Kriminolog Radovanović: Beograd je najnebezbedniji grad u regionu | Novinska agencija Beta\nHRONIKA | 13.11.2020 13:00 > 13.11 13:00\nKriminolog Radovanović: Beograd je najnebezbedniji grad u regionu\nKriminolog Dobrivoje Radovanović izjavio je danas da je Beograd zbog učestalih mafijaških obračuna već duži period najnebezbedniji grad u regionu.\nRadovanović je u intervjuu agenciji Beta kazao da policija, tužilaštvo i sudstvo neće moći da se obračunaju s mafijom sve dok ta borba ima "politički prizvuk".\n"Ako Beograd poredite sa situacijom od pre devedesetih godina prošlog veka on je potpuno nebezbedan grad, a ako ga poredite sada sa glavnim gradovima u okruženju Beograd je već godinama najmanje bezbedan grad", rekao je kriminolog.\nNa pitanje Bete da li je Beograd postao grad u kome se ljudi ne osećaju bezbedno, Radovanović je kazao da se Beograd nalazi na prvom mestu po nebezbednosti u regionu i da samim tim gradjani nisu bezbedni.\n"Ne možete se više šetati noću ni u društvu, a kamoli sami, jer vas može orobiti bilo koja grupa narkomana. Ne možete ni u toku dana biti sasvim sigurni jer možete postati slučajna žrtva mafijaškog obračuna u nekom tržnom centru, na ulici ili stambenom naselju", naveo je Radovanović.\nPrema njegovim rečima imamo ekspanziju kriminala koji je karakterističan za doba liberalnog kapitalizma, i država mora preduzeti profesionalne korake da bi sprečila razvoj mafije.\n"Beograd je svratište dilera droge iz celog regiona i gde se droga rastura u velikim količinama. Osnovni cilj svih mafijaških organizacija je da naprave spregu sa predstavnicima izvršne vlasti, kako bi sprečili sopstveni progon i dobili informacije o akcijama policije", rekao je Radovanović.\nNaveo je da u Beogradu, osim narko-mafije, postoji i ozbiljna finansijska mafija, zelenašenje, prevare u poslu, trgovina ljudima...\nNa pitanje koliko opstanku i širenju mafijaških poslova u Beogradu i Srbiji doprinosi i nedovoljno efikasan rad policije, tužilaštva i sudstva, Radovanović kaže da glavnu ulogu u borbi protiv organizovanog kriminala treba da vodi tužilaštvo.\n"Tužilaštvo i sudstvo moraju da budu nezavisni od politike, a policijom ne treba da komanduje ministar nego dokazani profesionalci", rekao je kriminolog.\nPrema njegovim rečima u ovom trenutku postoji velika zavisnost policije, tužilaštva i sudstva od izvršne vlasti.\n"U pitanju je tako veliki stepen zavisnosti da je apsolutno nemoguća borba protiv organizovanog kriminala koja ne bi bila selektivne prirode", naglasio je Radovanović.\nNa pitanje šta je u pozadini kriminalnih obračuna, Radovanović je naveo da se na ulicama Beograda odvijaju "nemilosrdni" obračuni izmedju kriminalnih grupa verovatno zbog nepoštovanja odredjenih pravila ponašanja koja važe u svetu kriminala.\n"Radi se o prevarama u poslu, otimanju teritorije, novca ili robe. Kriminalne grupe ne opraštaju prevare u poslu i u stanju su da sami organizuju ubistva ili da organizuju profesionalne ubice. Oni su veoma bahati u tim obračunima i ne vode računa da li će stradati i neko od nevinih civila", kazao je kriminolog.\nNaveo je da se sve češće za te obračune koriste mesta javnog okupljanja.\nPrema njegovim rečima, najava vlasti da će se obračunati s mafijom je samo "politička priča".\n"Policija mora da bude podredjena tužilaštvu. Danas se često dešava da policija neće da podnese krivične prijave protiv kriminalaca i neće da saradjuje s tužilaštvom. Policija može da mesecima ne daje tražene informacije tužilaštvu ili da neke predmete krije po fiokama ako im to vlast naredi", kazao je Radovanović.\nDodao je da i na sudu ne možete dobiti nikakav proces ako postoji njegova zavisnost od političkih partija na vlasti.\n"Tek kad se te stvari budu rešile moći ćemo da krenemo u obračun protiv organizovanog kriminala. Ovako, vodiće se borba samo protiv kriminala koji nije u direktnoj vezi s vlašću", zaključio je Radovanović.


Beograd na tabli „Monopola”\nod Admin taj Čet 21 Avg 2008 - 2:29\nZa polje prestonice Srbije, jedne od najskupljih destinacija na tabli popularne igre, boriće se igrači širom sveta.\nIgra koja je osvojila svet\nNa novoj tabli prve globalne verzije „Monopola – ovde i sada: svetsko izdanje”, popularne društvene igre, takmičari širom planete će moći da kupuju, prodaju i trguju nekretninama Beograda, četvrtog po redu najskupljeg zemljišta u igri. Prvo, najelitnije i najvrednije mesto zauzeo je Montreal. Tik uz njega, u društvu prestonice Letonije, Rige, našli su se\nKejptaun, Beograd, pa Pariz. Od 70 velikih svetskih gradova, više od pet miliona glasova opredelilo se za 22 grada. Mesta na tabli po redosledu vrednosti zauzeli su i Jerusalim, Hongkong, Peking, London, Njujork, Sidnej, Vankuver, Šangaj, Rim, Toronto, Kijev, Istanbul, Atina, Barselona i Tokio, dok su se u polje „najjeftinijih zemljišta” nastanili Tajpej i Gdanjsk.\nKako je na jučerašnjoj konferenciji za novinare rekla Snežana Radulović, marketing menadžer firme „Kozmolina”, uvoznika „Monopola” za Srbiju,u toku „kandidature” Beograd je predstavljen kao – prestonica Srbije, jedan od najstarijih gradova Evrope i važna raskrsnica puteva istočne i zapadne Evrope. Uz Beograd je navedeno i da zbog svoje burne istorije njegove najstarije građevine potiču iz 19. veka, ali da, uprkos tome, u njemu ima mnogo znamenitosti i muzeja. Istaknuto je i da je „Fajnenšel tajms” proglasio prestonicu Srbije „gradom budućnosti” južne Evrope, kao i da je bio domaćin takmičenja „Pesma Evrovizije”.\nOva igra, koju je 1934. godine izumeo Čarls B. Daro, nezaposleni Amerikanac, prvi put je štampana u 5.000 kompleta. Procenjuje se da danas „Monopol” igra više od 750 miliona ljudi širom sveta. Digitalno izdanje igre će čak moći da se prebaci i na mobilne telefone, a on-lajn verzija, kao i verzija igre za konzolne sisteme poput Nintendo Wii, PS2 I PS3, od 7. oktobra biće u opticaju na adresi www.pogo.com.\n„Novi Monopol – ovde i sada: svetsko izdanje”, od 26. avgusta naći će se u prodavnicama širom sveta. Biće dostupan u 50 zemalja i 37 jezika. Do sada je izdato više od 250 različitih izdanja igre, ali najpopularnija verzija do sada je klasični primerak „Broj devet”.\nIgra u kojoj vlada moto „Sve se vrti oko para” i koja omogućava svakome da bar okusi život na visokoj nozi zahteva najmanje dvoje ljudi. Cilj igrača je da zarade što više novca za koji kupuju zemljište, grade kuće i hotele i nateraju protivnike da bankrotiraju. Pobednik je onaj ko poslednji ostaje u igri, postane monopolista, a nijednom nije bio bankrot.\nIgrači „Monopola” iz Srbije imaće priliku da, u čast proslave izlaska prvog globalnog izdanja igre, pokušaju da postave svetski rekord i ulazak u Ginisovu knjigu najmasovnijim simultanim igranjem ove svetske društvene igre. Na trgovima Beograda, Novog Sada i Niša, kao i na lokacijama širom planete, 27. avgusta u 16 časova, ljubitelji „Monopola” istovremeno će otpočeti svoje partije. Zainteresovani mogu da se prijave na adresu www.kozmolina.com ili tako što će do 25. avgusta poslati poruku sa mobilnog telefona uz tekst – MG_skraćenica za grad (BG, NS ili NI) – na broj 6236.\nRe: Beograd na tabli „Monopola”\nod Shadow.90 taj Čet 21 Avg 2008 - 2:47\nNisu rekli koliko ce da kosta Beograd


Zvezda nadigrala BSK, dva gola Pečnika Fudbal Vest Srbija Sport\nZvezdinu generalnu probu je ulepšao povratnik Nejc Pečnik! Dva gola slovenačkog reprezentativca, kao i pogodak Đorđa Rakića, bili su dovoljni da crveno-beli savladaju BSK Borču rezultatom 3:1 i dobiju prelaznu ocenu za igru, sedam dana uoči početka Super lige, prenosi "Mocart sport".\nTrener srpskog šampiona Nenad Lalatović je odlučio da na travu Marakane izvede tim bez letošnjih pridošlica, što je jasno ukazivalo na to da se sprema za moguću varijantu da mu oni neće biti na raspolaganju za prvo kolo i duel sa niškim Radničkim, pošto zbog dugova prema bivšim igračima i domaćim klubovima srpski prvak još nije uspeo da registruje nijedno od sedam pojačanja. Da podsetimo, Zvezda ima rok do četvrtka da sanira dugove, ili u suprotnom mladi strateg neće moći da računa na novajlije.\nCrveno-beli su tako utakmicu počeli u sledećem sastavu: Rajković - Petković, Pavićević, Lazić, Mijailović - Kovačević, Milijaš - Lazović, Savićević, Pečnik - Rakić.\nPečnik je zatresao mrežu u 5, Dobrašinović je izjednačio u 32. minutu, a već u sledećem napadu se u listu strelaca upisao Rakić za 2:1. Konačan rezultat je postavio Pečnik u 40. minutu.


“To su učinili u momentu kada je u toku sudski postupak sa Milanom Radoičićem i funkcionerom BIA Bojanom Dimićem, kao i posle izbora na Kosovu”, navodi Trajković za Nova.rs.\nUpitana da li se oseća i dalje ugroženom, ona je kazala da se "oseća najdirektnije ugroženom od strane predsednika Srbije Aleksandra Vučića".\n“Koliko juče on je prozvao Nenada Rašića, a njegov sin je danas pretučen ima povrede glave“, ističe Trajković, koja je sa Rašićem u koaliciji.\nOna dodaje da je njihova lista na izborima neplaniralno prešla procene koje su joj davali i ističe da glasovi još nisu prebrojani.\nKakvo licemerje Srpske liste!\nNenada Rašića i mene je juče pred medijima kao “izdajnike” prozvao lično predsednik Srbije Vučić\nDanas je Nenadu brutalno pretučen sin na izlasku iz škole a ja sam obaveštena da mi MUP Srbije ukida obezbeđenje jer nisam “više bezbedonosno ugrožena” https://t.co/GsY14iKXeo\n— Rada Trajkovic (@trajkovic_rada) February 22, 2021\n“Zbog inžinjeringa Srpske liste koje je sprovela na Kosovu, ne samo da su zauzeli 10 mesta u parlamentu, već su pritiskali Gorance na izborima. Takođe, enklave su glasale za bošnjačke kandidate koji su potpredsednici u Mitrovici i u odličnim su odnosima sa Rakićem. Srbi u Gračanici terani su da glasaju za Rome”, kaže Trajković i dodaje da je "idejni tvorac toga Aleksandar Vučić".\nInače, Rada Trajković je u maju 2019. dobila zaštitu srpske policije, koju je zatražila zbog ugroženosti nje i njene porodice.\nOna je tada rekla da je, posle zahteva upućenog odeljenju za zaštitu lica i objekata pri MUP Srbije, čuvaju jedan muškarac i jedna žena.\n28.11.2021 Protesti širom Srbije (423)


Projekat Fakulteta za primenjena društvena istraživanja Univerziteta u Novoj Gorici dobio je finansijsku podršku od Državne agencije za naučna istraživanja ·\n2ТМ > Obrazovanje > Projekat Fakulteta za primenjena društvena istraživanja Univerziteta u Novoj Gorici dobio je finansijsku podršku od Državne agencije za naučna istraživanja\nU Ljubljani startuje „Nacionalni mesec kolektivnog čitanja-2019“ Univerzitet u Mariboru učestvovaće u projektu „Raskrsnica nauke i privrede“ na Međunarodnom sajmu zanatstva i preduzetništva\nProjekat Fakulteta za primenjena društvena istraživanja Univerziteta u Novoj Gorici dobio je finansijsku podršku od Državne agencije za naučna istraživanja\nProjekat Fakulteta za primenjena društvena istraživanja Univerziteta u Novoj Gorici „Promocija društvene i ekološke održivosti: proučavanje i predviđanje odgovornog ponašanja u Sloveniji“ dobio je sredstva Državne agencije za naučna istraživanja. Odluka u korist ovog fakulteta donesena je nakon otvorenog konkursa i u uslovima visoke konkurencije i velikog broja prijava istraživačkih instituta.\nProjekat, čija je realizacija osmišljena na tri godine, fokusiran je na mikro nivou odgovornih radnji u slovenačkom nacionalnom okruženju, a integrisan je i u evropski i globalni kontekst. Glavni istraživački problem povezan je s identifikovanjem faktora koji utiču na odgovorno ponašanje stanovništva Slovenije, što omogućava da se rešavaju širi društveni problemi održivog razvoja i doprinese poboljšanju naučnih pristupa i znanja.\nGlavni cilj projekta je da se pomoću teorije razvije model faktora koji utiču na odgovorno ponašanje stanovništva Slovenije. To će biti alat za generisanje scenarija i simulacija, kao i vodič za delovanje pri sprovođenju koraka na makro nivou koji mogu da doprinesu odgovornom ponašanju.


Guverner Žugić i ministar Radunović na sastancima u Vašingtonu - CBCG\nHome Javnost rada Aktuelno Saopštenja Guverner Žugić i ministar Radunović na sastancima u Vašingtonu\nGuverner Žugić i ministar Radunović na sastancima u Vašingtonu\nDelegacija Crne Gore koju predvode guverner Centralne banke Crne Gore Radoje Žugić i ministar finansija Darko Radunović nastavila je godišnje sastanke sa predstavnicima Međunarodnog monetarnog fonda.\nNa sastanku sa Taom Zangom, zamjenikom izvršne direktorice MMF-a, guverner Žugić je prezentovao stanje u bankarskom sistemu i istakao da je rješavanjem ranjivosti iz prethodnog perioda ojačana finansijska stabilnost i da je većina bankarskih indikatora na najvišem nivou ikada. Takođe, upoznao je gdina Zenga da se očekuje skoro usvajanje novog seta zakonske regulative u domenu bankarskog sistema, kao i da je donijeta nova podzakonska regulativa u domenu sprečavanja pranja novca i da je taj dio odgovornosti Centralne banke Crne Gore značajno unaprijeđen.\nMinistar Radunović je istakao nastavak trenda snažnog ekonomskog rasta i smanjenja nezaposlenosti, što je, između ostalog, doprinijelo i rastu budžetskih prihoda. Naveo je da se istovremeno sprovode mjere na primjeni strategije upravljanja javnim dugom, u okviru kojih je ostvaren uspjeh sa posljednjom emisijom euroobveznica, kao i mjere na smanjenju budžetskog deficita, koji je ove godine predviđen na nivou ispod 3% BDP-a.\nGdin Zeng je istakao da se reforme u bankarskom sistemu odvijaju u pravom smjeru i da u narednom periodu akcenat treba da bude na implementaciji novih propisa. Takođe je naveo da nastavak strukturnih reformi i investicije u ljudske resurse i infrastrukturu imaju veliki značaj za dalji ekonomski rast i obezbjeđenje fiskalne održivosti.\nDelegacije se susrela i sa izvršnim direktorom Belgijsko-holandske konstituence MMF-a Entonijem Delanojem, kome su prezentovani rezultati u fiskalnom i finansijskom sektoru. Delanoj je istakao zadovoljstvo nastavkom pozitivnih trendova u Crnoj Gori.\nTakođe, delegacija je održala sastanke sa predstavnicima odjeljenja za fiskalna pitanja, monetarna pitanja i tržište kapitala i statistiku, tokom kojih je razgovarano o projektima tehničke pomoći Ministarstvu finansija i Centralnoj banci Crne Gore, važnih u procesu daljeg provođenja strukturnih reformi u zemlji.


Kompanija NIS otpočela je postavljanje solarnih panela za proizvodnju električne energije na svojim benzinskim stanicama. U okviru prve faze ovog projectkta solarni paneli će biti postavljeni na osam NIS Petrol i GAZPROM maloprodajnih objekata širom Srbije.\nU ovaj piloto projekat NIS je uložio više od 22 milhões de dinara. Procena je da će na ovaj način, na osam lokacija, biti ostvarena godišnja ušteda u nabavci električne energije od gotovo 300 MWh uz isporuku oko 40 MWh u distributivnu mrežu i uz godišnje smanjenje emisije ugljen dioksida tona.\n„Realizacijom ovog projekta NIS još jednom pokazuje da ostaje posvećen razvoju kompanije uz odgovoran odnos prema ekologiji. Uspešna realizacija ovog projekta otvara mogućnost povećanja broja benzinskih stanica na kojima će biti postavljeni solarni paneli. NIS razmatra i izgradnju solarnih fotonaponskih elektrana na objektima u okviru Rafinerije nafte Pančevo, poslovnih objekata u Beogradu i Novom Sadu te izgradnju u skladištu derivata nafte u Novom Sadu. Na taj način nastavljamo em diverzifikacijom poslovanja i em ulaganjima u zelenu energetiku“, izjavio je Nenad Pavlović, rukovodilac Centra za razvoj projekata u kompaniji NIS.\nSolarni paneli već su postavljeni na GAZPROM benzinskim stanicama Krnješevci, Novi Beograd (bivša Dejton), Stari Banovci i Preljina 2. Faça kraja maja planirana je izgradnja solarnih elektrana na stanicama Velika Plana-autoput, Kragujevac 7 – Elektrošumadija, Blok 45 kao i na NIS Gasolina maloprodajnom objektu Gornji Milanovac 2.\nportal E2 (Energija Balkana)


Putevi: Mokri kolovozi u zapadnim krajevima - RTV Doboj\nPutevi: Mokri kolovozi u zapadnim krajevima\nU zapadnim krajevima Republike Srpske i Federacije BiH vozi se po mokrim kolovozima zbog kiše koja je padala ili još negdje pada, dok se u ostalim krajevima za sada vozi po suvim i mjestimčno vlažnim kolovozima.\nU kotlinama i uz riječne tokove kao i u višim predjelima smanjena je vidljivost zbog jutarnje magle, dok su na dionicama koje prolaze kroz usjeke i pored kamenih kosina učestali odroni kamenja i zemlje na kolovoz.\nVozačima iz Auto-moto saveza /AMS/ Republike Srpske savjetuju da vožnju prilagode uslovima na putu i da izbjegavaju rizična preticanja.\nPovodom održavanja penjačkog festivala /Drill and Chill Festival/ na lokaciji kanjona Tijesno /u blizini rafting slalom staze/ obustavljen je saobraćaj na dionici magistralnog puta Karanovac-Crna Rijeka u vremenu od 11.00 do 11.45 časova.\nZa to vrijeme saobraćaj se preusmjerava na alternativni putni pravac Banjaluka-Čađavica-Mrkonjić Grad.\nNa dionici puta Klašnice-Prnjavor, u mjestu Boškovići, u toku su radovi na sanaciji kolovoza u vremenu od od 8.00 do 17.00 časova, pa se saobraćaj se odvija naizmjenično jednom trakom.\nNa regionalnom putu Površnice-Lopare saobraćaj teretnih vozila preusmjeren je na pravac Lopare-Priboj-Banj Brdo.\nZbog sanacije klizišta večeras do 18.00 časova obustavljen je saobraćaj na regionalnom putu Priboj-Lopare. Za vrijeme obustave, saobraćaj se preusmjerava na lokalni put kroz Tobut.\nNa regionalnom putu u Rudom u toku je zamjena drvene konstrukcije mosta na rijeci Lim, zbog čega su povremene jednočasovne obustave saobraćaja.\nU toku je izgradnji male hidroelektrane “Krupac” na rijeci Željeznici, zbog čega se saobraćaj na dionici magistralnog puta Krupac-granica Republike Srpske /Bogatići, na području opština Istočna Ilidža i Trnovo odvija naizmjenično jednom trakom.\nU toku su radovi na izgradnji i sprovođenju privremenog sistema naplate putarine na auto-putu “9. januar”, Banjaluka-Doboj, na petlji Mahovljani, zbog čega je na ovom lokalitetu izmijenjen režim odvijanja saobraćaja, pa vozače iz AMS upozoravaju da voze opreznije i da poštuju privremeno postavljenu signalizaciju.\nU toku je rekonstrukcija lokalnih puteva na području opštine Donji Žabar, zbog čega je izmijenjen režim saobraćaja na dionici regionalnog puta Obudovac-Lončari.\nU toku su i radovi na dionici regionalnog puta Šekovići-Caparde, zbog čega se saobraćaj odvija naizmjenično jednom kolovoznom trakom.\nZbog aktiviranih klizišta, jednom trakom, naizmjeničnim propuštanjem vozila, saobraćaj se odvija na regionalnim putevima Karanovac-Kneževo, u mjestu LJubačevo, Ukrina-Gornja Vijaka i Lopare /Mačkovac/-Čelić, zbog pojave klizišta u rejonu Čelića.\nU noćnim časovima u intervalima od 0.30 do 1.30 časova, od 2.00 do 3.30 časova i od 4.00 do 5.30 časova, dolazi do obustave saobraćaja.\nNa obilaznici kroz naselje Tetovo, na putu Nemila-Tetovo-Zenica, zabranjen je saobraćaj za teretna vozila čija ukupna masa prelazi 7,5 tona.\nSporije zbog radova saobraća se i na dionicama magistralnih puteva Konjic-Jablanica, Olovo-Kladanj-Stupari, Srebrenik-Orašje, Lanište-Ključ i Jajce-Jezero.\nZbog radova na asfaltiranju, od 8.00 do 20.00 časova obustavljen je saobraćaj na regionalnom putu Kiseljak-Kreševo.\nAlternativni pravac za vrijeme obustave je Kreševo-Lepenica-Kiseljak.\nZbog sanacionih radova, obustavljen je saobraćaj na regionalnom putu Tromeđa-Zvirovići.\nNa graničnim prelaizima u BiH jutros nema dužih čekanja.\nZbog bezbjednosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na graničnom prelazu Brčko-Gunja.\nPočinje ATP čelendžer Srpska open\nBošković: Znam da je i Republika Srpska ponosna na nas\nVrijeme: Narednih dana pretežno oblačno, u petak sunčano\nServisna informacija Policijske uprave Doboj za 17.02.2020. godine\nVrijeme: Danas pretežno oblačno, na sjeveru slaba kiša


Press Online :: Globus :: PROPAST HIPO BANKE\n06. 10. 2008. - Autor: (AG.)\nDruga po veličini nemačka hipotekarna banka Hipo ril estejt nalazi se na korak od bankrota, koji bi ugrozio i druge finansijske institucije u EU\n„Hipo ril estejt", druga po veličini nemačka hipotekarna banka, nalazi se pred slomom nakon što se konzorcijum banaka povukao iz pregovora o konsolidaciji.\nBaroso: EU trpi zbog tuđih grešaka\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Baroso ocenio je da rezultati mini-samita o finansijskoj krizi, održanog u Parizu, predstavljaju „usklađen odgovor na veoma ozbiljnu situaciju".\nTaj usklađen odgovor postignut je, bez obzira na to, kako je rekao Baroso, što Evropljani „nisu jedinstveni kao Amerikanci, jer su SAD jedna država, dok Evropsku uniju čini 27 zemalja.\n- S druge strane, trebalo bi istaći i da je situacija u Evropi mnogo bolja nego u SAD - rekao je Baroso.\nOn je ocenio da je mini-samit četiri velike evropske sile „učinio maksimum u odnosu na veoma ozbiljnu situaciju koja nije nastala u Evropi, ali zbog koje Evropa trpi posledice".\nKonzorcijum u kojem se nalaze Bundesbank, nemačka savezna banka, i Dojče bank prošlog ponedeljka najavio je 36 milijardi evra „težak" plan finansijske konsolidacije HRE-a. U četvrtak je plan podržala i Evropska komisija.\nMeđutim, preksinoć je najavljeno kako od toga neće biti ništa, jer dubinska analiza poslovanja je otkrila da su problemi Hipo ril estejta daleko teži nego što se očekivalo. Prema tim navodima, da bi se HRE zaista podigao na noge, do kraja 2009. trebalo bi „ubrizgati" čak 100 milijardi evra.\nNemačko ministarstvo finansija juče je saopštilo da radi na novom pokušaju spasavanja navedene banke. Ako ni to ne urodi plodom, kolaps banke će biti neizbežan.\n- Videćemo kako možemo da počistimo ovaj nered. Svi koji su uključeni u pokušaj spasavanja svesni su koliku odgovornost imaju - izjavio je portparol nemačkog Ministarstva finansija Torsten Albig. On je dodao da bi sastanak o spasavanju banke mogao da potraje i da je njihovo mišljenje da je navedena banka prevelika „da padne".\nPortparol Hipo ril estejt banke i portparol Nemačke savezne banke odbili su da daju bilo kakve izjave. Poznavaoci ekonomskih prilika kažu da bi kolaps nemačke banke stavio finansijske institucije u drugim zemljama pod dodatni pritisak.\nZabrinuti... Aksel Veber, predsednik nemačke centralne banke, i Pir Štajnbruk, nemački ministar finansija\nVest o mogućoj propasti gigantskog nemačkog kreditora dolazi samo nekoliko sati pošto čelnici Britanije, Francuske, Nemačke i Italije na samitu u Parizu nisu uspeli da postignu čvrst dogovor o konkretnim merama za konsolidaciju bankovnog sektora u Evropi.\nSamo Holandija za zajednički fond\nNekoliko evropskih vlada je nedavno intervenisalo kako bi spaslo svoje ugrožene banke, mada je i dalje prisutno neslaganje u vezi s bilo kakvim paketom finansijske pomoći bankama na nivou EU, poput onog predloženog u SAD.\nSamo Holandija podržava ideju da 27 zemalja EU izdvoji sredstva za zajednički fond pomoći od 300 milijardi evra, koji bi bio korišćen samo u slučaju da se ključna finansijska institucija neke od članica nađe u ozbiljnim teškoćama.\nEvropski samit o finansijskoj krizi ostao je u senci neslaganja i međusobnih optužbi. Sastanak četiri najveće države EU, rezultirao je samo načelnim dogovorom o podršci finansijskom sektoru, fondu od 15 milijardi dolara za pomoć malim preduzetnicima i olakšavanju pravila EU koja omogućuju pozajmljivanje novca od pojedinačnih članica.\nPlan francuskog predsednika Nikole Sarkozija o 300 milijardi evra „teškom" paketu finansijske konsolidacije kojim bi EU učinila isto što i Kongres SAD u petak nije prošao, i to najviše zahvaljujući protivljenju nemačke kancelarke Angele Merkel. Ona je istovremeno kritikovala neke evropske države koje se ponašaju kao „slobodni strelci", odnosno intervenišu na bankovno tržište bez konsultacije s EU. Pri tom se najviše ističu Irska i Grčka.\nIstovremeno su stigle kritike na račun samita „velike četvorke", koji, prema mišljenju Jirkija Katainena, finskog ministra finansija, nije legitiman, s obzirom na to da na njega nisu pozvane manje države EU.


Да ли је италијанска криза за ЕУ опаснија од "Брегзита"? - Нови Стандард\nDa li je italijanska kriza za EU opasnija od “Bregzita”?\n29.10.2018. 11:18 16.07.2020.\nKako će sukob „populista“ iz Rima i birokrata iz Brisela uticati na politički već dovoljno nestabilnu situaciju u Evropskoj uniji?\nJoš ne može da se utvrdi da li Evropskoj uniji sada preti veća finansijska ili politička kriza, ili će je obe pogoditi istovremeno. Jedno je, međutim, izvesno – sukob Rima i Brisela, Vlade Italije i Evropske komisije, nosi u sebi obilje eksplozivnog potencijala, pa možda ni ne čudi ocena da ovaj sukob za EU predstavlja veću pretnju od „Bregzita“.\nTako, makar, tvrdi londonski „Indipendent“, pozivajući sve da dobro obrate pažnju na ono što se događa.\nU središtu pažnje ovoga puta nije migrantska kriza, već nacrt italijanskog budžeta za narednu godinu. Vlada u Rimu, „prva populistička vlada u Evropi“, kako je establišment opisuje s neskrivenim nezadovoljstvom, predvidela je naredne godine budžetski deficit od 2,4 odsto italijanskog BDP-a. To je previše za ekonomiju zemlje čiji dug iznosi 131 odsto BDP-a, tvrdi Evropska komisija, i, prvi put od uspostavljanja evra, odbacuje nacrt budžeta jedne države-članice.\nItalija je dobila rok od tri nedelje da se popravi, ali lideri vladajuće koalicije, Luiđi di Majo iz Pokreta pet zvezdica i Mateo Salvini iz Lige, odgovaraju da im ne pada na pamet da postupe po naređenju iz Brisela. „Nema povlačenja“, kaže Salvini prkosno. „Nećemo promeniti ni zapetu“.\nDa li će prekomerno zaduživanje Italije, treće po snazi ekonomije evrozone, evru učiniti ono što je u slučaju mnogo manje grčke ekonomije jedva izbegnuto? I kako će sukob „populista“ iz Rima i birokrata iz Brisela uticati na politički već dovoljno nestabilnu situaciju u Evropskoj uniji?\nO ovim su pitanjima u „Novom Sputnjik poretku“ govorili diplomata Zoran Milivojević i docent na Pravnom fakultetu u Beogradu i predsednik Demokratske stranke Srbije Miloš Jovanović.\n„Spor oko italijanskog budžeta pokazuje dubinu krize Evropske unije“, smatra Zoran Milivojević. „Nije ovde reč samo o strahu od ponavljanja situacije s Grčkom, već o strahu od raspada čitavog sistema jer je kriza evrozone prešla i na politički teren. Italijanski slučaj, takođe, potvrđuje da su unutar EU u toku procesi ponovne afirmacije državnog suvereniteta. Niko ne želi da se dalje odriče svog državnog suvereniteta, čak ni u samom jezgru Evropske unije, čija administracija sad pokušava da očuva svoje pozicije“.\n„Kriza u odnosima Rima i Brisela“, napominje Miloš Jovanović, „ukazuje na krizu samog modela integracija, koja je nastala zbog nekoherentne strukture sistema u kome imate zajedničku monetu s jednom centralnom bankom, a budžeti su ostali u nadležnosti država-članica. Dosadašnjim prenosom nadležnosti EU je došla do granice da postane superdržava federalnog tipa, ali tu granicu skoro niko ne želi da pređe, što i stvara ovakve pat pozicije kojima zapravo nema leka. EU je mrtav projekat, podseća na čoveka koji je i dalje živ ali boluje od neizlečive bolesti i svi znaju da će skončati relativno brzo“.\nU sukob s Evropskom komisijom Italija je ušla namerno, o čemu svedoči i pismo koje je italijanski ministar finansija Đovani Trija uputio Briselu: „Italija je svesna da je izabrala put koji nije u skladu s pravilima EU. To je bila teška ali neophodna odluka, s obzirom na ekonomske poteškoće s kojima su Italijani suočeni, kako bi se BDP zemlje vratio na pretkrizni nivo“.\n„Italijanska vlada, jednostavno, nije imala izbora. Ovaj budžet je rezultat politike zbog koje je i izabrana, i toga se mora držati“, komentariše Zoran Milivojević, koji očekuje da će ova italijanska vlada ostati dosledna. „Ona nema manevarski prostor – ako postupi drugačije, izgubiće ono zbog čega je i izabrana i samu sebe će dovesti u dosta kompleksnu poziciju, pa i u opasnost da izgubi vlast. A ako vlada u Rimu ostane na sadašnjim čvrstim pozicijama, to znači da ulazimo u produženu krizu Evropske unije s neizvesnim ishodom i posledicama, tim pre što je Italija, posle izlaska Velike Britanije, jedna od tri vodeće države u EU, bez koje je funkcionisanje EU nemoguće“.\nKako će na ovakav stav Rima reagovati Brisel? „Njujork tajms“ komentariše da bi eventualna kazna Evropske komisije Italiji mogla da bude podsticaj za okršaj koji Di Majo i njegovi koalicioni partneri priželjkuju.\n„Ako Evropska komisija ne odgovori na izazov koji joj je upućen iz Italije, to će biti shvaćeno kao ustupak koji će predstavljati dodatni vetar u leđa svim protivnicima Brisela unutar EU na izborima za Evropski parlament narednog maja. A očekivani prodor suverenističkih stranaka samu Uniju će, u najmanju ruku, uvesti u stagnaciju“, ocenjuje Zoran Milivojević.\nDo sličnog zaključka, da se Evropska komisija sad nalazi u situaciji u kojoj nema dobrog rešenja, dolazi i Miloš Jovanović, koji objašnjava: „Jedina sankcija, predviđena EU propisima, jeste finansijska kazna u visini 0,2 odsto BDP-a, što u slučaju Italije iznosi oko 3,4 milijarde evra. I tu već dolazimo do paradoksa – s jedne strane tražite da deficit bude manji, a sa druge strane predviđenom kaznom taj deficit još i povećavate. Ali to nije problematično samo s logičke strane, već i politički, jer EK ne može da ne reaguje, a opet, eventualnom kaznom Brisel bi dao još jedan argument svojim protivnicima, ne samo u Italiji već i širom Evrope. Zato i mislim da će EK pokušati da pronađe nekakav kompromis, da neće trenirati strogoću i da će pokušati da nađe rešenje koje bi svima sačuvalo obraz, pogotovo što je EU već opterećena problemima, od ’Bregzita‘ do oslabljenih pozicija Angele Merkel u Nemačkoj i Emanuela Makrona u Francuskoj, i nova velika kriza joj ni najmanje nije potrebna“.\nIzvor Sputnjik, 29. oktobar 2018.\nPreporučujemoevrozonaEUZoran MilivojevićItalijakrizaMiloš JovanovićNikola Vrzić


Blic vesti - Svilajnac001.com\nNepoznati muškarac pokušao je sinoć oko 22 časa da izvrši samoubistvo skokom sa Pančevačkog mosta, ali je nakon polučasovne drame odustao od ove namere.\nSAT OTKUCAVA Sutra počinje primena CARINA koje je uveo Tramp, Brisel se ZNOJI\nAmeričke carine na čelik i aluminijum trebalo bi da stupe na snagu u petak (23.3). Brisel još uvek užurbano vodi pregovore kako bi se čitava EU izuzela iz tih propisa, ali se istovremeno razmišlja i o protivmerama.\nZapadnu analitiku ozbiljno zabrinjava sve veća nuklearna, ali i konvencionalna moć ruske armije. Oni su u poslednje vreme posebnu pažnju posvetili trima perspektivnim sistema naoružanja, koje je prezentovao ruski vojno-industrijski kompleks. Prema njihovim rečima, snaga i sposobnost ruske armije će se u budućnosti oslanjati na ova tri oružana sistema:\nPripadnike MUP Republike Srpske sa novim uniformama građani već mogu da vide na ulicama.\nMirjana Mitrović gost Festivala pisaca: Ima nečeg većeg od nas samih\nDrugog dana Festivala pisaca na Dorćol platzu gost je, između ostalih, bila i poznata književnica Mirjana Mitrović koja je čitalačku publiku osvojila knjigama "Helena ili o nemiru", romansekni životopis majke cara Konstantina, “Emilija leta” (o supruzi ambicioznog rimskog vojskovođe Galerija Maksimijana), "Autoportret sa Milenom" u kojoj se bavi čuvenom slikarkom Milenom Pavlović Barili…


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Tokelaua - Avio karte Šri Lanka Tokelau - eSky.rs\nAvio karte do Tokelaua\nAvio karte iz Šri Lanke do Tokelaua\nPretražite letove iz Šri Lanke do Tokelaua\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Tokelaua\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Tokelaua na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Tokelaua?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Tokelaua, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Tokelaua?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Tokelaua uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Od danas niže cijene telefonskih poziva u BiH - Travnički vjesnik\nOd danas niže cijene telefonskih poziva u BiH\nOd danas su smanje cijene poziva prema brojevima mobilnih mreža drugih operatera u BiH i terminiranja nacionalnih poziva u mobilne mreže.\nRegulatorna agencija za komunikacije (RAK) BiH dala je suglasnost "Telekomu Srpske", "BH telekomu" i "Hrvatskim telekomunikacijama" da od danas smanje cijene poziva prema brojevima mobilnih mreža drugih operatera u BiH i terminiranja nacionalnih poziva u mobilne mreže.\n"Telekom Srpske" je cijene usluga u fiksnoj telefoniji u nacionalnom telefonskom prometu (pozivi prema ostalim mrežama u BiH) smanjio sa 0,25 KM po minutu na 0,243 KM po minutu bez PDV-a, priopćeno je ranije iz RAK-a.\n"BH Telekom" je cijene poziva prema brojevima mobilnih mreža drugih operatera u BiH za korisnike tarifnih paketa "Bizfon 30", "ISDN BRA fon osam" i "ISDN BRA bizfon 20" smanjio sa 0,25 KM po minuti na 0,243 KM po minuti bez PDV-a.\nKada je riječ o "Hrvatskim telekomunikacijama", za privatne korisnike "Osnovnog tarifnog modela", "Basic", "Super 50", "Super 50 plus", "Biznis", "Biznis pro", "Homebox basic", "Homebox", "Homebox super", te za pripade usluge i javne telefonske govornice cijena poziva prema drugim mobilnim mrežama u BiH smanjuje se sa 0,25 KM po minutu na 0,236 KM po minutu bez PDV-a.\nZa poslovne korisnike "Osnovnog tarifnog modela", "Super 50", "Super 50 plus", "Biznis", "Biznis pro", "Officebox basic", "Oficebox" cijena poziva prema drugim mobilnim mrežama u BiH smanjuje se sa 0,25 KM po minutu na 0,236 KM po minutu bez PDV-a.\nZa poslovne korisnike Net fon paketa cijena za pozive prema drugim mobilnim mrežama u BiH smanjuje se sa 0,22 KM po minuti na 0,206 KM po minuti bez PDV-a.


Isak VorguÄiÄ‡ (Foto arhiva Kim)\nRat u Ukrajini proizveo je nova politička dešavanja na Zapadnom Balkanu. Srbija je ostala jedina koja nije uvela sankcije Rusiji, na šta Evropsku uniju svakodnevno podseća Priština i poručuje im da Vučić „ne deli vrednosti EU i SAD“. Još od izbijanja rata u državi sa čijim se rukovodstvom i narodom, kažu, solidarišu, upoređujući ih sa sobom, prištinski zvaničnici poručuju – „Srbija je ruski saveznik“, „Srbija prati Putina“, „Kosovo je ugroženo“.\nHorske poruke o „srpskom hegemonu“ glasnije su sa svakim novim danom rata u Ukrajini. Kroz nedavno pokrenutu diplomatsku kampanju koja je uključila domaću i međunarodnu političku scenu, čak i društvene mreže, iskristalisali su se jasni zahtevi Prištine: Kosovo u NATO i da Kosovo prizna pet evropskih država koje to još uvek nisu učinile.\nDirektor RTV Kim, Isak Vorgučić, ocenjuje za KoSSev da Priština koristi momenat i da pokušava da „igra igre koje su osuđene na propast“.\n„Izjave prištinskih zvaničnika pokazuju da im je manje stalo do toga kroz kakve patnje trenutno prolazi narod u Ukrajini, a više da koriste momenat za pokušaj nekih političkih igara koje su u samom startu osuđene na propast“, kazao je za KoSSev direktor RTV Kim, Isak Vorgučić.\nVorgučić ocenjuje da je „suludo“ da Kosovo traži prijem u NATO, jer je „NATO već u Kosovu“.\nTvrdi da je NATO više zainteresovan za to da zapravo Srbija postane članica ove Alijanse.\n„Ona je jedina ostala u okruženju – okružena je praktično zemljama NATO-a i mislim da ne bi napravili takvu grešku da prime Kosovo u NATO i da time oštete ili ugroze Srbiju koja tek u tom slučaju ne bi razmatrala takav potez da se učlani u NATO“, poručio je Vorgučić.\nGovoreći o novopokrenutoj kampanji, Vorgučić kaže da Priština urgira kod članica koje nisu priznale Kosovo da to učine.\nSa druge strane ocenjuje da nijedan od ovih zahteva nije realan.\n„Mislim da su i jedna i druga inicijativa više za lokalne potrebe, ali i da nemaju nikakve šanse“, kazao je.\nDirektor RTV Kim ujedno smatra da Priština pokušava da stvori sliku o navodnoj opasnosti koju Srbija predstavlja za Kosovo.\nNa pitanje da li ima osnova da se priča o Srbiji kao pretnji, Vorgučić ocenjuje da prema Aljbinu Kurtiju i Vjosi Osmani ima.\n„Malo rade na rešavanju problema sa kojima se Kosovo realno suočava i onda, da bi skrenuli pažnju sa toga, najzgodnije je pričati narodu bajke o tome kako je Srbija opasnost za Kosovo“, kazao je.\nVorgučić navodi da za tako nešto nema realnih indicija, kao i da Srbija ne bi načinila „takvu grešku“, „pa čak i pod komandom Vučića“.\n„Vojska Srbije sarađuje sa NATO-om na Kosovu na obezbeđenju administrativnih linija, postoje čak i zajedničke patrole. Nema nikakvog govora u tome da bi se usudili na takav nepromišljen potez da napadnu NATO. Vojska Jugoslavije sa NATO-om je potpisala sporazum u Kumanovu, koji ima određene tačke, tako da nema nikakvih indicija da bi takvu grešku Vojska Srbije mogla da učini, čak ni pod komandom predsednika Vučića“, zaključio je sagovornik KoSSev-a.\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2810)\n29.06.2022 Filipović: Nikoli se stavljaju na teret reči za koje tvrdi da nije izgovorio (1495)\n30.06.2022 Dva puta privođen zbog pevanja ‚‚Kosovo je srce Srbije‚‚ (380)\n29.06.2022 ’’Odluka Prištine da zabrani srpske lične karte i registarske oznake je direktan udar na Srbe’’ (349)


AUSTRIJA: Nećemo primiti ni jednog jedinog migranta sa Lezbosa! OD MIGRACIJA PROFITIRA MAFIJA... | News Wire\nDecember 30, 2020 September 14, 2020 by\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc odbio je da Austrija primi ekonomske migrante iz migrantskog kampa Morija, na grčkom ostrvu Lezbos, a radi se o kampu koji su samo migranti zapalili. On je dodao da su od migrantske kriza najveću korist imali krijumčari.\nU video poruci objavljenoj na Fejsbuku, Kurc je najavio da će Austrija pomoći na licu mesta kako bi se obezbedilo dostojanstveno snabdevanje ljudi, ali da ne može da primi migrante.\n“Ne radi se samo o Moriji, već i drugim mestima na svetu, koja nisu u žiži interesovanja javnosti“, poručio je austrijski kancelar.\nIstakao je da će se na nivou EU zalagati za jedinstveni pristup.\n“Ono što nam ne treba jeste simbolična politika”, podvukao je Kurc, aludirajući na nemačko-francusku inicijativu prijema dece i mladih iz kampa Morija.\nPrema njegovim rečima, potrebna je dosledna podrška pogođenim regionima, ekonomska perspektiva za afrički kontinent i efektivna zaštita spoljne granice EU.\n“Bile su stravične slike na železničkoj stanici u Budimpešti leta 2015. koje su vodile ka tome da je evropska politika podlegla pritisku i otvorila granice”.\n“Posle toga su najpre hiljade, zatim desetine hiljada, i na kraju milion ljudi krenuli na put, a krijumčari zaradili ogromne cifre, brojni ljudi se udavili na moru“, rekao Kurc.\nNa Lezbosu su se dogodila dva požara.\nU prvom požaru bez smeštaja ostalo je oko 3.500 od preko 12.500 ljudi koji žive u Moriji, četiri puta više od njegovog kapaciteta. Vlasti su dopremile šatore i dale jedan trajekt i dva ratna broda kao privremeni smeštaj za one koji su ostali bez krova nad glavom.\nVlasti su navele da su prvi požar u kampu Morija na Lezbosu namerno izazvali stanovnici ljuti zbog mera karantina uvedenih u kampu od kada je zabeleženo 35 stanovnika pozitivnih na korona virus.\nDrugi požar koji je izbio u prenatrpanom izbegličkom kampu Morija na grčkom ostrvu Lezbos uništio je skoro sve što je ostalo posle prvog požara prethodnog dana, saopštilo je danas grčko Ministarstvo za migracije.\nCategories Selebriti, World\tPost navigation\nBRODOLOM: Migranti pokušali da kriminalnim putem uđu u Grčku, ima mrtvih…


12/12/2021 12/12/2021 oruzjeonline\t0 Komentara\taleksandar vučić, helikopter, Srbija, vojska, vojska republike Srbije\nVrhovni komandant Vojske Srbije i predsednik Republike Aleksandar Vučić obišao je danas sa ministrom odbrane Nebojšom Stefanovićem i načelnikom Generalštaba Vojske Srbije generalom Milanom Mojsilovićem vojni aerodrom „Narednik-pilot Mihajlo Petrović“ u Nišu.\nU narednih pet godina za potrebe VS ulaganje u naoružanje i vojnu opremu 1,25 milijarde evra\nObilazak je započeo sastankom sa direktorima preduzeća iz grupacije Odbrambene industrije Srbije, kome su prisustvovali i ministri finansija i privrede Siniša Mali i Anđelka Atanacković, nakon čega je usledio prikaz sposobnosti dela helikopterskih jedinica Ratnog vazduhoplovstva i PVO i 63. padobranske brigade.\nPredsednik Republike je nakon prikaza rekao da će država u narednih pet godina za potrebe Vojske Srbije naručiti naoružanje i vojnu opremu od domaće odbrambene industrije u vrednosti od 1,25 milijarde evra, ocenjujući da će tako naša vojska biti modernizovana, uz sve ono što se kupuje od ruskih i francuskih partnera.\nOčekujemo tačno 30 helikoptera, od toga će biti 11 helikoptera H-145, četiri Mi-35, tri Mi-17, plus 11 ili 12 Mi-35 polovnih koje kupujemo od jedne članice Evropske unije, tako da ćemo biti, ako to smem da kažem, helikopterska velesila u ovom regionu.\nGovoreći o standardu profesionalnih pripadnika Vojske Srbije predsednik Vučić je podsetio da su plate u Vojsci u prethodnih osam godina uvećane za 70%, odnosno da su rasle oko 7,5% godišnje u uslovima fiskalne konsolidacije.\nProsečno pripadnik Vojske Srbije i Ministarstva odbrane u ovom trenutku ima ukupna primanja, u šta su uključena dežurstva i dodatne smene, 120.000 dinara. Primanja nisu mala, ali su opterećeni vojnici, oficiri, podoficiri, jer rade posao za dvoje ljudi – istakao je vrhovni komandant Vojske Srbije i dodao da će plate nastaviti da rastu i da će se raditi na boljoj popuni u budućnosti.\nNa današnjem prikazu dela helikopterskih jedinica Ratnog vazduhoplovstva i PVO i 63. padobranske brigade na vojnom aerodromu u Nišu vrhovni komandаnt Vojske Srbije je imao priliku da se uveri u visok nivo osposobljenosti pripadnika Vojske Srbije za izvođenje vazduhoplovne podrške specijalnih snaga, taktičkog helikopterskog desanta i evakuacije vazdušnim putem. Na kraju prikaza osposobljenosti, izvedeni su padobranski skokovi sa zastavama Republike Srbije i Vojske Srbije, nakon čega je usledio defile vazduhoplova.\n← Iran objavio video novih raketnih sistema: BM-120 i BM-45


Letonija samostalno organizuje Svetsko prvenstvo za hokejaše - MaxBet Sport\nMedjunarodna federacija hokeja na ledu (IIHF) saopštila je danas da će Letonija samostalno organizovati Svetsko prvenstvo, nakon što je Belorusiji oduzeto zajedničko domaćinstvo zbog nestabilne političke situacije.\nTurnir u maju biće odigran u dva objekta u Rigi, a svih 16 reprezentacija boraviće u istom hotelu.\n– Sa ekipama smeštenim na jednom mestu i borilištima udeljenih 150 metara jedno od drugog, IIHF bi ukoliko je potrebno, mogla da primeni koncept mehura – navodi se u saopštenju IIHF.\nU saopštenju se navodi da bi, ukoliko Letonija uspe da se izbori sa pandemijom korona virusa, organizator mogao da pusti ulaznice u prodaju “u roku od tri dana od obaveštenja Vlade o dozvoli prisustva navijača”.\nBelorusija i Letonija su 2017. godine izabrani za domaćina Svetskog prvenstva.\nIIHF je oduzela domaćinstvo Belorusiji zbog bezbednosnih rizika u vezi sa protestima protiv predsednika Aleksandra Lukašenka.\nBelorusija će dobiti kompenzaciju.\nSvetsko prvenstvo trebalo je da se održi prošle godine, ali je odloženo zbog pandemije.


PROCES: Pokrenut postupak protiv rumunskih sudija | Novosti.RS\nUtakmica je prekinuta pri rezultatu 0:0 u 13. minutu, nakon što je četvrti sudija Sebastijan Koltesku optužen za upotrebu rasističkog izraza prema pomoćniku istanbulskog tima Pjeru Vebou. Kolteskuu i pomoćnom sudiji Oktavijanu Soveru preti kazna zbog potencijalnog kršenja disciplinskih propisa UEFA.\nNakon istrage koju je izvršio etički i disciplinski inspektor UEFA, Evropska fudbalska unija je odlučila da pokrene postupak zbog kršenja člana 11. koji utvrđuje osnovna pravila pristojnog ponašanja i zabranjuje uvrede. Zaimljivo, iako su predstavnici turskog kluba komunikaciju rumunskih arbitara okarakterisali kao rasistićku, u postupku nije navedeno kršenje člana 14. koji se odnosi na rasizam ili diskriminaciju.\n"Dalje informacije o ovom pitanju biće saopštene kada disciplinsko telo UEFA donese odluku", navela je UEFA između ostalog u saopštenju.\nLiga šampiona fudbal Sport Pjer Vebo Sebastijan Koltesku rasizam u fudbalu\n"POHAPSIPEĆMO FUDBALSKU MAFIJU"! Kreće borba protiv nameštanja mečeva u domaćem fudbalu


Arapi kupili 50 odsto beogradskog Aerodrom Keteringa - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n06. jun. 2016. 19:03 Objavljeno u PRIVREDA\nUgovor o akvizicija su potpisali Abdulah Al Šamari, generalni direktor Serte, i Marko Davidović, generalni direktor Aerodrom Keteringa, srpske kompanije specijalizovane u oblasti usluga snabdevanja aviona, prenjela je emiraćanska novinska agencija WAM.\nAl Šamari je, poslje potpisivanja ugovora, ocijenio da ova akvizicija predstavlja važan korak za kompaniju Serta koja teži da iskoristi investicione mogućnosti i da proširi i diverzifikuje svoje aktivnosti koristeći atraktivan investicioni ambijent koji dominira na lokalnom tržištu.\nPrema njegovim riječima, ugovor o akviziciji uključuje razvoj i pružanje ugostiteljskih usluga, koje će u budućnosti obuhvatiti različite servise uvođenjem savremene tehnologije u pružanju ovih usluga putnicima i ostalim kadrovima.\nDirektor Aerodrom Keteringa, Marko Davidović, naglasio je da ta kompanija trenutno pruža ugostiteljske usluge nacionalnom avio-prevozniku iz UAE, Etihadu, kao i srpskoj nacionalnoj avio-kompaniji Er Srbija, dodajući da su u toku i pregovori o pružanju usluga i drugim avio-kompanijama u regionu.\nPotpisivanju sporazuma su prisustvovali Abdulah Saed Al Darmaki, direktor Kalifa Fonda za razvoj preduzeća, Hamid al-Šamari, izvršni direktor avio i inženjerskih usluga u Mubadali, kao i Ibrahim Ahmed al Mansuri, glavni operativni direktor Fonda Khalife za razvoj projekata, i drugi sektorski zvaničnici, navodi agencija WAM. Tanjug\nKljučne riječi: aerodrom ketering, arapi, kupovina, vazno\nArapi mjere potencijal “Budimke”\nTurizam privlači arapski kapital\nTrećina mladih u arapskim zemljama bez posla


Na taj način bi se sprečilo da kompanije okolo kupuju druge kompanije u potrazi za poreskim utočištima.\nTo piše nemački poslovni list "Handelsblat", koji kao izvor navodi poreskog stručnjaka iz Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD).\nŠolc je zatražio od OECD da razmotri taj predlog, piše taj list. Takav potez bi zapravo bio proširenje projekta "Erozija poreske osnovice i premeštanje dobiti" (BEPS), odnosno seta OECD-ovih politika koje se koriste da bi se sprečile strategije poreskih evazija koje omogućavaju multinacionalnim kompanijama da sele svoju dobiti u zemlje s niskom ili nultom stopom poreza na dobit.\nŠolc je blisko sarađivao sa Francuskom prilikom pisanja svog predloga, a rekao je i da je predlog dobro primljen, ali da su razgovori o tome tek u početnoj fazi.\n- U kontekstu rasprava o BEPS-u, i Francuska i Nemačka predložile su raspravu o minimalnoj stopi poreza koja bi potom postala standard - izjavio je OECD-ov glavni poreski stručnjak Paskal Sen-Aman.


Svi se sigurno sećate jednog od najpopularnijih filmova naših prostora "Zona Zamfirova", pa se zato dobro pripremite, jer stiže nastavak ovog filma! Petnaest godina nakon što je ekranizovana ljubavna priča Stevana Sremca o Zoni i Manetu, scenaristi Ivana i Miroslav Mitić napisali su priču "Zona Zamfirova – drugi deo" o životu u braku čuvenog para dve godine nakon venčanja.\nGlavni likovi ovog filma, kao i njihova borba da sačuvaju svoj brak i dalje su smešteni u period između 1905. i 1908. godine, a producent ovog filma, Miroslav Mitić, ističe kako je kroz ovu ljubavnu priču približena i savršeno opisana lepota Srbije u tom periodu, kao i problemi sa kojima se suočavaju mladi bračni parovi.\nU filmu, na iznenađenje mnogih glavne uloge ne tumače Vojin Ćetković i Katarina Radivojević, nego su uloge bračnog para predate u ruke Milanu Vasiću i Brankici Sebastijanović, a ekipa od više od 60 glumaca i 400 statista, među kojima su Ljiljana Dragutinović, Nikola Ristanovski, Milan Lane Gutović, Tanja Bošković, Nela Mihailović, Rada Đuričin, Gorica Popović, Milan Kalinić, počela je da snima na lokacijama širom Srbije.\nNeću vam mnogo otkriti o sadržaju dugo iščekivanog nastavka filma, ipak ga treba pogledati, a evo nekih najzanimljivijih detalja:\nČaršija, stalno otvorenih očiju i ušiju i glasa koji se brzo raznosi i daleko stiže, uvek spremna da pomogne da se sve zakomplikuje, ne skida oči sa Zone i Maneta, koji uživaju u svojoj ljubavi i strasti. Ona je lepša i srećnija nego ikada, u braku voljena i mažena, a udata za najpoštovanijeg čoveka u čaršiji. Mane uživa u čarima braka sa voljenom ženom, istovremeno, svojim talentom i radom, od kujundžije postajući sve bolji i cenjeniji juvelir. Stalno se usavršava i izučava nove juvelirske tehnike koje primenjuje na izuzetnoj ogrlici koju radi za Zonu, a koja je simbol njegove ljubavi prema Zoni. Zona brine o kući i Manetu, a uz drugaricu Genu, sada udatu za engleskog lorda, prati i modne trendove u skladu sa evropskim modernim tokovima. Mane ima novi materijalni cilj, postavljen zahtevom jednog tajanstvenog čoveka, izaslanika kralja Petra Karađorđevića, koji mu donosi dijamant da mu da pravi sjaj. Uspešno obavljen zadatak mogao bi da mu donese titulu zvaničnog kraljevog juvelira. Sve to i više je nego dovoljno da izazove zavist i ljubomoru. Ljubomora, zavist, i spletke meštana počinju da narušavaju skoro savršenu harmoniju Zoninog i Manetovog braka, jer toj harmoniji nedostaje samo jedno – nema dece. Zona je naizgled potpuno zadovljna svojim životom ne odajući utisak da joj smeta što i posle dve godine braka nema decu, pa čaršija donosi zaključak da ih ona i ne želi. Duboko u sebi, pokušavajući da to sakrije od svih, brine da je nerotkinja…\nTakođe, videćete i razne sukobe zbog ljubomore, mogućeg neverstva, velike zaplete i opasne kulminacije, ali na kraju sve će se to završiti.\nPremijera ovog filma zakazana je za 24. januar u beogradskom Centru Sava, a takođe prve projekcije ovog filma zakazane su i širom dvorana Cineplexx lanca, za 25. januar, sa početkom u 20 časova.


Obuka (STEP) - Seco Tools\nIzbor alata i rezni podaci Izrada po meri Pretraga CAD crteža Obuka (STEP)\nKupite preko Interneta Seco Mobile Calculator Ti si ovde:Start / Usluge i podrška / Obuka (STEP)\tObuka (STEP)\nProširite svoje znanje i oslobodite skrivenu produktivnost uz pomoć Programa obuke kompanije Seco Tools (STEP)\tStopa po kojoj ljudi i organizacije uče i primenjuju nove tehnologije obično zaostaje daleko iza stvarne brzine razvoja. Mnoge kompanije u našoj industriji koriste držače alata, glodačke glave, burgije, sorte pločica, geometrije i tehnike mašinske obrade rezanjem koje su istisnute.\nRezultat je povećanje takozvanog „tehnološkog jaza“ koji ima pogubno dejstvo na sposobnost kompanije da bude konkurentna, a produktivnost ćesto pada ispod stvarnog potencijala.\nSecov program tehničke obuke (STEP) je dobro razvijen i praktičan program koji je osmišljen da upozna korisnike sa najnovijim sistemima alatne obrade i tehnikama rezanja metala. STEP omogučava kompanijama da prevaziđu „tehnološki jaz“ i dostignu maksimalnu produktivnost u mašinskoj obradi rezanjem.\nSTEP je kreiran tako da naši potrošači ne prekidaju kontakt sa industrijom u kojoj se promene dešavaju brzo. Bez dubinskog razumevanja novih tehnologija na tržištu, mnogi potrošači nalaze da je proces odlučivanja sve teži sa sve širim dijapazonom sistema alatne obrade.\nKo treba da učestvuje u programu STEP?Kursevi se mogu napraviti tako da pokrivaju specifične zahteve klijenata, tako da rukovaoci mašinama, proizvodni inženjeri, programeri i vlasnici kompanija mogu da počnu sa razumevanjem najjednostavnijeg naćina izbora ispravne strategije alatne obrade i mašinske obrade rezanjem.\nKoje informacije sadrži STEP?ZAKORAČITE U:U ovom programu dat je uvod u rezanje metala, i kao takav bio bi koristan i ućesnicima iz drugih disciplina. Ovde se podiže zavesa sa naše industrije i ilustruje suštinska važnost koju ima u svetu mašinstva. ZAKORAČITE U može se smatrati osnovnim predstavljanjem i koristan je i onim zainteresovanim akterima koji ne moraju da budu direktno angažovani u procesima rezanja metala.\nBRZI KORAK:BRZI KORAK je, kao što ime kaže, brza traka za prolaz kroz osnove procesa rezanja metala. Naročito se bavi jezikom, terminologijom i konceptima koji čine temelj procesa stvaranja komponenti mašinskom obradom rezanjem.\nBRZI KORAK je idealni obrazovni paket za inženjere koji žele da se naoružaju znanjem da bi dublje zašli u procese mašinske obrade rezanjem.\nOsnovni program STEP obuke:Nakon skoro dvadeset pet godina stvaranja, program obuke pokriva svaki značajan aspekt dizajna, izbora i primene reznog alata. Neophodno je suštinsko znanje da bi se u potpunosti cenili sistemi glodanja, struganja, pravljenja rupa i prihvata alata. Kao suštinski deo poćetne obuke Secovih vlastitih stručnjaka, završavanje osnovne obuke zahteva vreme, energiju i dobro osnovno razumevanje mašinske obrade metala rezanjem.\nSTEP o industrijskim segmentima:Namenjen klijentima koji su svakodnevno angažovani u proizvodnji komponenti u specifičnim segmentima inženjerstva. Pre ućešča u ovim kursevima kombinovanih informacija, obrazovanja i obuke, oćekuje se da su ućesnici sposobni ne samo da prate detaljne prezentacije, već i da se uključe u tehničke diskusije da bi u potpunosti istražili ono što je u ponudi. Ovi kursevi će na kraju pokriti, između ostalog, industriju automobila, energetiku, avio-industriju, medicinsku, naftnu i gasnu industriju i energiju vetra. Molimo vas, pitajte za detaljnije informacije.\nLokacije:Molimo vas, kontaktirajte lokalnu Secovu kancelariju za detaljnije informacije o sledećim STEP obukama.\nUčitajte Fasciklu o obuki STEP


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Doma zdravlja Budva za 2018. godinu\nPodgorica, 9. avgust 2019. godine - Državna revizorska institucija je izvršila reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i usklađenosti poslovanja JZU Dom zdravlja Budva za 2018. godinu sa zakonima, drugim propisima i aktima.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrdjenog činjeničnog stanja i izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj, nadležni Kolegijum, u sastavu član Senata DRI Radule Žurić, rukovodilac Kolegijuma i član Senata DRI Nikola Kovačević, član Kolegijuma, izražava pozitivno mišljenje sa skretanjem pažnje na Godišnji finansijski izvještaj i uslovno mišljenje na usklađenosti poslovanja JZU Dom zdravlja Budva za 2018. godinu sa zakonima, drugim propisima i aktima.\nFinansijskom revizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja JZU Dom zdravlja Budva za 2018. godinu, utvrđeno je da su finansijski izvještaji JZU Dom zdravlja Budva za 2018. godinu u materijalno značajnim aspektima pripremljeni u skladu sa propisanim okvirom finansijskog izvještavanja i po svim značajnim pitanjima ne sadrže značajne materijalne greške. Nadležni kolegijum je dao sljedeće preporuke subjektu revizije: planirati prihode od obavljanja sopstvene djelatnosti u ukupnom iznosu i da u finansijski plan iskaže sve primitke i izdatke na godišnjem nivou; obezbijediti saglasnost na finansijski plan od strane Ministarstva i Fonda, kako bi se obezbijedila zakonom utvrđena namjena sopstvenih prihoda i kontrolna uloga kako Fonda, tako i Ministarstva finansija u dijelu realizacije budžeta domova zdravlja i konsolidacija primitaka i izdataka javnih zdravstvenih ustanova; vršiti obračun poreza na dobit na ukupno iskazani prihod od zakupa i to na iznos zakupnine bez PDV-a po zakonski definisanoj stopi od 9%; postupati u skladu sa članom 9 Zakona o budžetu i fiskalnoj odgovornosti, kojim je propisano da će se poništiti transakcija ukoliko se izvrši povraćaj novca na konsolidovani račun državnog trezora, koji je prethodno evidentiran kao izdatak; obezbijediti vođenje računovodstva i finansijsko izvještavanje shodno važećem Pravilniku, čime bi se obezbijedila jednoobraznost i uporedivost podataka, kao i kvalitetno izvještavanje i kontrola.\nRevizijom pravilnosti utvrđeno je da su poslovne aktivnosti, koji se prije svega odnose na procedure i pravila donošenja odluka, u velikoj mjeri zasnovane na zakonskim, opštim i podzakonskim propisima, koji regulišu donošenje pravnih akata, konkretnih odluka i potrošnju. Medjutim, nalazima revizije, takodje, konstatovana su i odgovarajuća neusklađenost podzakonskih akta sa zakonima i nesprovodjenje svih aktivnosti predvidjenih zakonima. U odnosu na izraženo uslovno mišljenje na reviziju pravilnosti, nadležni Kolegijum je dao sljedeće preporuke subjektu revizije: sprovesti sve aktivnosti na uspostavljanju i sprovođenju unutrašnjih kontrola shodno Zakonu o upravljanju i unutrašnjim kontrolama u javnom sektoru; uskladiti odredbe člana 21 Statuta sa Zakonom o budžetu i fiskalnoj odgovornosti; dostavljati finansijski plan Ministarstvu finansija i Fondu zdravstva u roku propisanom članom 42 Zakona o budžetu i fiskalnoj odgovornosti; uskladiti Pravilnik o nabavkama male vrijednosti sa odredbama člana 104 Zakona o javnim nabavkama; vršiti nabavku roba, usluga i radova u skladu sa odredbama član 37 Zakona o javnim nabavkama; iskazati u Izvještaju o sprovedenim postupcima javnih nabavki i zaključenim ugovorima sve sprovedene javne nabavke shodno odredbama člana 118 Zakona o javnim nabavkama; vršiti nabavku medicinskog materijala i opreme primjenom postupka propisanog članom 20 Zakona i da shodno odredbama članova 21 i 44 Zakona ne smije dijeliti predmet javne nabavke koji predstavlja jedinstvenu cjelinu, sa namjerom izbjegavanja primjene ovog zakona.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Doma zdravlja Budva za 2018. godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici DRI.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Doma zdravlja Budva za 2018. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Socijalističke narodne partije Crne Gore za 2018. godinu\tObjavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Zavoda za metrologiju za 2018. godinu »


Bavarci su od tada proizveli približno 8.000 jedinica koje su napuštale fabriku sve do 1991. godine. Imajući sve ovo na umu, veoma lako možemo zaključiti da bavarski roudster nije samo veoma redak model sam po sebi, već takođe ne može biti toliko često viđen na drumovima kao što je slučaj na našim fotografijama. Ovaj posebni model je slikan u Dizeldorfu i izleda savršeno parkiran između Porsche Panamera i Audi A3 modela. Doduše, zaista deluje minijaturno, čak i pored jednostavnog C-segmenta, mada nisu samo dimenzije ovog automobila to što privlači pažnju.\nDo dana današnjeg, vrata koja padaju u svoja ležišta, predstavljaju neverovatno stran koncept i ne možete ih videti ni na jednom drugom modelu iz veoma dobrog razloga.\nIspod haube, Z1 poseduje motor sa šest cilindara u ravni, sa 175 ks i 2,5 litara zapremine, pozajmljen iz modela E30 325i. Međutim, iako Z1 deli određene komponente sa modelom E30, on je velikim delom originalna kreacija kompanije BMW i sadrži jedan od prvih vidova multi-link zadnjeg vešanja kompanije, dok dizajn predstavlja karoserija koja je kreirana potpuno od plastike kako bi mogla da bude uklonjena sa šasije.


NSRS razmotrila prijedlog odluke o iznosu garancija\n16/07/2019 | 11:46 ⇒ 21:03 | Izvor: RTRS\nNarodna skupština Republike Srpske razmotrila je večeras prijedlog oodluke o iznosu garancija koje može izdati Republika Srpska u 2019. godini kojoj se odobrava izdavanje garancija Republike Srpske za kreditna zaduženja u ovoj godini, do iznosa od 800 miliona KM, tako da ukupna izloženost Srpske po izdatim garancija ne može biti veća od 15 odsto ostvarenog BDP-a u tekućoj godini.\nMinistarka finansija Republike Srpske Zora Vidović je u završnoj riječi ponovila da su garancije Vlade potrebne radi nastavka realizacije velikih infrastrukturnih projekata, te da usvajanjem ove odluke Srpska neće probiti limit o zaduženju, jer izvršavanjem svih planiranih kreditnih zaduženja, odnosno izdavanjem garancija za kreditna zaduženja za koja su resorna ministarstva iskazala interes dostigao bi se nivo izloženosti Srpske po izdatim garancijama od 1,484 milijardi KM, odnosno 13,44 odsto BDP-a.\nOna je navela da će se Vlada truditi da sva sredstva budu uložena pravilno, namjenski i da donose profit, nakog čega neće biti problema sa vraćanjem duga.\n- Ova odluka donijeće dobro `Elektroprivredi`, zdravstvu i Јahorini - kaže Vidovićeva.\nPotpredsjednik Narodne skupštine Željka Stojičić dala je u Skupštini pauzu od 15 minuta nakon čega će poslanici glasati o apsolviranom dnevnom redu.\n19.00 - Poslanik SNSD-a Igor Žunić rekao je da je za tajkunsku privatizaciju u Republici Srpskoj zaslužan PDP i vlada Mladena Ivanića koja je na tom planu ostavila Srpskoj brojne probleme.\nOn je tokom rasprave u Narodnoj skupštini o prijedlogu odluke o iznosu garancija koje može izdati Republika Srpska u 2019. godini naveo da je iza Ivanićeve Vlade "ostala urnisana privreda".\nPoslanik SDS-a Davor Šešić odgovorio je na te navode da je jedan od pozitivnih primjera privatizacije iz tog perioda "Banjalučka pivara".\nPoslanik SDS-a Zoran Vidić rekao je da nema ništa protiv da Srpska garantuje za svoja javna preduzeća, ali da su upitni motivi donošenja određenih odluka, jer se njima "na mala vrata često uvlači veliki kriminal".\n- Mora se znati na koji način se troše sredstva i mora postojati sistem odgovornosti - kaže Vidić.\nŠef Kluba poslanika SDS-a Miladin Stanić rekao je da će odlukom Republika Srpska garantovati za projekte koji su za njega "prihvatljivi ukoliko se reorganizuju institucije Srpske u duhu dobrog domaćina".\n17.56 - Ministarka finansija Republike Srpske Zora Vidović istakla je, obrazlažući u Narodnoj skupštini prijedlog odluke o iznosu garancija koje može izdati Republika Srpska u 2019. godini, da su garancije Vlade potrebne radi nastavka realizacije velikih infrastrukturnih projekata.\n17.45 - Narodna skupština Republike Srpske razmotrila je danas prijedlog odluke o prihvatanju zaduženja Srpske prema EBRD za finansiranje Projekta Koridor "Pet ce" - obilaznica Doboj kojim bi Srpska trebalo da se kreditno zaduži 150 miliona evra radi realizacije tog projekta, odnosno za građevinske radove i konsultantske usluge.\n- Ako realno sagledamo stvari, mnogo jače zemlje se za velike infrastrukturne projekte, poput ovoga, moraju zadužiti. Dakle, imamo kondiciju za ovaj kredit i glasajte za ovu odluku jer je ovo jako važan projekat koji će donijeti brojne koristi i dobre efekte - poručila je Vidovićeva.\n17.15 - Nakon redovne pauze nastavljeno skupštinsko zasjedanje iznošenjem završne riječi o prijedlogu odluke o prihvatanju zaduženja Republike Srpske prema EBRD za finansiranje Projekta Koridor "Pet ce" - obilaznica Doboj.\n15.15 - U Narodnoj skupštini Republike Srpske u toku je pauza do 17.00 časova.\n15.06 - Novac od akciza za puteve i auto-puteve se raspoređuje onako kako je zakonom predviđeno. Dakle, dio novca sa računa Centralne banke BiH ide u budžet, a ostatak javnim preduzećima, Autoputevima Republike Srpske i Putevima Republike Srpske. Ako imate saznjanja da ovaj novac javna preduzeća troše netranasparentno ili mimo zakona, pomozite mi da to istražimo, rekao je premijer Srpske Radovan Višković.\n13.30 - Poslanik PDP-a Ljubiša Krunić rekao je u Narodnoj skupštini Republike Srpske da ova stranka podržava projekte izgradnje puteva, ali ne i dalja zaduženja Srpske.\nŠef Kluba poslanika SDS-a Miladin Stanić rekao je da nije odgovorno i ozbiljno graditi bilo šta, pa i put, sa 100 odsto kredita.\n12.50 - Usvajanjem Prijedloga odluke o prihvatanju zaduženja Republike Srpske prema EBRD za finansiranje Projekta Koridor 5C - obilaznica Doboj, Srpska bi trebalo da se kreditno zaduži 150 miliona evra radi realizacije tog projekta, odnosno za građevinske radove i konsultantske usluge, navodi se u Prijedlogu o kojem raspravlja Narodna skupština Srpske.\nMinistarka finansija Republike Srpske Zora Vidović je, obrazlažući u Narodnoj skupštini prijedlog ove odluke, rekla da je cilj projekta da se obezbijede dodatna sredstva za izgradnju dionice auto-puta Koridor 5C /faza dva/, dužine oko šest kilometara između petlje Rudanka i kraja tunela Putnikovo brdo dva /međuentitetska linija razgraničenja/, uključujući most preko rijeke Bosne, dva tunela i vijadukt.\nCilj projekta je obezbjeđivanje dodatnih sredstava za izgradnju dionice auto-puta Koridor 5C dužine oko šest kilometara između petlje Rudanka i kraja tunela Putnikovo brdo dva, uključujući most preko rijeke Bosne, dva tunela i vijadukt.


Večernje novosti 23.01.2017\nNagrada za roman godine, po odluci Ninovog žirija, dodeljena je Ivani Dimić za delo "Arzamas" ("Laguna"). NAGRADA za roman godine, po odluci Ninovog žirija, dodeljena je u ponedeljak po 63. put, Ivani Dimić za delo "Arzamas" ("Laguna"), u sali… »\nNIN-ova nagrada kritike za najbolji roman na srpskom jeziku, uručena je Ivani Dimić za roman "Arzamas". Roman "Arzamas", književnice Ivane Dimić je po oceni žirija, najbolji roman objavljen na srpskom jeziku protekle godine. Odluku o dobitniku 63… »\n" Knjiga valja ili ne", rekla je Ivana Dimić. Najbolji roman u prošloj godini, po oceni kritike, napisala je Ivana Dimić - „Arzamas“. Ona je peta žena koja je dobila ovo priznanje u 63. godine dugoj istoriji dodeljivanja Ninove nagrade. Odluku je… »\nUspeh: Roman Ivane Dimić najbolji\nŽiri nije obraćao pažnju na to ko je kog pola, već na književnost. Knjiga valja ili ne, rekla je Ivana Dimić. Najbolji roman u prošloj godini, po oceni kritike, napisala je Ivana Dimić - „Arzamas“. Ona je peta žena koja je dobila ovo… »\nIvana Dimić dobila nagradu NIN-a za roman Arzamas\nOvogodišnja dobitnica NIN-ove nagrade je Ivana Dimić za roman Arzamas. U najužem izboru bili su i Vladan Matijević za roman Susret pod neobičnim okolnostima (Laguna), Vladimir Tabašević za roman "Pa kao" (Laguna) i Vladislav Bajac za Hroniku sumnje… »\nPobedio roman neuhvatljivog žanra\nIvana Dimić dobitnica je Ninove nagrade kritike za najbolji roman objavljen na srpskohrvatskom jeziku u protekloj kalendarskoj godini i peta je po redu spisateljica koja je ponela ovo književno priznaje, koji je dodeljeno 63. put. Za nagrađeni roman… »\nBEOGRAD - Dobitnik 63. NIN-ove nagrade za najbolji roman godine je Ivana Dimić za roman "Arzamas", u izdanju Lagune, saopštio je danas žiri. U najužem izboru za nagradu bili su i Vladan Matijević za roman "Susret pod neobičnim okolnostima" (Laguna)… »\nIvani Dimić danas pripala Ninova nagrada za roman "Arzamas". Pobedničko delo tematizuje odnos kćeri i majke. JEDNO od najprestižnijih književnih priznanja u nas, 63. Ninova nagrada kritike za najbolji roman na srpskom jeziku, dodeljena je Ivani… »\nIvani Dimić Ninova nagrada\nU knjizi „Arzamas” koja tematizuje odnos majke i kćeri, prepoznaće se mnoge porodice, smatra žiri. Ivana Dimić dobitnica je Ninove nagrade kritike za najbolji roman na srpskom jeziku, objavljen u 2016. godini, za delo „Arzamas”, u izdanju… »\nDobitnik 63. NIN-ove nagrade za najbolji roman godine je Ivana Dimić za roman "Arzamas", u izdanju Lagune, saopštio je danas žiri. U najužem izboru za nagradu bili su i Vladan Matijević za roman "Susret pod neobičnim okolnostima" (Laguna), Vladimir… »


Kada je patnja opravdana? - ELEMENTARIJUM\nKraj 2015. godine obeležilo je i obustavljanje eksperimenata na dve vrste majmuna\nNakon 30 godina i toliko dugih istraživanja koja su mu prethodila, jedan psihološki eksperiment je prekinut. Američki Nacionalni institut za zdravlje (NIH) ovog meseca je odlučio da obustavi psihološke eksperimente na rezus makaki majmunima, koje je tridesetak godina sprovodio dr Stefan Suomi. Ovakvoj odluci je prethodila jednogodišnja kampanja koju je vodila organizacija PETA (People for the Ethical Treatment of Animals), koja je u nekim trenucima kao svoje oružje koristila emocije umesto argumenata.\nIako su aktivisti slavili oslobođenje rezusa kao svoju pobedu, zvaničnici NIH insistiraju na tome da je odluka unutrašnje prirode i da na nju nisu uticale brojne aktivnosti koje su prethodne godine ukazivale na problematičnost eksperimenta. Pri svakom obraćanju javnosti direktor sporne laboratorije u Merilendu, Konstantin Stratakis, koristio je priliku da napomene da je odluka zasnovana na prioritetima u programu i finansijskoj situaciji ističući da ova ustanova samostalno odlučuje na šta će trošiti svoj novac bez obzira šta drugi misle o njihovom radu.\nDa li su ovakvi eksperimenti opravdani? – oko ovog pitanja još uvek ne postoji saglasnost u naučnoj zajednici. Činjenica je da su za trideset godina rada eksperimenti na ovim majmunima poslužili kao osnova za veliki broj naučnih radova, ali da li je ovo bio jedini način za dolaženje do važnih saznanja još nije jasno.\nAugustin Fuenc sa Univerziteta u Notr Damu kaže da bez obzira na dugu istoriju ovih eksperimenata, on još uvek ne može da vidi njihove rezultate koji su promenili razumevanje mentalnog zdravlja ljudi, dok je sa druge strane šteta koja se nanosi majmunima očigledna. U tekstu koji je napisala za Scientific American Barbara J. King, koja je kao antropolog dugo proučavala ove životinje u prirodnom okruženju i poznaje njihove navike, objašnjava kakve negativne posledice po njih ima ovaj eksperiment. Ona priznaje važnost teme, ali kaže da nije jasno da li se ovi rezultati mogu dobro prevesti na mentalno zdravlje ljudi. Među onima koji su se obratili američkom Kongresu i zatražili da zaštiti ove životinje nalazi se veliki broj uglednih naučnika a jedna od njih je i Džejn Gudal čije je radove o ponašanju primata nagradilo i ovo zakonodavno telo.\n„U sobi sopstvenih portreta“


Mali Genije SR Edukativna igra – Super Laka Hemija\n25 neverovatno zabavnih eksperimenata!\nSet koji deci približava hemiju kroz igru i praktične testove\nSet sadrži sve da igra odmah počne\nPredvidjeno za decu stariju od 6 godina\nMali Genije Super Laka Hemija naučni set za Vaše male istraživače! Ovaj sjajan edukativan set za igru ima sve što je potrebno Vašem malom naučniku da napravi čak 25 neverovatno zabavnih eksperimenata! Set sadrzi razne supstance, epruvete i mnogo alatki koje ćete moći da lepo složite na svoju radnu površinu, kao i ilustrovano uputstvo instrukcijama na srpskom jeziku. Iako su ovi eksperimenti laki, sigurni i zabavni, predlažemo da se i Vi uključite u njih i zajedno naučite nešto zabavno!\nLisciani Mali Genije SR Edukativna igra Super Laka Hemija


Munir opet poslat na pozajmicu - Sportske.net\nMunir opet poslat na pozajmicu\nGledaćemo ga i dalje u španskoj Primeri.\nSad je i definitivno, Barsa se predala!I dalje bez vesti o Kutinju, Barsa prodala vezistu u PL!Mesi hoće da se Barsa oslobodi ove četvorice igrača!BUM - Sleteo je u Barsu!Barsin šou u finišu - "Bomba" stiže, ali nisu ni Kutinjo ni Di Marija?!\nBarsa nije uspala da proda mladog napadača ovog leta, niko nije bio voljan da izdvoji novac koji je tražila za njega, pa će u nastavku tekuće sezone nastupati za Deportivo Alaves kao pozajmljen igrač katalonskog giganta.\nMurir El Hadadi je prošlu sezonu proveo na pozajmici u Valensiji, na 'Mestaji' ostavio solidan utisak, na 35 utakmica u Primeri i Kupu Kralje postigao 7 golova.\nNovi trener Barselona Ernesto Valverde je procenio da mu Marokanac iz Madrida nije potreban, stoga ga je klub stavio na transfer listu, ali kako reskomo, niko nije želeo da iskešira 20 miliona evra za njegovo dovođenje.\nZanimljivo, Alaves je pre nekoliko dana pojačao napad još jednim napadačem koji je prošao Barsinu akademiju La Masiju, Bojan Krikić je stigao iz Stouka, takođe na pozajmicu.


Lovet: EU ima novca za sve, sem za gladne – inmedia.ba\nLovet: EU ima novca za sve, sem za gladne\n26 Juna, 2012 07:30\n“Evropa može začas da pronađe 100 milijardi eura za pomoć španskim bankama, ali joj je problem da ispuni obećanja za pomoć milionima najsiromašnijih na svijetu”. Ovu izjavu objavio je na blogu direktor globalnog pokreta protiv siromaštva ONE Adrijan Lovet.\n“Neki bi mogli da tvrde da Evropa nema drugi izbor osim da smanji pomoć tokom krize. Međutim, ekonomska kriza takođe baca svjetlo na obećanja Evrope Africi”, ocijenio je Lovet.\n“Evropski lideri obezbijedili su 100 milijardi eura u roku od nekoliko dana da bi premostili probleme španskih banaka – to je pet puta veća suma od one potrebne za ispunjenje evropskih obećanja Africi od danas do 2015”, poručio je on, dodajući da bi ta pomoć mogla da izvuče više od 20 miliona ljudi iz siromaštva.\nLovet je dodao da se od predloženih bilion eura budžeta EU za period od 2014. do 2020, za borbu sa siromaštvom izdvaja svega 51 milijarda, ili pet odsto ukupne sume.\nGrupacija ONE pohvalila je pomoć koju pružaju prezadužena Britanija i Irska, kao i Holandija, koja je nastavila sa investiranjem u humanitarne svrhe, uprkos ozbiljnim problemima sa budžetom, koji su doveli do pada vlade u toj zemlji.\nMinistri EU sastaće se sutra u Luksemburgu da bi razgovarali o dugoročnom planu budžeta, a Britanija i Njemačka, najveći donatori sredstava u Uniji, žele da ukupan budžet do 2020. bude smanjen za 100 milijardi eura.\nONE navodi da je EU 2011. dodijelila svega 54,2 odsto planirane pomoći, nakon što je cilj za 2010. “promašila” za 18 milijardi eura. Organizacija je dodala da su svijetu potrebne još 42,93 milijarde eura do 2015. da bi cilj bio ispunjen, uključujući 20,62 milijarde eura za Afriku.\nDruge organizacije su također upozorile na značajno smanjenje pomoći za siromašne od izbijanja finansijske krize.\nOd 15 evropskih zemalja koje učestviju u Komitetu za pomoć pri Organizaciji za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD), samo su tri povećale obim pomoći prošle godine: Italija za 33 odsto, Švedska za 10,5 odsto i Njemačka za 5,9 odsto, prenosi B92.\nDrastično je smanjena pomoć iz Grčke (za 39,3 odsto na godišnjem nivou), Španije (za 32,7 odsto), Austrije (za 14,3 odsto) i Belgije (za 13,3 odsto), navodi OECD.\nOrganizacija dodaje da je pomoć za zemlje u razvoju prošle godine smanjena po prvi put u posljednjih 14 godina, za 2,7 odsto.\nEvropski komesar za razvoj Andris Pijebalgs tvrdi da je EU i dalje najveći donator pomoći na svijetu.\n“Da se nikad ne zaboravi i nikad ne ponovi”\nBiH: U prva tri mjeseca 2012. rođeno 7.491 dijete


Dokle smo stigli s izgradnjom Koridora 11 - Ozonpress :: internet portal\nPrema planu, do kraja novembra bi trebalo da budu završeni radovi na deonicama Obrenovac – Ub i Lajkovac – Ljig. Prilikom nedavnog obilaska gradilišta ministarka infrastrukture Zorana Mihajlović istakla je kako očekuje da izvođači radova ispoštuju ugovor.\nNa koridoru 11 ranije je završen autoput na potezima Ub – Lajkovac i Ljig – Preljina u ukupnoj dužini od oko 50 kilometara, što znači da će, ukoliko se za dva meseca izgrade još dve deonice, vozači imati modernu saobraćajnicu od Čačka, pa skoro do Beograda. Nakon toga, preostalo bi još samo da se uradi deonica autoputa Surčin – Obrenovac, gde su radovi počeli pre dva dana, osim mosta na ušću Kolubare u Savu koji se uveliko gradi. Ta deonica bi trebalo da bude gotova do novembra 2019.\nPreduzetnici u Srbiji plaćaju veće poreze nego u Nemačkoj


Obavezna srednja škola u RS Banjaluka.com\nObavezna srednja škola u RS\nUvođenjem obaveznog srednjeg obrazovanja u Srpskoj, po uzoru na zemlje regiona, bio bi povećan broj obrazovanih, ali i zaposlenost, jer u RS još uvijek ima veliki broj onih koji završe samo osnovnu školu, zbog čega nemaju skoro nikakve šanse za zaposlenje, smatraju stručnjaci.\nVršilac dužnosti direktora Pedagoškog zavoda Republike Srpske Mira Grbić podržava ideju da srednja škola postane obavezna jer bismo, kako kaže, na taj način dobili mnogo više obrazovanih ljudi.\nMožda bi to značilo određene troškove za Srpsku, ali ideju samu po sebi ne bi trebalo zanemariti jer bi donijela korist društvu u cjelini. To bi bio sigurno jedan od načina da se omladina podstakne za nastavak školovanja na nekoj od visokoškolskih ustanova u Srpskoj – rekla je Grbićeva.\nDirektor banjalučke Građevinske škole Ljuban Bajić rekao je da bi trebalo ozbiljno razmišljati o ovom projektu koji su uvele skoro sve zemlje u regionu.\nOvo pitanje je kompleksno i zahtijeva niz sastanaka prosvjetnih stručnjaka da bi bile sagledane dobre i loše strane ovakve odluke. S jedne strane, možda bi moglo doći do pada kvaliteta nastave, dok bi, s druge strane, učenici bili motivisani da nastave dalju edukaciju – dodao je Bajić.\nDirektor Gimnazije “Jovan Dučić” u Trebinju Dragoslav Banjak naglasio je da je cilj svake zemlje prosvijećena omladina.\nS druge strane, čim se nešto proglasi obaveznim, opadnu kriterijumi, učenik školu uzima “zdravo za gotovo” i ne trudi se mnogo. Ako bude donesena ovakva odluka, trebalo bi da bude praćena reformom obrazovanja – pojasnio je Banjak.\nU Ministarstvu prosvjete i kulture RS kazali su da će istraživanja u vezi sa mogućim uvođenjem obaveznog srednjeg obrazovanja u Republici Srpskoj biti završena do 2015. godine.\nDodali su da u Srpskoj trenutno ima 50.326 srednjoškolaca.\nStručnjaci smatraju da bi bilo dobro kada bi se osposobljavali đaci za deficitarna zanimanja kao što su varioci, tesari, zidari, keramičari i vodoinstalateri.


Press Online :: Life style :: MRŠAVE MANEKENKE BEZ POSLA U ITALIJI\nMRŠAVE MANEKENKE BEZ POSLA U ITALIJI\nItalijanska vlada potpisala je sa Federacijom mode i kreatora "etički kodeks" čiji je cilj rešavanje problema sa previše mršavim manekenkama, piše italijanska štampa.\nMinistarka za sport i omladinu Đovana Melandri je saopštila da je tekstom predviđena zabrana manekenkama mlađim od 16 godina da učestvuju na revijama. Modeli će biti podvrgavani lekarskoj kontroli da bi se proverilo da njihov indeks telesne mase nije niži od 18 (koji podrazumeva da devojka visoka 172 santimetra mora da ima 53 kilograma), što je prag koji se smatra granicom opasnosti po zdravlje.\nDevojkama sa manjim indeksom telesne mase neće biti dozvoljeno da učestvuju na revijama. Novim propisom, modni kreatori i prodavnice moraće u svoje kolekcije da uvrste odeću veličina 42 i 44. Štampa navodi da 60 odsto Italijanki nosi konfekcijski broj 40 ili veći.\nĐovana Melandri je rekla da joj cilj nije samo da "revalorizuje model zdrave lepote", nego i da vrati ugled takozvanoj "mediteranskoj lepoti". Novi kodeks će se primenjivati na revijama u Rimu od 27. do 30. januara i u Milanu od 17. do 25. februara.\nŠpanija je u septembru zabranila defile u Madridu previše mršavim manekenkama, a početkom decembra i Brazil je počeo kampanju da zabrani previše mlade i previše mršave modele, posle smrti jedne brazilske manekenke od komplikacija izazvanih anoreksijom.


Crna Gora za strance predviđa 15.000 dozvola za rad u 2016.\n24.11.2015. / 7:50\nPODGORICA, Ministarstvo rada i socijalnog staranja Crne Gore predložilo je godišnju kvotu od 14.800 dozvola za privremeni boravak i rad stranaca u narednoj godini, kao i 3.000 dozvola za kapitalne projekte od značaja za Crnu Goru.\nMinistarka rada i socijalnog staranja Zorica Kovačević rekla je da je kvota predložena na osnovu broja kada je bila najbolja turistička sezona, odnosno njih 14.600 dozvola, pri čemu su naknadno prihvaćeni prijedlozi pojedinih ministarstava, usljed čega je ukupna kvota povećana, prenosi agencija Mina.\n“Takođe imamo i 3.000 dozvola za kapitalne projekte koji ne ulaze u kvotu, što su projekti od značaja za Crnu Goru koji će se od naredne godine raditi”, rekla je Kovačević na sjednici Socijalnog savjeta na kojoj je razmatran Predlog odluke o utvrđivanju godišnjeg broja dozvola za privremeni boravak i rad stranaca u narednoj godini.\nOna je navela da postoji potreba da se nekoliko članova Zakona o strancima izmjeni i dopuni do kraja godine, imajući u vidu da se moraju brisati dva člana da bi kvote po zanimanjima mogle da startuju od 1. januara 2016. godine.\nKovačević je rekla da je bila obaveza po zakonu da vlada donese kvotu, za šta su svi dali saglasnost, ali da to ne znači da vlada ne može da ih izmjeni, ako bude potrebe za tim.\n“Radićemo na tome da sve koji odbiju posao u Crnoj Gori skinemo sa Biroa i onemogućimo da primaju dio socijalnih davanja. Svjesni smo da jedan dio neće da radi, a jedan dio je u sivoj ekonomiji, pri čemu sada treba vidjeti kako da ih prevedemo iz neformalnog u formalni sektor”, objasnila je Kovačević.\n“Do polovine oktobra, prema podacima Zavoda za zapošljavanje i Ministarstva unutrašnjih poslova, ukupno je izdato 14.600 dozvola, a kada se uporedi sa prošlom godinom Zavod je izdao 19.780 radnih dozvola, što je 26 odsto manje”, rekla je ona.\nVlada je utvrdila kvote za ovu godinu na 23.400 dozvola, što znači da je stepen ispunjenosti bio 54,5 odsto, precizirala je Dešić Perazić. Tanjug\nTagovi: crna goradozvoleradstranci


20. april 2015. Učesnici javnog slušanja\nU Domu Narodne skupštine održano je sedmo javno slušanje Odbora za zaštitu životne sredine na kome se raspravljalo o klimatskim promenama u Srbiji i EU.\nJavno slušanje je otvorio zamenik predsednika Odbora za zaštitu životne sredine Ivan Karić i ukazao na značaj ovaj teme, kako u svetu, tako i u čitavom regionu Balkana.\nProf. dr. Snežana Bogosavljević Bošković, ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine u uvodnom izlaganju je navela da je Republika Srbija članica Okvirne konvencije Ujedinjenih nacija o promeni klime (UNFCCC) od 2001. godine, a Kjoto protokola od 2008. godine. Okvirna Konvencija UN definisala je osnovni cilj koji se odnosi na smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte, a način ostvarivanja ovog cilja u periodu od 2008. do 2012. godine utvrđen je Kjoto protokolom. Imajući u vidu da su obaveze iz Kjoto protokola istekle, pregovori o novim obavezama za period od 2012. godine su započeti 2007. godine i još uvek traju. Cilj je da novi dogovor bude usvojen na 21. konferenciji država članica Okvirne konferencije UN, koja će biti održana krajem godine u Parizu, istakla je Snežana Bogosavljević Bošković. Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, uz podršku donacija Evropske unije i u saradnji sa drugim relevantnim institucijama, pripremilo je predlog mogućih smanjenja emisija gasova sa efektima staklene bašte u narednom periodu, tačnije do 2030. godine. Procene smanjenja će biti preciznije utvrđene nakon dodatnih analiza, a zatim prosleđene Vladi Republike Srbije na dalje razmatranje i usvajanje, navela je ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine. Konstatovala je da je efekat emisija gasova sa efektom staklene bašte u 2013. godini za 3,5 procenata manji u odnosu na 2010 godinu. Za potrebe Prvog dvogodišnjeg ažuriranog izveštaja Srbije prema UNFCCC izrađeni su inventari u saradnji sa Agencijom za zaštitu životne sredine, a realizovani korišćenjem finansijskih sredstava Globalnog fonda za životnu sredinu, uz pomoć Programa Ujedinjenih nacija za razvoj UNDP Srbija.\nDanijela Božanić, šef Odseka za klimatske promene u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine navela je da su obaveze Republike Srbije usmerene na Okvirnu konvenciju UN o promeni klime, a koja se odnosi na izveštavanje, odnosno prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove kroz Nacionalni izveštaj i dvogodišnji ažurirani izveštaj, kao i na harmonizaciju nacionalnog sa zakonodavstvom EU. Predstavila je proračun emisije gasova ukazujući da energetski sektor proizvodi najveći efekat staklene bašte u Srbiji.\nPredstavnica UNDP-a za Srbiju Steliana Nedera navela je da organizacija koju ona predstavlja, pomaže Republici Srbiji u rešavanju problema klimatskih promena, sprovođenjem raznih projekata, razvojem nacionalnog kapaciteta, pružanjem podrške u međunarodnim razgovorima kao i finansijskom podrškom.\nU nastavku javnog slušanja, zamenik ministra za zaštitu životne sredine i prostornog planiranja Republike Makedonije Stevo Temelkovski upoznao je članove skupa sa strateškim okvirom Republike Makedonije, navodeći da je njihova Vlada, u saradnji sa Nacionalnim savetom održivog razvoja, predstavila inventar gasova sa efektom staklene bašte, klimatski scenario, kao i mere za ublažavanje i prilagođavanje klimatskim promenama.\nSkupu se obratio i Ben Martin, predstavnik Klimatskog parlamenta, objasnivši da njegov tim nastupa kao mreža zakonodavnih tela širom sveta, koja radi na podizanju svesti parlamentaraca o važnosti klimatskih promena, njihovom umrežavanju i pružanju podrške pri realizaciji kampanja i projekata.\nU nastavku rasprave govorili su Goran Pejanović, pomoćnik direktora Republičkog hidrometerološkog zavoda, Davor Škrlec iz Evroskog parlamenta, Filip Radović, direktor Agencije za zaštitu životne sredine, prof. dr. Dragoljub Todić, ispred Instituta za međunarodnu politiku i privredu i Zvezdan Kalmar iz Centra za ekologiju i održivi razvoj.\nAktivnu ulogu na javnom slušanju imale su narodne poslanice Nada Lazić i Gordana Čomić, kao i predstavnici civilnog društva.\nPonedeljak, 20. april 2015. | javno slušanje: Klimatske promene kao realnost u Srbiji i EU – izazovi, odgovori, mogućnosti 20.04.2015.


VELIKI „BLICKRIG“: Mobilizacija Srba u Americi – za pobedu Trampa - Naša Borba\nVELIKI „BLICKRIG“: Mobilizacija Srba u Americi – za pobedu Trampa\nAmerika, Tramp i Srbi\nAmerikanci srpskog porekla nisu se pre ove kampanje organizovali da podrže nekog od kandidata na predsedničkim izborima. Ovaj manir promenjen je i 3. avgusta počela je kampanja „Srbi za Trampa 2020“, koja za cilj ima okupljanje svih Srba koji žive u Americi oko podrške reizboru sadašnjeg američkog predsednika.\n„Srbi za Trampa 2020“ je kampanja, organizovana kako bi pokrenula naše rasejanje da se politički i društveno angažuje u organizovanom i jedinstvenom poduhvatu, kako bismo pomogli i ponovo izabrali predsednika Trampa, kaže za Sputnjik predsedavajuća kampanje Olgica Ravasi.\n„Postoje indicije da je srpsko rasejanje 2016. preokrenulo izbore glasajući protiv Hilari Klinton u Pensilvaniji, Viskonsinu, i Mičigenu. Računamo na to i ovaj put, ali sada ne stihijski, već organizovano, u ključnim državama (key swing states) kao što su već pomenute, te Ohajo, Florida, Arizona, Indijana, Nevada i drugim, gde možemo zabeležiti znatno prisustvo našeg rasejanja“, kaže ona.\nSrpski „blickrig“ za Trampa\nS obzirom da je kampanja pokrenuta dvanaest nedelja pre predsedničkih izbora, radi se o svojevrsnoj „blickrig“ inicijativi.\n„Ona će se sastojati u direktnoj nedeljnoj komunikaciji sa predstavnicima našeg rasejanja u svakoj saveznoj državi, gde ćemo zadužiti adekvatne pojedince koji će dalje delovati, i graditi mrežu na lokalnim nivoima. Komunikacija je pokrenuta putem elektronske pošte, Fejsbuka i Tvitera, uz savetničku i logističku pomoć i podršku odbora Republikanske stranke. Apelujemo da se javi sto više naših glasača, kako bismo formirali bazu podataka“, napominje Ravasijeva.\nPrema procenama, u SAD živi oko milion ljudi srpskog ili delimično srpskog porekla, a naša sagovornica uverena je da velika većina njih podržava Trampa. Kampanja ima još jednu dimenziju, a to je da sabere sve Amerikance srpskog porekla, što do sada, kako kaže, nije uspelo ni državi Srbiji, ni crkvi, niti organizacijama Srba u Americi.\n„U Americi je u toku popis stanovništva i jako je važno da se na njemu svi izjasne kao Srbi poreklom, jer ta odrednica na popisu sada postoji. Ali već i u mojim direktnim razgovorima sa našim ljudima rečeno mi je da su to pitanje preskočili, što znači da kroz popis vrlo verovatno opet nećemo imati pravo stanje na terenu. Na tome moramo vrlo proaktivno raditi, kako bismo pokazali težinu našeg glasačkog tela, i imali uticaj kako u lokalnim zajednicama, tako i Vašingtonu“, smatra Ravasijeva.\nBajden oličava sve ono loše za Srbe\nSvedoci smo dešavanja bez presedana u SAD, vrlo agresivnog i sada već ne tako tihog državnog udara protiv predsednika Trampa koji vodi duboka država, obrazlaže Ravasijeva razloge zbog kojih se uključila u kampanju za reizbor američkog predsednika.\n„Događaji širom američkih gradova sve više poprimaju oblik i simboliku obojene revolucije, čije su prve žrtve bili i sama Srbija i srpski narod kao pokusni kunići globalističkog poretka, kasnije primenjene širom sveta. Ta revolucija je sada stigla kući, u obliku Antife, Blek lajvs meters i sličnih organizovanih anarhističkih pokreta, finansiranih iz istih izvora“, objašnjava ona.\nTramp je, dodaje naša sagovornica, idealna i preko potrebna figura da poremeti status kvo, kako među Demokratama, tako i među Republikancima. Uz to, u poslednje tri godine, postavio je rekord u ispunjavanju obećanja – smanjio je poreze, povećao je zaposlenost, a mala i srednja preduzeća dobila su vetar u leđa.\n„Predsednik je takođe počeo da povlači poteze koji idu u prilog očuvanju određenih tradicionalnih, konzervativnih i porodičnih vrednosti, što je mnogo bliže baštini i duhu srpske tradicije. Ustao je u odbranu slobode veroispovesti, a posebno se ističe u očuvanju i borbi za hrišćanske vrednosti. Osvrnimo se samo na dešavanja vezana za SPC u Crnoj Gori, te za Aja Sofiju u Turskoj, i jasno je gde su naše crvene linije“, kaže Ravasijeva.\nOno što je najvažnije od svega jeste da Srbi u Americi predsedničke kandidate naročito posmatraju kroz prizmu spoljne politike, kao i kroz temu svih tema – odnos prema Kosovu i Metohiji. Bajden, prema rečima Ravasijeve, baštini i predstavlja svu devastaciju koju je srpski narod preživeo devedesetih godina.\n„Setimo se njegovih gafova i ispada na kolektivni račun srpskog naroda. Za 47 godina na državnim političkim jaslama, rekord mu je poražavajući. Sa druge strane Predsednik Tramp nije započeo ni jedan rat, potresao je NATO i njegovu ulogu. On povlači vojsku nazad, čak i iz Nemačke, i nominovanjem i postavljanjem ambasadora i savetnika poput Ričarda Grenela, ili novog Ambasadora u Nemačkoj Daglasa MekGregora, otvara prostor za nas i odbacuje crvene linije, koje su do sada bile definisane i o njima nije bilo razgovora“, kategorična je ona.\nSrbi moraju da znaju kako da na pravi način iskoriste prostor koji im se otvara; mnogo toga je do nas i nadamo se da će naša inicijativa doprineti da se naši interesi i glas čuju tamo gde treba, zaključuje Ravasijeva\nSrbi za Trampa\nPrethodni tekstZA SADA SKUPE: Evo kolika je cena ruskih vakcina\nSledeći tekstKO HOĆE ČASNO, NIKAD NIJE KASNO: Vratio člansku kartu DPS-a i poručio „Ne damo svetinje“


Pčele “zarade” 22 milijarde eura godišnje – Bankar.me\nPčele “zarade” 22 milijarde eura godišnje\nNovember 8, 2018 SVE VIJESTI, ZANIMLJIVOSTI Leave a comment\nPčele godišnje “zarade” 22 milijarde eura u poljoprivrednom sektoru na nivou Evrope, one oprašuju 80 odsto biljaka, te svaki treći zalogaj koji čovjek unese nastaje zahvaljujući pčelama, kaže Elena Fidanoska, osnivačica i direktorka kompanije Makedonski med.\nOva kompanija nagrađena je kao najbolji start-up na nivou Evrope u kategoriji klime, a njihov izum “Makedonska košnica” prva je košnica koja posebnim načinom čuvanja pčela čini ovu vrstu otpornom na klimatske promjene.\nFidanoska je o svojoj kompaniji govorila u okviru panela “Liderstvo kroz obrazovanju” na otvaranju samita “Makedonija 2025” i istakla da su prve košnice koje je kompanija osmislila već postavljene i da daju dobre rezultate.\n“Pčele su jako bitne, kako za životnu sredinu, jer one oprašuju 80 odsto biljaka i na neki način svaki treći zalogaj koji pojedete dnevno je zahvaljujući pčelama, takođe, one su važne i za ekonomiju i za životnu sredinu”, navela je ona i dodala da je njihov značaj isticao i Ajnštajn koji je rekao da ukoliko nestanu pčele, nekoliko godina kasnije nestaće i ljudi.\nObjašnjava, da broj pčela koji nestaje nije mali i nije za podcjenjivanje, te da njihovo izumiranje treba da bude “ozbiljna prijetnja za svakog pojedinca, biznismena, naučnika…”.\nPrevious Slovenija povećava minimalac sa 638 na 736 eura\nSljedeći Nafta porasla iznad 73 dolara\nOvo su najkupovaniji brendovi na svijetu\n10 poznatih brendova koji su prvenstveno bili stvoreni za vojsku\nOd pčelarstva može dobro da se živi


Mugoša o koronavirusu: Ne zabranjujemo, ali ne putujte ako nije neophodno - Vijesti.me\n"PAŽLJIVO PRATIMO SITUACIJU"\nEpidemiolog Senad Begić rekao je da je uspostavljanje lokalne transmisije virusa u Italiji uzrok podizanja nivoa rizika za Crnu Goru, ali i kulturološke i saobraćajne veze sa ovom zemljom Edit\n17409 pregleda 35 komentar(a)\nMugoša na danšnjem presu (Foto: Savo Prelević)\nAna Komatina 24. februar 2020, 13:45 ažurirano 24. februar 2020, 17:23\nRizik za pojavu koronavirusa u Crnoj Gori više nije nizak, već umjeren, a putnicima se savjetuje da ne putuju u oblasti pogođene ovim oboljenjem - na sjever Italije.\nTo je saopšteno na konferenciji za medije Instituta za javno zdravlje.\nDirektor Instituta Boban Mugoša kazao je da je jutros održan sastanak Koordinacionog tijela i da ne žele da zabranjuju promet putnika i roba ali da treba ukazati na ozbiljnost situacije u Italiji gdje je zabilježeno oko 170 slučajeva infekcije novim koronavirusom.\n"Putovanje u određene regije se ne zabranjuje ali se savjetuje da se ne putuje ukoliko nije neophodno", dodao je Mugoša.\nSa današnjeg presa(Foto: Savo Prelević)\nEpidemiolog Senad Begić rekao je da je uspostavljanje lokalne transmisije virusa u Italiji uzrok podizanja nivoa rizika za Crnu Goru, ali i kulturološke i saobraćajne veze sa ovom zemljom.\nZdravstvene vlasti Italije, pojasnio je, sprovode osam mjera za suzbijanje širenja virusa, među kojima su sprečavanje ulazaka i izlazaka iz pogođenih područja, zabrana javnih okupljanja...\nNadležni u 13 i 30 očekuju slijetanje aviona iz Bolonje u Podgoricu i putnici će biti stavljeni pod nadzor prilikom dolaska u Golubovce, ali je Begić pojasnio da je vrlo mala vjerovatnoća da na tom letu ima inficiranih.\nMugoša je rekao da je zdravstveni nadzor do sad obuhvatio oko 3.000 putnika u Crnoj Gori i da su imali samo dva sumnjiva slučaja, za koje je utvrđeno da su negativni na novi koronavirus.\nOn je objasnio da su u komunikaciji sa zdravstvenim vlastima Italije, zemalja regiona, Svjetskom zdravstvenom organizacijom i Evropskim centrom za kontrolu i prevenciju bolesti.\nOdgovarajući na pitanje o zdravstvenom stanju crnogorskog državljanina koji se nalazi na brodu "Dajmond prinses" i za koga je ranije saopšteno da ima novi koronavirus, Mugoša je rekao da se prema nezvaničnim informacijama on dobro osjeća, nema temperaturu i njegov najnoviji rezultat testa urađen u Japanu na koronavirus je negativan.


Foto: josemourinho / Instagram\nRanijeri je i pored kladioničarskih kvota 1:5.000 da će Lester biti šampion uspeo nezamislivo, pokorio je premijerligašku konkurenciju i sa "lisicama" došao do trona. Devet meseci kasnije uručen mu je otkaz. I to iako je ekipa još uvek u Ligi šampiona (prvi meč osmine finala sa Seviljom izgubila je na gostujućem terenu sa 2:1). Loša situacija u prvenstvu, gde 17-plasirani Lester siti ima samo bod više od zone ispadanja, izgleda da je bila presudna. Pa opet, Murinjo nije hteo da ostane po strani kada je čuo šta se desilo italijanskom stručnjaku.\n"Šampion Engleske i FIFA trener godine. A otpušten. To ti je novi fudbal, Klaudio. Nastavi da se smeješ, prijatelju. Niko ne može da obriše istoriju koju si ispisao", poručio je Murinjo putem Instagrama uz zajedničku fotografiju sa Ranijerijem.\nKao privremeni trener, ekipu "lisica" predvodiće dosadašnji pomoćnik u stručnom štabu, Kreg Šekspir. On će voditi Lester u prvenstvenom susretu sa Liverpulom, dok će dalje odluke uprava doneti u sedmici koja je pred nama.


Radnicima u turizmu kojih Srpska ima oko 14.000 potrebno više edukacije – Novosti Plus\nRadnicima u turizmu kojih Srpska ima oko 14.000 potrebno više edukacije\nEdukacija radnika u oblasti turizma može značajno doprinijeti poboljšanju turističke ponude u Republici Srpskoj, te da se pomogne sanaciji štete koju je ova oblast pretrpjela zbog epidemije virusa korona, rečeno je danas u Banjaluci na okruglom stolu o stanju i problemima u turizmu.\nPredsjednik područne Privredne komore Banjaluka Goran Račić rekao je da više od 14.000 radnika radi u turizmu Republike Srpske, te da su donesene različite mjere da bi se pomoglo ovom sektoru.\n“Neophodan nam je nastavak edukacije turističkih radnika i podizanja nivoa saradnje između hotelijera i turističkih agencija i organizacija, da bi turistička ponuda bila kompletnija i da bi resursi bili korišćeni u punom kapacitetu”, rekao je Račić novinarima.\nOn je naveo da je do sada iskorišteno više od 16.000 turističkih vaučera, koje je obezbijedila Vlada Republike Srpske, a koji su doprinijeli tome da turizam zadrži nivo od prethodne godine u određenim turističkim destinacijama, dok su najugroženiji gradski hoteli.\nDirektor Turističke agencije Unis turs iz Banjaluke Zoran Preradović rekao je da je zahvaljujući turističkim vaučerima probuđen sektor turizma, te da pojedine destinacije bilježe i više posjeta tokom ove u odnosu na prethodnu godinu.\n“Oko 86 hotela je na listi za korištenje vaučera, a u većini njih ne funkcionišu najbolje recepcije, te smo smatrali da je neophodno edukovati recepcionere, domaćine hotela, kao i radnika turističkih organizacija, da bismo jedni drugima pomogli da postignemo što veći kapacitet”, rekao je Preradović.\nOn je naveo da su turističke agencije u ovoj godini zabilježile pad prometa za oko 80 odsto u odnosu na prethodnu godinu, te da su gradski hoteli najugroženiji, jer su imali više od 90 odsto pad prometa.\nSavjetnik u Ministarstvu trgovine i turizma Republike Srpske Dragan Talić smatra da je edukacija turističkih radnika neophodna, da bi se povećali kapaciteti turističke ponude u Srpskoj.\n“Cilj nam je da poboljšamo turističku ponudu u Srpskoj, sa akcentom na bezbjednost, koja podrazumijeva zaštitu od širenja virusa korona”, rekao je Talić.\nDirektor Turističke organizacije Republike Srpske Nada Jovanović rekla je da je turizam kao industrija putovanja trenutno najugroženija u cijelom svijetu, te da je u toj situaciji važna komunikacija i dobra saradnja svih subjekata u ovom sektoru.\n“Interesantno je da je najviše smještajnih kapaciteta otvoreno u seoskim sredinama, jer su se ljudi okrenuli prirodi, rijekama, planinama, jezerima i zahvaljujući broju ostvarenih noćenja u etno-selima zadovoljni smo rezultatima u junu i julu”, istakla je Jovanovićeva.\nOna je navela da je prošle godine zabilježeno oko milion noćenja, dok je ove godine taj broj oko 468.000.\n← U SUBOTU BESPLATNO UPOZNAVANJE BANJALUKE KROZ TURISTIČKU ŠETNJU\nRomanijski skorup-kajmak je poseban zbog domaćica koje su ostale odane tradiciji →\nCVRCKA – Vodeni biser za avanturiste\n3 Avgusta, 2020 3 Avgusta, 2020 Kristina Prole\t0


Na osnovu materijala stvaranih u toku radionica i inspirisani kulturom etničkih manjina, njihovom muzikom, običajima, pesmam i pričama, nastali su performansi koji će zaintrigirati i zabaviti putnike ali i promovisati manjine. Izvođači će putnike, tokom vožnje, upoznavati sa delovima grada naglašavajući koliko različitih nacionalnosti živi (ili je živelo) u našem gradu, uz tekstove, pesme, muziku i fotografije vezane za različte etničke zajednice.\nNa ovaj način želimo da ovu značajnu temu približimo građanima svih uzrasta, koji možda i ne odlaze u pozorista ili druge ustanove kulture. Smeštajući pozorišne akcije u autobus želimo da dnevnu situaciju autobusa oneobičimo i ukažemo na bogatstvo različitosti koje mi svakodnevno nosimo, kao i da podstaknemo građane/putnike na međusobnu toleranciju. Autobus je odabran kao mesto zgusnutog prostora u kome se u svakodnevnom životu „testira“ naš suživot i tolerancija ka drugom.\nProjekat pomogla Svetska Banka\nRealizovano u saranji sa REX Kulturnim Centrom i\nGradskim Saobracajnim Preduzecem\nTel.fax: +381 11 2441680