, naravno da će se građani pitati da li oni to žele, zato molim organizacije civilnog društva da nam pomognu da zajedno razbijemo percepciju da mi nešto moramo, da nas Brisel i EU teraju. To je proces u koji smo ušli pre više od decenije i prošli kroz razne faze, tako da mi treba da razuemo da je to naša želja i stvarnost kakvu želimo da kreiramo. Ako su evropske integracije mehanizam kroz koji gradimo brže i bolje društvo, onda je to valjda samo na našu korist”, rekla je Joksimović dodajući da su i same političke prilike u društvu nešto što je vrsta preduslova za ulazak u EU jer se očekuje da bilo koji podregion EU ne bude turbulentan.\nPotpredsednik Narodne skuštine Republike Srbije Vladimir Marinković optimističan je kada govori o stavu građana prema Evropskoj uniji.\n“Proces pristupanja jeste svojevrstan proces kreiranja budućnosti i stalnog učenja. Zato je od velikog značaja pravovremeno objasniti građanima šta se menja u našem javnom životu. Drago mi je što još uvek 47% građana Srbije podržava članstvo u EU”, rekao je Marinković i podsetio da je upravo parlament forum za razmenu mišljenja o procesu.\nŠefica Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji, Tanja Miščević je istakla da je Nacionalni konvent vrlo važan segment kontrolnog mehanizma čitavog pregovaračkog procesa i navela da se u ovom momentu radi na svim poglavljima. Posebno je naglasila da će vrlo brzo početi konsultacije o poglavlju 27 i da će na njemu biti neophodan ozbiljan rad, ali i poglavlju 12, o bezbednosti hrane, veterinarskoj i fitosanitarnoj politici da ih i pored ovih dostignuća očekuju i brojni drugi zadaci.\n“Več početkom maja završićemo prvi dokument o vladavini prava ili prvi Polugodišnji izveštaj o ispunjavamnju prelaznih merila za poglavlja 23 i 24. Ovo je prvi ovakav izveštaj, koji smo iskoristili i da naučimo o tome kako bi zapravo trebalo da izveštavamo i kako bi trebalo da izgledaju tabele koje ispunjavaju tužioci, sudije i drugi učesnici ovog procesa”, rekla je Tanja Miščević i istakla da su za napredak u okviru ovih poglavlja bile zainteresovane ne samo organizacije civilnog društva već i srpska biznis zajednica.\nKoordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji Nataša Dragojlović održala je prezentaciju o značaju i dosadašnjem radu Nacionalnog konventa i njegovom doprinosu procesu pregovora umesto najavljene diskusije u kojoj je predviđeno da po jedan član iz svake Radne grupe predstavi kakvo je trenutno stanje u poglavlju kojim se ta radna grupa bavi.\nNakon razgovora o procesu pregovora Srbije sa Evropskom unijom, Šefica pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Republike Srbije Evropskoj uniji, članovi Pregovaračkog tima i koordinatori Nacionalnog konventa o EU odgovarali su na pitanja o procesu pregovora sa EU.\nJadranka JoksimovićNacionalni konvent o Evropskoj unijiNataša DragojlovićNKEUTanja MiščevićVladimir Marinković


Na Klinici za infektivne bolesti u Nišu hospitalizovana su dva pacijenta obolela od groznice zapadnog Nila od koje je pre nekoliko dana na toj klinici preminula jedna pacijentinja iz Kruševca, saznaje “Blic”.\n- Jedan pacijent u poodmakloj životnoj dobi iz Kruševca dobi još uvek je vitalno ugrožen. On ima encefalitis i povremeno ga priključujemo na aparate za održavanje života da se organizam odmori. Drugi pacijent je iz Niša i on je dobro, trebalo bi da izađe iz bolnice - kaže direktor Infektivne klinike u Nišu prof. dr Miodrag Vrbić.\nPrema njegovim rečima, pacijentkinja iz Kruševca koja je bolovala od groznice zapadnog Nila preminula je na Infektivnoj klinici pre 10 dana od posledica te bolesti.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" od groznice Zapadnog Nila, bolesti koja se prenosi ujedom komaraca, u Srbiji je obolelo 286 ljudi a 29 obolelih je preminulo.\nSuprug trudnice preminule od sepse: Pre dva meseca smo se venčali, sad sam izgubio i nju i sina


Republika / PUČ: Ministri smenjuju Mejovu\nPUČ: Ministri smenjuju Mejovu\nnedelja, 24. 3. 2019.| 22:10\nPremijerka Velike Britanije Tereza Mej, nakon niza neuspešnih pokušaja da reši krizu izlaska te zemlje iz Evropske unije, najverovatnije će biti smenjena sa svoje funkcije u roku od 10 dana, a u zaveri svrgavanja učestvuju praktično svi njeni dosadašnji ministri iz Dauning strita. Kao imena dvojice njenih potencijalnih naslednika spominju se njen dosadašnji zamenik Dejvid Lidington, kojeg podržava šest ministara, ali mnogi na čelu zemlje žele da vide i ministra ekologije Majkla Gouva, koji bi mogao da preuzme kormilo države. Bez šansi, međutim, nije ni aktuelni šef diplomatije Džeremi Hant.\nIzvor blizak premijerkinom kabinetu tvrdi da unutar tog tela postoji jednoglasnost oko toga da bi Mejove što pre trebalo da podnese ostavku.\n- Nema sumnje da su svi saglasni da bi Mejova trebalo da ode nakon istorijskog neuspeha Bregzita. Pitanje je samo ko će je naslediti - saopštio je izvor blizak vladi.\nZa to vreme unutar kabineta dešavao se prevrat za prevratom, prenose britanski mediji, koji su imali uvid u razvoj događaja. Ministri su i između sebe podeljeni na probregzitovce i one koji se protive izlasku iz Unije, pa će se, prenose mediji, prema tom kriterijumu i birati naslednik Tereze Mej.\nPROTEST PROTIV BREGZITA: Vređali premijerku\nČlan kabineta: Nema sumnje da su svi saglasni da bi Mejova trebalo da ode nakon istorijskog neuspeha Bregzita\n- Grupa koja želi ostanak Britanije u EU podržavala je Dejvida Lidingtona kao Mejovog zamenika. Međutim, kada su saznali da on kuje zaveru sa opozicionim laburistima kako bi oni podržali takozvani mekani izlazak iz Unije, odmah su mu okrenuli leđa i podržali Majkla Gouva - prenosi britanska štampa.\nAko Bregzit ne prođe, naje*ali smo kao nacija\nJedan od ministara u vladi Tereze Mej, koji je želeo da ostane anoniman, nije birao reči kojima bi opisao trenutnu situaciju unutar kabineta.\n- Ako Bregzit ne prođe kako bi trebalo, mi smo kompletno naje*ali, ne samo kao deo vlade već i kao nacija - rekao je ministar, dodajući da bi izbor Lidingtona bio pogrešan. On je dodao da Britanija ne sme da dozvoli da uđe u kovitlac previranja i upozorio da bi dosadašnji zamenik Tereze Mej upravo vodio zemlju u tu vrstu krize.\nInače Britanija je po prvobitnom planu trebalo da napusti EU 29. marta, a sa liderima EU postignut je dogovor o odlaganju Bregzita do 22. maja ako britanski parlament iduće nedelje usvoji sporazum o Bregzitu. U suprotnom, Britaniji preti izlazak iz Unije bez sporazuma.\nOvo su dva moguća naslednika Tereze Mej\nDejvid Lidington (62)\nU visoku politiku ušao je 1992. kada je kao član Konzervativne partije izabran za poslanika u parlamentu\nJedan je od ministara najduže zaduženih za odnose sa Evropskom unijom, pa je na tom mestu bio puni šest godina, za vreme mandata premijera Dejvida Kamerona\nJedno vreme bio je i predsedavajući Donjeg doma parlamenta\nOd 2017. on je praktično zamenik Tereze Mej, ministar pravosuđa\nOd 2018. on je kao sekretar kabineta postao defakto desna ruka Tereze Mej i njen zamenik na toj poziciji\nPoznat je kao ministar koji se protivi izlasku Britanije iz EU\nMajkl Gouv (51)\nGouv, inače rođen u Škotskoj, jedan je od vodećih zagovornika Bregzita\nBio je na poziciji ministra obrazovanja u vladi Dejvida Kamerona, a tu funkciju je obavljao od 2010. do 2014.\nNakon toga je bio ministar pravosuđa\nPoznat je po tome što je vodio kampanju Borisa Džonsona da dođe na čelo Velike Britanije, ali je posle toga podneo ostavku i sam deklarisao kao pretendent za čelo države\nInače, unutar Konzervativne partije označen je kao treći čovek do Tereze Mej, koja ga je isključila iz kabineta\nOn se kasnije vratio na mesto ministra ekologije\nInače je kolumnista uglednog časopisa Tajms\nMasovne demonstracije u Londonu: Bregzit doveo u pitanje mandat Tereze Mej\nSAJT BRITANSKE VLADE KONSTANTNO PADA: Više od tri miliona potpisnika peticije protiv Bregzita\nVelika Britanija EU Kriza Puč Premijer Tereza Mej Ostavka Bregzit\nKorona divlja u Turskoj: U Istanbulu otvorene dve nove kovid bolnice\nItalijani ipak mogu u Grčku, ali uz obavezno testiranje!\nDžonson: Neću podneti ostavku da izbegnem odlaganje Bregzita\nMejova najavila ostavku: Idem, kad rešimo prvu fazu "bregzita"\nKako će Junker reagovati? Mejova zatražila odlaganje Bregzita do 30.juna\n(UŽIVO) KORONAVIRUS U SVETU: Zaraženo više od 6,2 miliona, umrlo 372.736! U SAD-u apokalipsa, Brazil postaje novo žarište\nTRAMP PRESEKAO: ANTIFA će biti teroristička organizacija u SAD!\n- nedelja, 31. 5. 2020. u 20:22 0\nAmerički predsednik Donald Tramp najavio da će ANTIFA biti označena kao teroristička organizacija.\nHoror kod Drine: Pronađen leš muškarca!\n- nedelja, 31. 5. 2020. u 18:14 0\nPolicijskoj stanici Kozluk u nedelju je oko 7 časova, prijavljeno je da se na obali reke Drine, u mestu Donji Šepak, kod Zvornika, nalazi...\n(FOTO) NOVI KORAK NA ISTORIJSKOM PUTOVANJU: Letelica Ilona Maska stigla na međunarodnu stanicu\n- nedelja, 31. 5. 2020. u 17:59 0\nSvemirska letelica, koju je projektovala i izgradila privatna kompanija SpaceX, stigla je u nedelju s dvojicom astronauta američke...\n- nedelja, 31. 5. 2020. u 17:47 0\nRuski predsednik Vladimir Putin saopštiće datum glasanja o ustavnim amandmanima kada proceni da je trenutak, u zavisnosti od situacije sa...\nMilo, šta ti se u glavi zbilo?! Otvara diskoteke, dozvoljene svadbe i sahrane, ali niko iz Srbije ne može u Crnu Goru!\n- nedelja, 31. 5. 2020. u 15:55 0\nU Crnu Goru je od sutra (1. juna) dozvoljen ulazak građanima iz 26 zemalja, i to bez karantina i samoizolacije, ako je stopa aktivnih...\nNakon što je najpre isključila Italiju sa liste zemalja kojima kojima otvara granice, Grčka je...\nPeskov otkrio gde će biti Putin tokom proslave godišnjice Dana pobede!\nRuski predsednik Vladimir Putin i strani lideri posmatraće paradu povodom 75. godišnjice Dana...


Naslovna » Izlasci » Festivali » Polifonija u Parobrodu od 23. do 29. septembra\nDuB volonteri 22. septembar 2013. Festivali Komentari su isključeni na Polifonija u Parobrodu od 23. do 29. septembra\nOtvaranje četrnaeste po redu Bitef Polifonije zakazano je za 23.septembar u 12.00 u Kapetan Mišinoj 6a. Polifonija će biti prateći program Beogradskog internacionalnog teatarskog festivala novih pozorišnih tendencija – Bitef, koji će se sastojati iz predstava, prezentacija i radionice uz učešće gostiju iz regiona.\nOrganizatori posebno ističu takozvani okrugli sto posvećen građenju otvorenog sistema „polifone drame i pozorišta“ (28. septembar). To je projekat kojim se prezentuje i otvara koncept interaktivne, interkulturalne i inkluzivne metodologije čiji se nosioci ponose kao svojim rezultatom dugogodišnjeg rada.\nCeo program se odvija na dve lokacije – UK Parobrod i Bitef teatar. Svi su pozvani, a organizatori su unapred zahvalni svima koji će doći i dati doprinos građenju otvorenog sistema „polifone drame i pozorišta“. (danubeogradu.rs)\nTagovibitef dub festivali izlasci pozorište vesti\nPrethodni Kritična masa: Dan bez automobila, 22. septembar\nSledeći Koncert: Septet Silarda Mezeija u Studiju 6


U RS 86 novooboljelih, najviše iz Banjaluke, jedna osoba preminula - BIGportal.ba\nU RS 86 novooboljelih, najviše iz Banjaluke, jedna osoba preminula\n15 Jula, 2020 15 Jula, 2020 0390\nU posljednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo RS, Univerzitetskom kliničkom centru RS i Univerzitetskoj bolnici Foča, testirana su 464 laboratorijsa uzoraka, a novi virus korona (SARS-CoV-2) potvrđen je kod 86 osoba u Republici Srpskoj.\nRadi se o 46 muških i 40 ženskih osoba, od kojih je 18 mlađe, 62 srednje i šest osoba starije životne dobi, podaci su IJZ RS.\nPrema mjestu prebivališta, 30 osoba je iz Banjaluke, osam iz Višegrada, sedam iz Istočnog Novog Sarajeva, šest iz Istočne Ilidže, pet iz Foče, četiri iz Rogatice, po tri iz Kotor Varoša i Laktaša, po dvije iz Doboja, Dervente, Modriče, Mrkonjić Grada, Pala, Srpca i Teslića, po jedna iz Berkovića, Gacka, Kneževa, Prijedora, Petrova i Prnjavora.\nU posljednja 24 časa, IJZ RS prijavljen je jedan smrtni slučaj kod kojeg je potvrđeno prisustvo novog virusa korona. Radi se o muškarcu srednje životne dobi iz Istočnog Sarajeva.\nDo sada je u Srpskoj potvrđeno 3.340 slučaja virusa korona, a preminule su ukupno 142 osobe kod kojih je potvrđen test na novi virus korona.\nU Republici Srpskoj, od novog virusa korona, do sada se oporavilo ukupno 1.710 osoba. Na SARS-CoV-2 testirano je ukupno 42.581 osoba.\nUkupan broj hospitalizovanih u Republici Srpskoj je 249, u Univerzitetsko kliničkom centru Republike Srpske 71, a u opštim bolnicama 178.\nU Republici Srpskoj pod zdravstvenim nadzorom trenutno je 3.724 osoba, a nadzor je završen kod 39.374 osoba.\nKorona virusom zaraženo još 137 osoba u FBiH\nPoslanici izglasali budžet institucija BiH u prvom čitanju\nZagrepčani bijesni: Zar ne važi za sve?\nKafanska budućnost: Kad piće sipa robotizovani šanker\nVjerovali ili ne: Internet mim prodat za oko 600.000 dolara\nKrivokapić: Vlada neće dozvoliti nikome da sprovodi hajdučiju\nTadž Mahal evakuisan nakon dojave o bombi\nKokeza, Velja i Kekini ljudi otimali skladišta?!


Ovogodišnji 16. po redu „Belgrade Beer fest“ počinje sutra, 15. avgusta i trajaće do subote 19. avgusta. Ušće će ove godine biti zona odličnog muzičkog programa i najkvalitetnijeg piva.\nKoncert „Riblje čorbe“ biće dobra uvertira za petodnevno uživanje u kvalitetnoj muzici, pivu i mnogim drugim sadržajima, na jednom od najvećih festivala u Jugoistočnoj Evropi. Pre izlaska „Riblje čorbe“ na binu, za dobru atmosferu pobrinuće se hrvatski rok bend „Aerodrom“, koji će svirati neke od svojih najvećih hitova kao što su Obična ljubavna pjesma, Fratello, 24 sata i mnoge druge.\nPored domaćih izvođača, publika će moći da uživa i u gostima iz drugih zemalja, te će prvog festivalskog dana svoj koncert imati i britanska zvezda Roisin Murphy, koja će od ponoći nastupiti na Inovation stage-u. Pored ove elektro-pop zvezde, u četvrtak 16. avgusta, na scenu će izaći i britanski sastav „The Stranglers“ u čijem će koncertu svi posetioci moći besplatno da uživaju.\nTreći dan festivala će biti rezervisan za koncert „Yu grupe“, čiji će se članovi po sedmi put popeti na binu Beer festa. Ljubitelji beogradskog benda „Kanda, Kodža i Nebojša“ moći će da uživaju u njihovom nastupu u subotu, 18. avgusta na Alternative stage-u. Oni će posle četiri godine ponovo zasvirati na ovom festivalu.\nPromo lice ovogodišnjeg festivala biće nekadašnji vokal benda „Sevdah baby“, a sada samostalni izvođač Đurđina Radić, poznatija kao Djixx. Više informacija o samom programu možete pronaći na sajtu festivala.


Pod kojim uslovom stranci mogu da postanu vlasnici oranica u Srbiji? - Bolja Zemlja\nPod kojim uslovom stranci mogu da postanu vlasnici oranica u Srbiji?\nRadna grupa Ministarstva poljoprivrede trebalo bi da do kraja nedelje završi Nacrt zakona o poljoprivrednom zemljištu. Novi Nacrt definisan je tako da garantuje zaštitu domaćih poljoprivrednika. Cilj je da se srpske oranice daju samo onima koji su u određenom vremenskom periodu pravno povezani sa Srbijom.\nU Radnoj grupi načelno je dogovoreno da pravo da kupi srpske oranice ima fizičko strano lice koje ima vreme prebivališta, a ne boravišta, u Srbiji 7 godina, kako piše Telegraf. Dok je uslov za pravna lica da su upisana u APR najmanje 5 godina. Na taj način ograničiće se broj ljudi koji bi mogli da konkurišu za srpske oranice.\nSrbija će Nacrtom zakona o poljoprivrednom zemljištu biti prva zemlja koja će pre ulaska u EU izjednačiti prava kupovine zemlje kod stranih i domaćih fizičkih i pravnih lica. – kako piše Telegraf\n“Strancima bi kupovinu obradivog zemljišta trebalo ograničiti kako bismo ih onemogućili da dođu do velikih površina” – izjavio je Miroslav Kiš iz Saveza udruženja poljoprivrednika.\nPrethodni tekstBolja zemlja za 02.07.2017.\nSledeći tekstZaštita vinograda – šta nam je činiti u ovom trenutku?


SEEbiz.eu / HR / Beogradska berza: Obveznice zaslužne za veliki promet, Aerodrom zaustavio rast\nBeogradska berza BELEX15 Aerodrom Nikola Tesla Naftna industrija Srbije Energoprojekt Holding Komercijalna banka BSE:AERO BSE:KMBN BSE:NIIS\nBeogradska berza: Obveznice zaslužne za veliki promet, Aerodrom zaustavio rast\nDatum objave: 21.03.2017. - 16:02:36\nBEOGRAD - Drugi dan zaredom nastavljen je lagani rast domaćeg tržišta akcija, dok je ukupan promet u trgovanju bio odličnih 1,3 miijarde RSD (10,6 miliona EUR), zahvaljujući državnim obveznicama.\nNajprometnija akcija bio je građevinar Energoprojekt holding (ENHL) koji je nastavio intezivno trovanje oko nivoa od 1.450 RSD. Danas je zabeležen promet od 14,5 miliona RSD po prosečnoj ceni od 1.452 RSD što je neznatno više u odnosu na juče. Aerodrom "Nikola Tesla" (AERO) je zabeležio lagani pad vrednosti, drugi dan zaredom, spustivši se 0,1% na 1.375 RSD uz promet od 3,3 miliona RSD. Uprkos ovog laganom silaznom trendu, Aerodrom je ubedljivo najjača karika indeksne korpe u 2017. sa rastom od skoro 19%.\nNaftna industrija Srbije (NIIS) je ojačala 0,7% na 746 RSD uz promet od 1,3 miliona RSD, dok se Komercijalna banka (KMBN) neznatno spustila na 1.780 RSD uz trgovanje vredno 2,1 milion RSD. Jedinstvo iz Sevojna (JESV) poraslo je pola procenta na 4.033 RSD uz neveliku realizaciju od 0,2 miliona RSD. Impol Seval (IMPL) je blago povećao vrednost na 3.108 RSD uz realizaciju od 1,3 miliona RSD, dok je Galenika Fitofarmacija (FITO) pala 0,2% na 2.700 RSD uz promet od 0,3 miliona RSD.


140 GODINA DIPLOMATSKIH ODNOSA BEOGRADA I RIMA\nAmbasador Italije Karlo Lo Kašo poručio je da je Italija uz Srbiju i da ohrabruje Beograd da nastavi reforme na polju evrointegracija i napore kako bi se došlo do kompromisnog rešenja za kosovsko pitanje.\n"Na oba ova polja Italija je uz Srbiju", rekao je ambasador na proslavi nacionalnog Dana Republike i obeležavanja 140 godina diplomatskih odnosa Beograda i Rima, kao i 10 godina strateškog partnerstva.\nAmbasador je govoreći na srpskom, italijanskom i engleskom poručio da je u cilju podrške italijanski premijer bio u Beogradu pre tri meseca i da se nedavno predsednik Srbije u Italiji sastao sa potpredsednikom italijanske vlade.\n"Napravili ste pravi izbor, izbor koji dolazi iz srca i mi verujemo u to, a ni vi ne treba da prestanete da verujete u to", rekao je ambasador.\nPrijemu je prisustvovao veliki broj zvanica, među kojima su bili predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković, Tamara Vučić, predstavnici Vlade, diplomatskog kora, ličnosti iz javnog i političkog života.


belorusija poštuje težnju Srbije da bude članica EU\n03.12.2019. 14:09h 03.12.2019. 14:09h\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko izjavio je danas da njegova zemlja poštuje težnju Srbije da bude članica Evropske unije, da dobre odnose sa EU želi i Belorusija, Kina, Rusija, ali je dodao i da ne treba mnogo nade polagati u to.\n"Ako odlučite da uđete u EU, ako oni napokon daju mogućnost vama da uđete, ali, nemojte previše da se nadate tome... Uniji nije na dnevnom redu da dobijaju nove članove, ima puno kontradiktornosti, birokratija je preplavila EU. I to vam kaže zagovornik čuvanja celovitosti EU, jer je ona temelj naše planete. Ako ga srušimo, može da se sruši ceo sistem", rekao je Lukašenko odgovarajući na pitanja novinara.\nOn je dodao da SAD, Kina i EU drže planetu na svojim ramenima, i EU ne sme da se uništi.\n"Nigde nećete da pobegnete, nemojte da varate sebe. Vi ćete morati da sarađujete sa EU i vaš predsednik to razume i sam kaže da je srpski predsednik. Svaka čast na tome, ti ćeš da tražis najbolje za Srbiju na bilo kojoj tački planete. Ako je nađeš u Belorusiji, dobrodošao si. Mi ćemo to da podržimo", rekao je Lukašenko.\nAko Srbija bude pokušala da kombinuje ili nađe kompromis, kasnije kao članica ili nečlanica EU, ako bude htela da sarađuje sa Evroazijskom unijom - Belorusija joj je prijatelj u tome, ukazao je Lukašenko.\nU ekonomskom smislu, dodao je da sumnja da danas bilo ko može Srbiji da zameni EU, jer zna da 70 odsto robne razmene Srbije jeste sa EU.\nKako kaže, ne može se brzo napraviti diverzifikacija spoljne trgovine, pogotovo ne u svetu gde su tesni odnosi i gde su stalno trgovinski ratovi, u čijoj su senci druge države.\n"Na sastancima G20 i G7 pričali su o tome, ali ništa ne rade u tom pravcu, samo prave zamerke. U haotičnom svetu treba da budemo brzi, da se snađemo vrlo brzo i barem nekako da imamo odnose, da preživimo u borbi velikih sila", rekao je predsednik Belorusije.\n"Ako bude bilo isplativo i zgodno za vas, uz taj ultimatum da sarađujete sa EU, vi ćete da sarađujete sa EU. Ako je bolje za vas da radite sa Evroazijskom unijom, onda će vaša saradnja ići na stranu Evroazijske unije", rekao je Lukašenko.\nOn je primetio da je sudbina Srbije i Belorusije da "letimo uz pomoć dva krila". Dodao je da se moraju imati dobri odnosi, pre svega, sa susedima.\n"Vi imate niz odnosa koji su izgrađeni, to je dobro. Vreme je dobar lekar, ono će sve izlečiti i izbrisati. Vreme će uraditi sve da sve rane na delu bivše Jugoslavije ozdrave. Svaka vam čast i ne možemo ništa da vam zamerimo", dodao je on.\n"Neki susedi vam više duguju, nego vi njima, ako možemo da iskoristimo reč 'dugujemo'. Vi sa suseduma imate dobre odnose", kaže.\nLukašenko je upitao i ko ne želi dobre odnose sa EU.\n"Rusija? Kina? Belorusija? Ne. Svi mi želimo dobre odnose sa njima. Ako budete gradili dobre odnose, pre svega u privredi, po tim pitanjima koje ne možemo da rešmo u okvirima Evroazijske unije, onda moramo da to prihvatimo i da gledamo na to kao nešto što se mora", rekao je Lukašenko.\nAleksandar LukašenkoAleksandar VučićSrbijaBelorusijaEvropska unija


U ORGANIZACIJI DVIJE EKSTREMISTIČKE GRUPE: Na 'antiislamskim demonstracijama' u Kanadi privedene 44 osobe - GlobalCir\nNa demonstracijama ekstremno desničarskih grupa ”La Meute” i ”Storme Alliance“ održanim u kanadskom Quebec Cityju privedene su 44 osobe. Glasnogovornik policije Quebec Cityja Andre Turcotte izjavio je kako je policija intervenirala na demonstracijama na kojima se okupilo više od 1.000 ljudi.\nČlanovi pomenutih grupa poznatih po antiislamskim i antimigrantskim stavovima počeli su bacati snježne grudve na policajce koji su uzvratili suzavcem. Turcotte je kazao kako su prije protesta pokušali ostvariti razgovor s demonstrantima i pomoći u organiziranju, ali da su članovi grupe odbili komunikaciju.\nPrema njegovim riječima, grupa se sama pobrinula za sigurnost, a dio demonstranata koji je nosio neprobojne prsluke nosio je palice. Turcotte je kazao kako su se ovi članovi grupe nazivali milicijom i da je prvo privedena 21, a zatim 23 osobe. ”Prilikom pretresa osoba pronađeni su oružje, praćke, flaše s nepoznatom tečnošću… Demonstracije su okončane bez pričinjavanja materijalne štete“, kazao je.\nEkstremno desničarsku grupu ”La Meute“ osnovali su bivši kanadski vojnici Eric Venne i Patrick Beaudry u oktobru 2015. u Quebecu. Njihov osnovni cilj je organizirati ljude protiv radikalnog islama i šerijata, a pretpostavlja se da imaju oko 40.000 članova ili simpatizera.\n”Storm Alliance“ je također ekstremno desničarska grupa koju je u Quebecu 2016. osnovao Dave Tregget. Pretpostavlja se da grupa, koja je poznata po islamofobnim i antimigrantskim stavovima, ima oko 3.000 pristalica širom Kanade. Ova grupa podržava aktivnosti ”La Meute“ u Quebecu.


Mali: Za građane Srbije je najvažnije da osete optimizam, bićemo nosilac rasta | N1 Srbija\nMali: Za građane Srbije je najvažnije da osete optimizam, bićemo nosilac rasta\n08.05.2019. |15.59 >16.07 |\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali izjavio je da zemlje Zapadnog Balkana mogu mnogo više da urade za sebe u okviru regiona, jer u tom slučaju postoji veće interesovanje investitora.\n"Kao region smo mnogo interesantniji investitorima kada dolaze s obzirom da je sve postalo jedno ogromno globalno selo", rekao je Mali novinarima u Sarajevu na marginama godišnjeg sastanka Odbora guvernera Evropske banke za obnovi i razvoj (EBRD).\nOn je istakao da je "odliv mozgova" najveći problem zemalja regiona, dodajući da se protiv toga moraju boriti svi, prvenstveno razvojem zemlje, odnosno rastom ekonomije i plata.\nGovoreći o Srbiji, Mali je istakao da je stopa rasta srpske privrede prošle godine iznosila 4,3 odsto, što zemlju svrstava među 10 top zemalja u Evropi po stopi privrednog rasta u toj godini.\n"Prema prognozama Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke, do 2023. godine Srbija će biti nosilac ekonomskog rast celog regiona", istakao je Mali.\nOn je naveo da Srbija ima najbolje investiciono, ali i privredno okruženje, te da sa mnogo optimizma dočekuje godine koje su pred njom.\n"Kvalitetna radna snaga i obrazovani ljudi faktori su koji čine Srbiju najvažnijom zemljom po pitanju privlačenja investicija u regionu, a dokaz da smo na pravom putu je to što smo prošle godine privukli 3,5 milijardi investicija, kroz direktne investicije, što predstavlja više od 55 odsto svih investicija u zemlje Zapadnog Balkana", rekao je Mali.\nOn je naveo da je za Srbiju veoma važna politika prema mladim ljudima, odnosno na koji način zadržati mlade u zemlji.\nPrema njegovim rečima, za građane Srbije je najvažnije da osete optimizam, odnosno da vide da postoji potencijal i da mogu da nađu posao u svojoj zemlji.\nMali je rekao da je u Srbiji pokrenut program podsticaja za sve koji prvi put pokreću biznis, tako da su oslobođeni plaćanja poreza i doprinosa u prvoj godini rada.\nPrema njegovim rečima, hiljade mladih ljudi u Srbiji je tu inicijativu već prihvatilo, a 100 miliona evra je obezbeđeno za razvoj inovativnih delatnosti.\nMali je najavio osnivanje Agencije za cirkularne migracije, kako bi se dala mogućnost građanima Srbije koji odlaze iz zemlje da se obrazuju i usavršavaju, da imaju veću perspektivu kada se vrate, da znaju gde bi radili i nastavili karijeru, ali i da se pruži šansa onima koji su otišli ranije da se vrate u Srbiju.\nSiniša Mali EBRD Sarajevo\nRadovi na deonici Kuzmin - Rača počinju krajem meseca i trajaće dve godine 20.08.2019.\nMali: U prvoj polovini godine 1,9 milijardi evra direktnih stranih investicija 20.08.2019.\nMali, opet lazes i pricas gluposti\nU zemljama centralne i istočne Evrope direktne investicije su oko 22 % BDP a kod nas to je oko 18 %, ja mislim preuveličano.\nMora da si me previse gledao. Ne veruj kad kazem: "Sledece godine u ovo vreme, bicemo milioneri".


Turska:Opozicioni novinar osuđen na više od 27 god. zatvora\nTanjug 23. decembra 2020. 11:57\nANKARA – Turski sud osudio je danas u odsustvu opozicionog novinara Džana Dundara na 27 godina i šest meseci zatvora zbog špijunaže i pružanja pomoći oružanoj terorističkoj organizaciji, saopštili su njegovi advokati.\nAdvokati Dundara ocenjuju da je reč o politički motivisanoj presudi.\nDundar, nekadašnji glavni urednik opozicionog turskog lista „Džumhurijet“, kao i njegov kolega Erdem Gul, osuđeni su 2016. na pet godina zatvora zbog objavljivanja video snimka na kojem se navodno vide kako turske obaveštajne službe prevoze oružje u Siriju, prenosi Rojters.\nSud u Istanbulu proglasio je Dundara, koji sada živi u Nemačkoj, krivim za „prikupljanje tajnih dokumenata za špijunažu i pomaganje terorističkoj organizaciji“, dodaje AP.\nAdvokati Dundara odbili su da prisustvuju poslednjem saslušanju.\n„Ne zezlimo da budemo deo prakse legitimisanja ranije odlučene političke presude“, naveli su oni uoči saslušanja u pisanom saopštenju.\nSud je ranije ovog meseca odložio donošenje presude nakon što su advokati Dundara tražili da dođe do zamene sudija kako bi se osiguralo pravično suđenje, ali je sud odbio taj zahtev.\nSud u Istanbulu proglasio je Dundara za begunca i zaplenio njegovu imovinu u Turskoj.\nDundaru se 2015. godine sudilo zbog priče u kojoj je tursku obaveštaju službu optužio da je nelegalno slala oružje u Siriji.\nU okviru priče objavljen je video snimak iz 2014. godine na kojem su prikazali muškarci u policijskoj uniformi i civilnoj odeći kako odvrću šrafove da bi otvorili kamione i otpakovali kutije. Na kasnije objavljenim fotografijama vide se kamioni puni minobacačkih metaka.\nAP napominje da nije mogao da potvrdi autentičnost video snimka.\nU izveštaju medija se tvrdi da turska obaveštajna služba i turski predsednik Redžep Tajip Erdogan nisu dozvolili tužilaštvu da otpočne istragu o krijumčarenju oružja.\nErdogan je podneo krivične prijave protiv Dundara i Erdema Gula.\nOn je rekao da su kamioni prevozili pomoć grupama Turkmena u Siriji i upozorio da će Dundar „platiti visoku cenu“.\nČestitke Mišela i Borelja Bajdenu i Harisovoj


Normalizovan avio saobraćaj u SAD\nAmerički Kongres usvojio je meru kako bi se obustavili prinudni odmori za kontrolore letenja, koji su doveli do kašnjenja hiljada letova tokom poslednjih nekoliko dana.\nPredstavnički dom danas je ogromnom većinom glasova usvojio predlog zakona kojim se Sekretarijatu za saobraćaj daje veća budžetska fleksibilnost kako bi mogao da prestane da prinudno odmara 1.500 kontrolora letenja svakog dana.\nZbog manjeg broja kontrolora letenja na radnom mestu, aviokompanije su morale da otkažu stotine letova i odlože znatno više, kako se ne bi stvorila velika gužva u vazdušnom prostoru iznad SAD. Prethodno je Senat juče usvojio isti zakonski predlog, tako da je posao obavljen pre jednonedeljen pauze u radu Kongresa.\nAmerički zvaničnici navode da je oko 10 odsto kontrolora letenja svakodnevno bilo na prinudnom odmoru kako bi se ispunili zahtevi obuhvaćeni smanjenjem budžetskih troškova, takozvanim "sekvestrom", koji je stupio na snagu 1. marta.


RTS :: TV feljton -Intervju sa Laksnesom\nRTS Trezor TV feljton -Intervju sa Laksnesom\nponedeljak, 08. mar 2021, 18:00\nTV feljton -Intervju sa Laksnesom\nIsland, „zemlja vatre i leda“, geografski ne tako blizu Srbije i država koju turisti sa ovih prostora retko posećuju, ipak nam je poznata i bliska – zahvaljujući književnosti. U leto 1972. godine, Haldor Laksnes, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1955. godine, u svom domu u Rekjaviku ugostio je ekipu TV Beograd, kojoj je dao intervju.\n„Ako čovek piše samo zbog Nobelove ili bilo koje druge nagrade, onda će naravno prestati da piše čim dobije tu nagradu, jer dalje pisanje nema više nikakve svrhe", kazao je Laksnes, koji je nakon dobijanja prestižnog priznanja napisao još 18 dela. „Ja sam radnik i pokušavam da radim dobro i to je jedino što me zanima", rekao je Laksens govoreći o svom radu. Otkrio je i kako izgleda njegov radni dan, zašto voli da piše na maternjem jeziku, o islandskim srednjovekovnim sagama kao korenima islandske književnosti, kao i o tome šta najviše voli da čita.\nMeđu delima Haldora Laksnesa (1902-1998) najznačajnija su Islandsko zvono, Ponovo nađeni raj i Samostalni ljudi, prevedeni i na srpski jezik. U Rejkjaviku, prestonici Islanda i njegovom rodnom gradu, danas postoji i legat „Kuća Haldora Laksnesa".\nInteresantno je da je Svetski dan knjige - 23. april, koji je Unesko ustanovio 1995, u znak sećanja na isti dan 1616. godine, kada su umrli Migel de Servantes, Vilijem Šekspir, Inke Garsilaso de la Vege i Žozepa Pla, takođe i dan rođenja Haldora Laksnesa.\nNaše vreme- Politika\nOstavština za budućnost- Safet Zec


Srpski “fića” jeftiniji u Češkoj nego u Srbiji : Nadlanu.com\nSrpski “fića” jeftiniji u Češkoj nego u Srbiji\nObjavljeno 26. mar 2013. / 19:13:04\nAlo piše da će i pored subvencije države vredne 14 miliona evra, “fijat 500L” koštati više u Srbiji nego u salonima automobila u Češkoj.\nPrema zvaničnim podacima sa “Fijatovog” sajta u Češkoj, osnovna verzija evropskog modela “pop fijat 500L”, sa motorom od 1,4 kubika, na akciji košta 269.900 čeških kruna, što prevedeno u evropsku valutu iznosi 10.407 evra. Taj isti model, prema zvaničnim podacima “Fijatovog” sajta u Srbiji, košta 13.490 evra!\nIpak, nije sve tako crno, jer će Srbi uskoro moći da kupuju svog “fiću” po češkoj ceni, ali tek kada država u “Fijat automobile Srbija” (FAS) dodatno uloži 14 miliona evra subvencija za otvaranje novih radnih mesta. Pa čak i tada, “fića” će biti za 500 evra jeftiniji u Češkoj nego kod nas!\nU kompaniji “Fijat automobili Srbija” (FAS) juče nisu bili raspoloženi da daju odgovore na pitanja vezana za subvencije države, odnosno FAS za kupovinu “fiće nacionale”.\n- Nemam komentar na vaša pitanja. To je zvanični stav kompanije na pitanja vezana za subvencije države - rekla je Aleksandra Ranković, menadžer korporativnih komunikacija FAS-a.\nEkonomista Mahmut Bušatlija ističe da će Srbi na ovaj način platiti “Fijatove” gubitke zbog lošeg poslovanja.\n- Ovo su rezultati čuvenog tajnog ugovora države i “Fijata”. Sada je stiglo na naplatu ono što je od 2008. godine tajna. Mi, građani Srbije, plaćamo obećanja koja je država svojevremeno dala italijanskoj kompaniji. Ne vidim drugi razlog zbog koga bi država subvencionisala privatnu kompaniju. Generalno, subvencije su loša stvar za privredu, a činjenica jeste da je “Fijat” izvezao oko 40.000 automobila, što je suviše malo, jer na tako malim serijama nema zarade - navodi Bušatlija.\nTROVANJE HRANOM: Hospitalizovano pet radnika Fijat…\nOn dodaje da i najava proizvodnje novog modela, “fiće nacionale”, skrojenog po merlima domaćeg kupca, ostavlja dosta prostora za sumnju u kvalitet tog proizvoda.\n- Već smo imali iskustva sa automobilima za domaće i strano tržište. I znamo da su vozila napravljena za naše tržište bila daleko ispod kvaliteta onih namenjenih stranim kupcima - navodi Bušatlija.\nProtokol Srbije i FAS-a\nPrema Protokolu koji je država potpisala sa FAS-om, kupovinu modela “fijat 500L” po nižoj ceni finansiraće italijanski “Fijat”, a ne država Srbija, to jest “Fijat” će državne podsticaje za otvaranje novih radnih mesta preusmeriti na sniženje cene automobila “500L”, koji bi u Srbiji trebalo da košta 10.990 evra.\nPrema tom protokolu, “Fijat” se obavezuje da će ove i sledeće godine zaposliti od 600 do 1.400 novih radnika. U zamenu za svako otvoreno radno mesto Srbija će “Fijatu” isplatiti subvenciju od 10.000 evra po radniku.\nNa pitanje redakcije šta i pod kojim uslovima subvencioniše država protokolom koji je potpisan sa kompanijom FAS, u Ministarstvu finansija i privrede odgovaraju da je politika Vlade Srbije zasnovana na podsticaju domaće proizvodnje, substituciji uvoza i zapošljavanju naših građana.\n- Nijedan uvoznički lobi ne može promeniti tu politiku. I tu su stavovi vlade jasni. “Fijat” kao i svaki investitor koji zaposli više od 50 naših radnika ima pravo na subvenciju za svako otvoreno novo radno mesto. U dogovoru sa Vladom Srbije oni su odlučili da taj novac usmere u korist srpskih kupaca. Svako ko uloži u domaću proizvodnju, otvori fabriku u Srbiji i zaposli naše građane dobiće iste uslove kao što je dobio “Fijat” i drugi investitori.\nPozivamo prodavce automobila da se založe kod proizvođača čija vozila prodaju da i oni ulože u domaću autoindustriju, naprave fabrike u Srbiji i mi ćemo im dati iste podsticaje - istakao je Aleksandar Ljubić, državni sekretar u Ministarstvu finansija i privrede.


Leonard Koen izdaje novi album u septembru - RocksvirkeRocksvirke\nKako je najavljeno u stranim medijima, Leonard Koen (Leonard Cohen) objavljuje novi album za svoj 80-ti rođendan.\nAlbum će se zvati Popular Problems, kako najavljuje magazin Rolling Stone, putem francuskog Amazon-a za 22. septembar, dan nakon njegovog rođendana.\nIako ovaj album još uvek nije zvanično potvrđen, vest o njegovom izlasku pojavila se prošle nedelje na Leonard Cohen Event 2014, zvanično potvrđenoj fan konvenciji održanoj u Dablinu.\n„Leonard je vredno radio na svom novom studijskom albumu sa sasvim novim pesmama“, tvrdi Jarko Arjatsalo (Jarkko Arjatsalo), koji vodi zvaničnu Koenovu „web“ stranicu i predstavlja vezu između pevača i njegovih fanova.\n„Zamolio me da vas obavestim da će ‘Popular Problems’ izaći do kraja septembra, ubrzo nakon njegovog 80-og rođendana.“


Faktor | Varhelyi: Mislim da svi znaju, čak i u RS-u gdje je crvena linija\n19.10.2021. / 18:50\n- Imamo problem sa svima koji pokušavaju da odstupe od Dejtona (Dejtonskog sporazuma) i sa svima koji djeluju kako bi spriječili funkcionisanje zemlje - podvukao je Varhelyi.\nVarhelyi je poručio da je EU istrajan kada je u pitanju teritorijalni integritet BiH.\n- Mislim da svi znaju, čak i u RS-u gdje je crvena linija. I razumijem da će, naravno, uskoro biti izbori. Ali, naravno, postoje granice onoga što se može koristiti u smislu izbornih kampanja, i svakako proglašenje nezavisnosti nije dio ovoga - naglasio je Varhelyi ocijenivši da je potrebno da svaki dio Bosne i Hercegovine funkcioniše, uključujući Predsjedništvo i sve druge državne institucije.\n- Želimo da akteri u BiH poštuju i u potpunosti provode Dejtonski sporazum. Potrebna je Bosna i Hercegovina koja je funkcionalna sa svim državnim ustanovama i pozivam sve aktere da poštuju taj naš zahtjev. On nije samo u interesu EU-a i stabilnosti u regionu već i u interesu naroda BiH - rekao je Varhelyi.\nGodišnji izvještaji o zemljama zapadnog Balkana su stanje u BiH ocijenili lošim, a ova je država dobila najgore ocjene Evropske komisije.\nNema napretka u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, u reformi izbornog procesa, slobodi izražavanja, niti vanjskim odnosima, a zabilježeno je "nazadovanje" u oblasti javnih nabavki. Što se tiče političkih kriterija, navodi se da su zakonodavna i izvršna vlast imale "slab učinak zbog političke polarizacije i poremećaja uzrokovanih pandemijom".\nOliver Varhelyievropski komesar\nVarhelyi poručio u Zagrebu: Bojkot i nepriznavanje izbornih rezultata u BiH neće nas odvesti nikamo\nVarhelyi s Džaferovićem i Dodikom: Institucije BiH moraju raditi, izbori se moraju održati\nBevanda pisao Varhelyiju, nemalo iznenađen i zabrinut zbog komesarovih izjava o budžetu i CIK-u\nVarhelyi u Evropskom parlamentu: Moraju postojati slobodni izbori u BiH u oktobru kako je i predviđeno


Ljajić: Otvoriti granice za slobodan protok roba | Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija\nLjajić: Otvoriti granice za slobodan protok roba\nPotpredsednik Vlade i ministar trgovine turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić je izjavio da protekcionizam ne može da bude rešenje za male ekonomije i male zemlje kao što nije rešenje ni za globalne ekonomske probleme.\n,,Umesto da jedni drugima uvodimo carinske i vancarinske barijere, treba da apsolutno otvorimo granice za slobodan protok roba, da olakšamo privredi i privrednicima poslovanje”, rekao je potpredsednik obraćajući se na otvaranju 51. MOS sajma u Celju, na kojem je Srbija zemlja partner.\nOn je istakao da poslovnim ljudima moramo da omogućimo da lakše plasiraju svoju robu i samim tim budu konkurentnijii, a naše ekonomije budu daleko uspešnije nego što su trenutno.\nLjajić je, prilikom otvaranja Sajma rekao da je veliko zadovoljstvo biti zemlja partner na jednom ovakvom Sajmu.\nLjajić je dalje naveo da smo prvi put premašili tih zacrtanih milijardu eura robne razmene.\n,,Slovenija je za nas deveto izvozno tržište, deseti spoljno-trgovinski partner, zemlja koja spada među deset zemalja sa najvećim investicijama u Srbiji, a po broju investicionih projekata je na četvrtom mestu posle Nemačke, Italije i Austrije”, izjavio je on, dodajući da u Srbiji posluje i radi 1.400 slovenačkih preduzeća dok njihove firme zapošljavaju 25.000 ljudi u Srbiji.\n,,Mi nažalost ne možemo da rešimo sve političke probleme iz prošlosti u regionu Zapadnog Balkana ali imamo obavezu i možemo mnogo da učinimo na jačanju ekonomske i trgovinske saradnje između svih zemalja ovog prostora”, zaključio je ministar.\nLjajić je na kraju obraćanja, izrazio očekivanja da će Sajam kao rezultat imati konkretne praktične rezultate i poželeo dobrodošlicu u Srbiju svim slovenačkim kompanijama i firmama.\n,,Vi ste više nego dobrodošli u Srbiju i učinićemo sve da vam olakšamo i dolazak i poslovanje u našoj zemlji”, zaključio je on.\nPored potpredsednika Vlade i ministra trgovine turizma i telekomunikacija Rasima Ljajića, prisutnima se na otvaranju 51. MOS sajma u Celju obratio i predsednik Slovenije Borut Pahor.


Proizvodnja električne energije u Kostolcu: Sistemu predato 5,7 milijardi kilovat-časova – Радио Стил\nProizvodnja električne energije u Kostolcu: Sistemu predato 5,7 milijardi kilovat-časova\nPosted By: Radio Stil 20/12/2018\nU zimskom periodu se proizvodi i toplotna energija za dalјinski sistem grejanja Kostolca i Požarevca, kao i okolnih seoskih i prigradskih naselјa\nTermosektor EPS-ovog ogranka „TE-KO Kostolac” proizveo je od januara do početka decembra 2018. više od 5,7 milijardi kilovat-sati. U zimskom periodu se proizvodi i toplotna energija za dalјinski sistem grejanja Kostolca i Požarevca, kao i okolnih seoskih i prigradskih naselјa.\nU skladu sa instalisanom snagom, termoelektrana „Kostolac B” je proizvela veći deo električne energije u ogranku „TE-KO Kostolac”, tako da je ovaj temokapacitet do početka decembra predao elektroenergetskom sistemu više od 3,9 milijardi kWh. Blok B1 je proizveo više od dve milijarde kWh, čime je ostvario malo bolјi proizvodni učinak od bloka B2, koji je u istom periodu proizveo oko 1,9 milijardi kWh.\nTermoelektrana „Kostolac A“ je do početka decembra proizvela više od 1,8 milijardi kWh. Blok A1 je doprineo ovom proizvodnom rezultatu sa 517 miliona kWh, a blok A2 je za 11 meseci proizveo gotovo 1,3 milijarde kWh.