Izbor veliki, pravite plan - Glas Podrinja\nIzbor veliki, pravite plan\nPosle nekoliko ne baš bogatih sportskih vikenda u našem gradu, ovaj treći februarski biće prvi u nizu bogatih. Ako je sport uživo neuporediv sa praćenjem istog kraj malih ekrana, onda šabački ljubitelji imaju priliku u svom gradu da uživaju u stonom tenisu, košarci, fudbalu, rukometu, odbojci...\nSubota je rezervisana za dva superligaška meča i jedan stonoteniski okršaj. "Medicinar" od 19 časova, u nastavku Super lige dočekuje "Mladost" (Nova Pazova) u sali Gimnazije. "Mačva" je domaćin beogradskom "Radu" u 21. kolu Super lige za fudbalere, od 18 časova, a hronološki prvi sportski dogašaj je mali stonotenski derbi Regionalne lige u kome "As 2" dočekuje ekipu "Lav" 2 u 17 časova u slai Mesne zajednice Kasarske livade.\nU nedelju program otvara odbojka, dule gradskih rivalki, "Šabac 015" i "Zaslon" koji se sastaju u sali OŠ "Laza Lazarević" u 11 sati, sledi potom košarka i nastavak Druge regionalne lige. OKK "Šabac" od 12 u sali Gimnazije dočekuje lajkovački "Železničar", dok u malom gradskom derbiju, od 14:30 u sali "Protić" majurski "Miks" igra protiv "M015". Od 13:45 odbojkašice "Letnjikovca" dočekuju "Osečinu" u sali OŠ "Jevrem Obrenović".\nPoslednji dan u sedmici nije "slobodan" od stonog tenisa. Prvi tim ekipe "As" dočekuje "IMT" u MZ "Kasarske livade" od 12 časova.


Nepoznanice oko dogovora o pečatu\nBorko Stefanović i Edita Tahiri na pregovorima u Briselu\nCarinski pečat, koji je Srbija prihvatila na briselskim pregovorima sa Kosovom isti je onaj pečat koji je i do sada bio u opticaju. Iako je Beograd konačno prihvatio njegov izgled, nepoznato je kako će biti rešena suštinska pitanja: ko će naplaćivati carinu i u čiji će se budžet slivati taj novac. Druga nepoznanica je kako će izgledati prateća dokumentacija, bez koje roba ne može da prođe carinu, i hoće li je Srbija blokirati ako bude nosila oznake države Kosova.\nU Beogradu za sada ne govore o tome da li je o ovim pitanjima bilo reči, ali ministar za Kosovo Goran Bogdanović već je poručio da neće prihvatiti da kosovski carinici budu na prelazima na severu Kosova i da prihodi koji se tu budu ubirali idu u budžet Kosova.\nRešen spor oko pečata, ukida se trgovinski embargo\n“Mi smo spremni da građani na severu plaćaju PDV i akcize, ali taj novac da ostaje ovde i da se od njega razvijaju lokalne samouprave na severu Kosova. Mi smo spremni da razgovaramo o tom problemu, ali svakako nismo spremni da ovde kosovska država zaživi. Kao ni da kosovska carina postoji na prelazima 1 i 31,” rekao je Bogdanović.\nUpravo je u ovome poslednjem suština, te se postavlja pitanje da li je rezultat birselskih pregovora zapravo samo u odluci Beogarda da konačno prihvati pečat koji je sve vreme odbijala a na kojem, kao i tada, piše “Carina Kosova”.\nOvaj dogovor, bez jasnog plana kako će se implementirati ne znači ništa, kaže za RSE istraživač Centra za regionalizam Predrag Bjelić.\n„To je taj četvrtasti pečat i to je u redu, ali nisu se dogovorili gde je ta carinska linija koja zaokružuje carinsko područje, šta je sa severom. Problem je u tome što oni na severu ne plaćaju porez nikome“, kaže Bejlić.\nPored ovog, nije rešeno ni pitanje prateće carinske dokumentacije, bez koje nije moguć slobodan protok robe.\n“Da li će na carinskoj deklaraciji pisati samo Kosovo ili će biti Republika Kosovo, pa to onda opet Beograd neće prihvatiti,” navodi Bjelić.\nUkoliko Srbija zbog ovoga primeni embargo na proizvode sa Kosova, Priština će odgovoriti istom merom. To je već najavila zamenica premijera Mimoza Kusari Ljilja navodeći da će za sve eventualne prepreke koje Srbija može da postavi za izvoz kosovske robe, ta zemlja primenjivati reciprocitet.\nFOTOGALERIJA: Merdare - Blokirani kamioni sa robom, jul 2011.\nMerdare - Blokirani kamioni sa robom\nDa će u Beogradu biti problema, već najavljuju izjave pojedinih srpskih zvaničnika. Potpredsednik Vlade Ivica Dačić izjavio je da je prihvatanje pečata daleko manji problem u odnosu na pitanje ko će biti na prelazima.\nTako, konačnom odlukom Beograda da prihvati famozni carinski pečat, ipak nije stavljena tačka na problem blokade robne razmene. Za to vreme gube i Kosovo i Srbija. No, privredinici će morati još da čekaju, uprkos tome što Vladu u Beogradu već mesecima upozoravaju da će, što duže blokada traje, posledice za srpsku privredu biti pogubnije.\nVlatko Sekulović, koji je tokom 2006. vodio tim koji je u okvirima CEFTA-e tražio rešenje za srpsko-kosovske relacije, ipak se nada da će u Beogradu preovladati razum.\n„Ovaj dogovor pokazuje da se ide u tom pravcu, i nadam se da će se u što kraćem roku definisati ceo paket koji će obezbediti zaštitu interesa srpske privrede na Kosovu, odnosno nesmetan plasman robe,“ kaže Sekulović.\nPodsetimo, prema podacima Privredne komore Srbije, da nije bilo blokade, do kraja godine Srbija bi sa Kosovom na godišnjem nivou ostvarila promet od 450 miliona dolara. To se moglo i dogoditi da su se vlasti, umesto političkim, vodile tržišnim interesima, podvlači Predrag Bjelić i dodaje da su sva ova pitanja, da je bilo volje, mogla biti rešena i mnogo ranije.\n“Za Srbiju je Kosovo značajno izvozno tržište gde ostvarujemo visok suficit. Ta blokada je prvenstveno veliki gubitak, i što se duže nastavi, to će biti teže da se naši proizvodi vrate. Mislim da je ovde reč o insistiranju na nekim političkim poenima, ali uvek kažem – Kini ne pada na pamet da prizna Tajvan, ali priznaje njegovu carinu i funkcioniše trgovina. Samo kod nas je to i dalje problem,” kaže Bjelić.\nIako i Evropska unija pozdravlja dogovor o carinskim pečatima kao veliki korak napred u odnosima Beograda i Prištine, pitanje hoće li se u tom pravcu i nastaviti zavisiće od političkih odluka, a ne onih koje će se donositi na temeljima ekonomske saradnje i trgovine, koja bi bila u obostranom interesu Srbije i Kosova.


PGS: Nevena Božović imala najviše glasova publike! : Crveni tepih\nOdlukom žirija koji su činili Aleksandra Radović, Vlado Georgiev i Saša Milošević Mare za pobednika “Prvog glasa Srbije“ izabrana je Mirna Radulović. Talentovana Subotičanka imala je većinsku podršku i od ostalih finalista ove emisije, kao i od stručne javnosti koja se složila da je Mirna zasluženo osvojila titulu i nagradu u vrednosti od 100.000 evra. Ipak, kako saznaje Telegraf, da su odlučivali glasovi publike, tj. gledalaca koji su slali poruke, pobednik ovog šoua bila bi Nevena Božović.\n- Produkcija je kao jedno od izenađenja u ovoj sezoni odlučila da se u finalu promene pravila i da publika svojim glasovima odlučuje samo koje će dve devojke otići u superfinale, tj. koja će ispasti zbog najmanjeg broja glasova. Novina u odnosu ne prethodnu sezonu je odluka da pobednicu ipak ne biraju gledaoci svojim SMS glasovima, već stručni žiri – kaže izvor Telegrafa, koji je insistirao na anonimnosti, i dodaje:\n- U ovoj emisiji stiglo je skoro neverovatnih 400.000 glasova, što je apsolutni rekord kada je “Prvi glas Srbije” u pitanju. Sara Jovanović imala je najmanji broj glasova i ona je ispala iz daljeg takmičenja, a od dve superfinalistkinje žiri se opredelio za Mirnu. Ipak, da nije promenjeno pravilo, tj. da je i ove godine publika birala do kraja, pobednica bi bila Nevena Božović, koja je od tih nekoliko stotina hiljada sms glasova imala ubedljivo najveći broj - zaključuje sagovornik našeg portala.


PREDSEDNIK VISOKOG SAVETA SUDSTVA: ZA NEZAVISNOST SUDSTVA POTREBNE SU IZMENE USTAVA KOJIMA BI SE OTKLONILA SVAKA SUMNJA U POLITIČKI UTICAJ IZVRŠNE I ZAKONODAVNE VLASTI NA IZBOR SUDIJA I PREDSEDNIKA SUDOVA\nPredsednik Visokog saveta sudstva Dragomir Milojević je istakao da je prvi radni tekst izmena propisa gotov i da bi do kraja meseca trebalo da se nađe na javnoj raspravi, odnosno da bude objavljen na sajtu Komisije za sprovođenje nacionalne strategije za reformu pravosuđa.\nPrema rečima Milojevića, izmene Ustava zahteva i Evropska komisija u postupku pregovora o poglavlju 23 (pravosuđe, borba protiv korupcije i osnovna prava), a nacionalna strategija za reformu pravosuđa predviđa da izmene ustava budu gotove do 2018. godine.\n"Izmene idu u pravcu da sudije i predsednici sudova bira Visoki savet sudstva, da se izbor vrši po utvrđenim objektivnim kriterijumima i u postupku koji je transparentan", rekao je Milojević Tanjugu.\nTakođe, razlozi za prestanak sudijske funkcije treba da budu jasno navedeni, a članove visokog saveta sudstva da biraju isključivo njihove kolege, sudije, dodao je on.\n"Tako bi se otklonila svaka sumnja u postojanje bilo kakvog uticaja izvršne i zakonodavne vlasti na izbor sudija, predsednika sudova i članova VSS", rekao je Milojević.\nPomoćnik ministra pravde Čedomir Backović rekao je da Ministarstvo pravde sa svoje strane radi sve da se obezbedi nezavisnost pravosuđa i podsetio da je upravo ono predložilo Nacionalnu strategiju za reformu pravosuđa od 2013. do 2018. godine.\nTom strategijom su, prema njegovim rečima, predviđeni kao ciljevi nezavisnost organa koji garantuju nezavisnost sudija i javnih tužialca, zatim finansijska nezavisnost pravosuđa, jačanje kapaciteta VSS i Državnog veća tužilaca, jasni kriterijumi za izbor, napredovanje i odgovornost sudija, kao i uspostavljanje karijernog sistema.\nStrategija se temelji na pet stubova a to su nepristrasnost, nezavisnost, stručnost, odgovornost i efikasnost, napomenuo je pomoćnik ministra.\nAmbasador Misije OEBS u Srbiji Piter Burkhard rekao je da je za nezavisnost pravosuđa potrebno stvoriti klimu u zemlji da sudije ne osećaju strah od spoljnih uticaja - političara i ljudi iz sveta biznisa, već da sude slobodno.\nS druge strane postoje i unutrašnji uticaj u u pravosuđu, rekao je Burkhard pojasnivši da je to način na koji pravosuđe sagledava samo sebe.\nStalna koordinatorka UN u Srbiji Irena Vojačkova Solomon ocenila je da je u Srbiji potrebno stvoriti delotvoran sistem za zaštitu ljudskih prava a da je to moguće samo kroz jako i nezavisno sudstvo.\n"Bez nezavisnog i delotvornog sudstva niko ne može da tvrdi da je obezbeđena i ispunjena zaštita ljudskih prava na nacionalnom nivou", rekla je ona napominjući da nacionalna strategija za reformu pravosuđa prepoznaje značaj nezavisnosti sudstva ističući ga kao jedan od strateških ciljeva.\nU radu skupa koji se održava u hotelu "Metropol palas" učestvuju i predsednici sudova, sudije, predstavnici Društva sudija, zaštitnik građana, kao i predstavnici OEBS-a koji se bave pitanjima pravosuđa.


"Autoceste“ građane zadužile za novih 150 miliona maraka – Kakanj-X\n"Autoceste“ građane zadužile za novih 150 miliona maraka\nNa 22 avg, 2014 363\nPreduzeće „Autoceste Federacije BiH“ građane većeg bh. entiteta zadužuje za novih 150 miliona maraka. Garanciju za kredit koji uzima direktor „Autocesta“ Ensad Karić (SDP) na posljednjoj sjednici održanoj u srijedu dala je Federalna vlada SDP – SDA.\nKako nam je potvrdio izvor blizak Vladi, kredit se uzima kod domaćih banaka, ali za koje je projekte novac namijenjen i zbog čega Federaciju zadužuju kada je već prezadužena, jučer nismo uspjeli saznati.\nFederalni ministar prometa i komunikacija Enver Bijedić (SDP) javio nam se, ali nije mogao govoriti o kreditu. Na odmoru je van države i nije bio na sjednici Vlade. Više informacija do jučer poslije podne nisu nam mogli dati ni u „Autocestama FBiH“.\nBez obzira na nepovoljnost kredita i visoke kamate te činjenicu da će otplatu visokih rata ostaviti novoj vlasti, premijeru Nerminu Nikšiću (SDP) i Kariću očigledno su bitniji predizborni projekti.\nInače, Vlada SDP – SDA jučer je donijela još dvije odluke o odobravanju zaduženja Federacije BiH putem emisije obveznica radi prikupljanja sredstava za finansiranje izdataka utvrđenih budžetom FBiH za 2014. godinu. U prvom slučaju radi se o emisiji obveznica u nominalnom iznosu do 50.000.000 KM, a u drugom o 110.000.000 KM.\nJP Autoceste FBiHEnsad Karić\nDanas potpisivanje Ugovora o izgradnji dionice Tarčin – Konjic\nSBB-u će pripasti Aerodrom, Autoceste FBiH i Lutrija BiH\nPreko 5,8 miliona vozila na autocesti A1 u 2014. godini\nEU poslala 36 miliona eura BiH za migrante: Ispitati zlostavljanja na…


Energetska zajednica nije donijela odluku o novim sankcijama prema BiH – Haber.ba\nEnergetska zajednica nije donijela odluku o novim sankcijama prema BiH, s obzirom na to da Ministarsko vijeće nije imao kvorum, potvrđeno je u Sekretarijatu te organizacije.\n“To znači da će formalna odluka o sankcijama biti usvojena u skladu sa pisanom procedurom u narednim sedmicama”, rekla je za “Nezavisne” službenica za odnose s javnošću Energetske zajednice Barbara Pojner…\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović rekao je da nema mjesta za posebno zadovoljstvo s obzirom na to da je BiH i dalje pod sankcijama Energetske zajednice.\n“Jedino što je dobro je što ovim nisu uvedene nove mjere. Implementacija obaveza iz energetskog sektora i dalje ostaje”, naveo je Šarović.\nU Beču je nedavno održan sastanak entitetskih ministara za energetiku i ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, na kojem je usaglašeno da će vlasti raditi na usvajanju nacrta zakona o električnoj energiji i gasu na nivou BiH, a dogovoreno je i da će entitetske vlade iznijeti poziciju najkasnije do kraja ove godine.\nBiH se od aprila nalazi pod sankcijama Energetske zajednice, jer do 31. marta nije usvojila Zakon o regulatoru, prijenosu i tržištu električne energije i plina.


U SARAJEVU CEREMONIJA DODJELE NAGRADA NAJBOLJIM EVROPSKIM MUZEJIMA | Hayat.ba\nSvečanom ceremonijom u Narodnom pozorištu u Sarajevu na kojoj će biti dodijeljene najznačajnije evropske muzejske nagrade za 2019. godinu večeras se zatvara konferencija Evropski muzej godine.\nU protekla tri dana eksperti iz više od 100 evropskih muzeja okupili su se u Sarajevu, te razmijenili iskustva i dobre prakse, ali i diskutovali ulogu muzeja u našim društvima. Predstavnicima četrdeset evropskih muzeja koji su nominovani za jednu od pet nagrada u programu Evropski muzej godine u toku dana su podijeljeni certifikati, a nagrade i posebna priznanja će biti uručeni pobjednicima tokom svečane ceremonije.\nEvropski muzejski forum u programu Evropski muzej godine dodjeljuje dvije glavne nagrade, te nekoliko sporednih nagrada i priznanja.\nJedna od dvije glavne nagrade, Evropski muzej godine, dodjeljuje se onom muzeju koji pokazuje izvrsnost u svim aspektima svog djelovanja, te inovativnost i kreativnost u pristupu, javlja Fena. Muzejska nagrada Vijeća Evrope, čiji je prošlogodišnji dobitnik Muzej ratnog djetinjstva, dodjeljuje se muzeju koji osim vrhunske kvalitete u svim aspektima muzejske djelatnosti, kroz svoj rad ističe dimenziju ljudskih prava i važnost dijaloga.\nOstale nagrade su Nagrada Kenneth Hudson, za odvažnost pristupa, Nagrada Silletto, za uključivanje i pomaganje lokalnoj zajednici, Muzejska nagrada Portimao, za srdačnost i pristupačnost, te nekoliko specijalnih priznanja žirija.


Bešiktaš odigrao za Partizan, Žalgiris demolirao Kahu za Top 16\nNaslov: Bešiktaš odigrao za Partizan, Žalgiris demolirao Kahu za Top 16 Sub Nov 24, 2012 3:02 am\nKošarkaši Bešiktaša savladali su na svom parketu Bamberg sa 83:72 u grupi D, pa Partizan i dalje ima šanse da se domogne četvrtog mesta koje vodi u Top 16 fazu. Kahi Laboral nije pomogla ni promena trenera, pošto ju je Žalgiris deklasirao sa neverovatnih 82:45 i overio plasman u narednu rundu.\nSedmo kolo u grupi D zatvorili su košarkaši Bešiktaša četvrtom pobedom, kojom su se učvrstili na trećoj poziciji.Gosti iz Nemačke su prižili odličan otpor u prvom poluvremenu, vodili prilikom odlaska na odmor, ali nisu mogli da odigraju u istom ritmu i u nastavku. Kada je zaustavljen Boštjan Nahbar, probudili su se Damir Markota i Kurtis Džerels koju su kreirali preokret za slavlje u dvorani "Abdi Ipekči".\nPored njih dvojice najzaslužniji za trijumf bio je Kristofer sa 20 poena, bivši plej Partizana je ubacio 17 a Markota 13. Kod Bamberga su se istakli Enton Gavel sa 21 i Kejsi Džejkobsen sa 14 koševa.\nU osmom kolu Partizan dočekuje Lijetuvos Ritas i ako pobedi uključiće se u borbu za četvrto mesto koje vodi u Top 16 fazu.\nKaha Laboral je smenila trenera u toku nedelje, pa je na mesto Duška Ivanovića došao Žan Tabak, ali ni to nije pomoglo španskoj ekipi pošto je doživela debakl na gostovanju Žalgirisu - 82:45.\nLitvanci su dozvolili Olimpijakosu da nepunih 24 sata bude na vrhu tabele grupe C, a onda su još jednom demonstrirali silu i naneli težak poraz Kahi. Već posle prvog dela bilo je jasno da gosti nemaju čemu da se nadaju, a o tome svedoči da su u drugoj četvrtini postigli svega devet poena, koliko i u trećoj.\nNjihovu nemoć košarkaši Žalgirisa su surovo kažnjavali a prednjačili su Marko Popović sa 19, odnosno Darjus Lavrinovič i Mindaugas Kuzminskas sa po 13 poena.\nOčajnu partiju ekipe iz Vitorije odlično opisuje i to da su za dva poena šutirali 24 puta (pogodili 11), dok je 23 pokušaja domaćina od 47 prošlo kroz obruč. U Kahinom debaklu nije učestvovao Nemanja Bjelica.\nU grupi A vrlo neizvestan meč odigrali su Kantu i Panatinaikos, a na kraju su atinski "zeleni" bili bolji za koš - 71:69. Susret je obeležila prava rezultatska klackalica, a ekipe su se iz minuta u minut smenjivale u vođstvu.\nItalijanski tim je vodio u većem delu poslednje deonice, na 3:21 do kraja je imao 66:60, ali su Mišel Bramos i Dijamantidis trojkama vratili egal, da bi Lazme zakucavanjem zaključio seriju 8:0.\nU poslednji minut se ušlo nerešeno (68:68), da bi Bramos novim projektilom iza linije 6,75 doneo trijumf Panatinaikosu, a šut za pobedu Kantua promašio je Džonatan Tabu.\nKod gostiju najbolji je bio upravo Bramos sa sedam trojki iz devet pokušaja i 21 poenom, a zanimljivo da je samo jednom šutirao za dva i promašio. Za skok mu je izmakao dabl-dabl, a najveću pomoć imao je od Dijamantidisa koji je ubacio 15 poena. U dresu Kantua najefikasniji bio je Tjus sa 18 dok je Tabu postigao poen manje.\nDaleko manje drame bilo je u drugom meču ove grupe, pošto je Real u Madridu lako izašao na kraj sa Himkijem u borbi za prvo mesto - 104:81.\nKraljevići su se sada osamili na čelu tabele, a za to su najzaslužniji bili Rudi Fernandez sa 23 poena i Nikola Mirotić sa 17 poena i osam uhvaćenih lopti. Džejsi Kerol i Serhio Ljulj su ubacili po 14, gostima nisu pomogli ni dobre partije Sergeja Monje (19p) i Vitalija Fridzona (17p).\nPoslednji meč u grupi C odigran je u Sijeni i vrlo neizvesna završnica pripala je Montepaskiju koji je naneo i drugi poraz Makabiju za ulazak u pozitivan skor - 89:87.\nGotovo do poslednjeg minuta se nije znalo ko će slaviti, a onda je iskusni centar Tomas Res pogodio trojku za vođstvo domaćina od 85:82. Dejvid Smit je pokušao da uzvrati istom merom, ali nije uspeo, kao što nije prošao ni ulaz Ohajona, pa je Res novim košem postao junak Montepaskija.\nMirnom rukom sa penala Res je stavio tačku na pobedu, koju je uzalud ublažio Smit trojkom uz zvuk sirene.\nNajbolji u dresu Montepaskija bili su Bobi Braun sa 16 poena, sledili su ga Haket sa 13, a junak Res je ubacio poen manje kao i Kangur. Ponos Izraela predvodili su Šon Džejms sa 22 i Lior Elijahu sa 19 koševa.\nFenerbahce - Olimpija 85:68 (22:12, 21:14, 21:22, 21:20)\nKantu - Panatinaikos 69:71 (15:19, 19:15, 16:20, 19:17)\nReal - Himki 104:81 (21:23, 25:22, 33:19, 25:17)\nTabela: Real Madrid 5/2, Himki 4/3, Fenerbahče 4/3, Panatinaikos 4/3, Olimpija 2/5, Kantu 2/5\nŠalon - Alba 82:87 (20:15, 13:20, 20:18, 29:34)\nUnikaha - Prokom 63:48 (13:13, 21:10, 13:8, 16:17)\nMontepaski - Makabi 89:87 (21:23, 23:18, 15:24, 30:22)\nTabela: Unikaha 6/1, Makabi 5/2, Montepaski 4/3, Alba 3/4, Šalon 2/5, Prokom 2/5.\nArmani - Cedevita 75:60 (20:18, 16:19, 25:9, 14:14)\nOlimpijakos - Anadolu Efes 75:53 (23:20, 12:6, 24:16, 16:11)\nŽalgiris - Kaha Laboral 82:45 (22:15, 21:9, 16:9, 23:12)\nTabela: Žalgiris 6/1, Olimpijakos 5/2, Anadolu Efes 4/3, Armani 3/4, Cedevita 2/5, Kaha Laboral 1/6.\nCSKA - Partizan 78:61 (23:22, 25:14, 13:12, 17:13)\nBarselona - Lijetuvos Ritas 90:66 (27:18, 15:27, 26:15, 22:6)\nBešiktaš - Bamberg 83:72 (18:18, 18:24, 26:12, 21:18)\nTabela: Barselona 6/1, CSKA Moskva 6/1, Bešiktaš 4/3, Bamberg 2/5, Lijetuvos Ritas 1/6, Partizan 1/6


Tusk: Bez paralelnih pregovora o Bregzitu i odnosima Britanije i EU\nNeće biti paralelnih pregovora o izlasku Velike Britanija iz Evropske unije i o njihovim novim odnosima, kazao je predsednik Evropskog saveta Donald Tusk nakon razgovora na Malti na kojem je članicama EU predstavio nacrt "pregovaračkih smernica" za proceduru istupanja Velike Britanije.\nKako prenosi Asošijeted pres (AP), Tusk insistira da razgovori o povlačenju Britanije iz EU moraju da prethodi bilo kakvim pregovorima o njihovim odnosima. On je istovremeno istakao da EU neće kažnjavati Britaniju tokom razgovora o njenom napuštanju Unije, jer je takozvani Bregzit sam po sebi “dovoljna kazna”.\nBilo kakav novi odnos Britanije i EU biće regulisan tek pošto ta zemlja napusti uniju, rekao je Tusk.\nU smernicama se navodi i da pitanje građana koji žive u drugoj zemlji EU mora biti prioritet i poziva se na "fleksibilna i maštovita rešenja" pitanja kopnene granice Velike Britanije i Irske.\nDžozef Muskat, premijer Malte koja predsedava EU, rekao je da građani Britanije ni drugih zemalja EU ne treba da budu korišćeni kao "aduti u pregovorima".\nPregovori o Bregizut, ocenio je Muskat, biće teški, ali "neće biti rat".\nBritanski ministar spoljnih poslova Boris Džonson izjavio je da postoji mnogo dobre volje među partnerima u EU od kada je London pokrenuo proceduru za izlazak.\n"Zaista sada idemo napred. Ima mnogo dobre volje, spremnosti da se postigne ono što je premijerka rekla da želi da postigne", rekao je Džonson po dolasku u Brisel na sastanak šefova diplomatija članica NATO-a.\nDžonson je rekao da je posvećenost Britanije evropskoj odbrani i bezbednosti "bezuslovna", a ne "neki aduti u bilo kakvim pregovorim" o Bregzitu.


Kao tvrdi, procena struke je da je vakcina protiv korona virusa bezbedna po trudnice i da su to stavovi na svetskom nivou.\n- Procena Međunarodnog udruženja ginekologa i akušera (FIGO) je referentna za sve slične preporuke, kao i za ovu. Istraživanja u Americi pokazala su da je vakcinacija trudnica u bilo kom trenutku trudnoće apsolutno bezbedna - rekao je on za beogradski Kurir i dodao da se dešavalo da je bilo slučajeva i kada se trudnica vakcinisala, pa rodila bebu sa antitelima.\nPreporuka za vakcinaciju doktora Antića važi i za žene koje planiraju vantelesnu oplodnju, ili za one koje su zatrudnele vantelesno. On takođe tvrdi da je vakcinacija potpuno bezbedna i za žene koje planiraju potomstvo.\nGRADONAČELNIK POZVAO SUGRAĐANE DA SE VEKCINIŠU: Za opstanak svih nas je neophodno da se dovoljan broj ljudi vakciniše\n31. 03. 2021. u 00:56\nvirus korona vakcinacija Radomir Antić korona virus GAK Narodni front


Zemlje zatvaraju granice zbog nove varijante koronavirusa – Gluporije\nPrevrnuo se autobus, povrijeđeno 10 osoba\nViše zemalja pooštrava svoja ograničenja putovanja nakon što je ranije ove sedmice u Južnoj Africi identificirana nova varijanta koronavirusa, javlja BBC.\nVelika Britanija i Singapur su među onima koji žure sa strožim mjerama karantina ili zabranjivanja letova iz Južne Afrike i susjednih zemalja.\nEU predlaže zabranu letova iz te regije u cijelom bloku.\nNaučnici još moraju mnogo da nauče o ovoj varijanti, ali kažu da su veoma zabrinuti. Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) saopštila je da će trebati nekoliko sedmica da se shvati uticaj nove varijante, jer naučnici rade na utvrđivanju koliko je prenosiva.\nOva varijanta se veoma razlikuje od ostalih koje su se do sada pojavile. Naučnici su rekli da je to do sada najizraženija verzija, što znači da vakcine, koje su dizajnirane koristeći originalni soj iz Vuhana, možda neće biti tako efikasne.\nNovoj varijanti tek treba dati upečatljivije ime, poput Delta ili Beta, a trenutno je poznata kao B.1.1.529. Očekuje se da će je SZO imenovati u petak i objaviti da li je to varijanta koja izaziva zabrinutost ili samo varijanta od interesa.


Beta 2. jula 2020. 14:45\nU tri kovid bolnice u Kliničkom centru u Nišu trenutno je hospitalizovan 141 pacijent, u kovid bolnici u Vranju je na lečenju 98 pacijenata, u kovid bolnici u Leskovcu 66 pacijenata, a u Surdulici 32, rekao je danas zamenik direktora Kliničkog centra Niš Vladan Ćosić.\nPrema njegovim rečima, od ukupnog broja obolelih njih petoro je u veoma teškom stanju i priključeni su na respirator, dok se petoro dece nalazi u kovid bolnici na Dečjoj internoj klinici, ali su trenutno kovid negativna.\n„Za poslednja 24 časa u trijažnoj ambulanti Infektivne klinike imali smo 86 pregleda i 31 prijem na bolničko lečenje. Na žalost preminuo je jedan pacijent“, rekao je Ćosić na konferenciji za novinare.\nOn je rekao da Klinički centar Niš sada ima 13 zaraženih lekara i sedam sestara, dok je od koron virusa ozdravilo 129 zdravstvenih radnika.\nKako je kazao Ćosić, Klinički centar u Nišu čini sve kako bi 82 medicinske sestre i 122 lekara koji su bili zaposleni na tri meseca u kovid bolnicam u vreme vanrednog stanja bili zaposleni za stalno.\n„Oni se finansiraju iz posebnog budžeta Republike Srbije. Dobili smo priliv sredstava najpre za tri meseca, a sada za još narednih pet meseci. Verujem da će njihov status biti pozitivno rešen“, izjavio je Ćosić.\nPomoćnik direktora KC Niš Goran Stanojević izjavio je da se u toj zdravstvenoj ustanovi osim kovid pacijenata zbrinjavaju i pacijenti sa malignim oboljenjima i svi oni čije bi odlaganje lečenja izazvalo komplikacije.\nPrema njegovim rečima, pomerene su samo operacije pacijenata sa „dobroćudnim“ oboljenjima.\nZaposleni u upravi Kliničkog centra nisu želeli da daju odgovor na pitanje koliko je do sada pacijenta sa korona virusom preminulo u Nišu.\nNajavljeno je da će ubuduće svakodnevno biti organizovane konferencije za novinare na kojima će biti saopštavane sve informacije bitne za gradjane.\nKlinički centar Niš poslednjih deset dana nije saopštavao podatke o broju hospitalizovanih pacijenata sa korona virusom.


Taksa na CO2 na granicama EU: Revolucija ili protekcionizam? | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Energetika » Taksa na CO2 na granicama EU: Revolucija ili protekcionizam?\nObjavljeno: 16:08, 8. Decembra 2021.\nBRISEL – Evropska unija žuri da uvede mjere za zaštitu klime i uvodi taksu na ugljen-dioksid na uvezenu robu, a radio Dojče vele (DW) u današnjem prilogu postavlja pitanje “Da li je to početak održivije svjetske trgovine ili čist protekcionizam?”.\nEU je pooštrila svoje klimatske ciljeve. Do 2030. želi da smanji emisiju štetnih gasova za 55 odsto umjesto ranije planiranih 40 odsto. Da bi to postigla, mora brzo da reorganizuje svoju industriju koja najviše emituje štetne gasove. Veliki zagađivači će plaćati veće naknade za CO2 i što će ih primorati da pređu na proizvodne procese povoljnije za klimu.\nKako bi se izbjeglo da se proizvođači iz EU u međunarodnoj konkurenciji nađu u nepovoljnoj situaciji Evropska komisija planira i CO2 taksu na uvoz iz inostranstva.\nMehanizam za karbonsko usklađivanje na granici (CBAM) je nešto sasvim novo u svijetu, pri čemu se na udaru nalazi uvoz čelika, cementa, aluminijuma, vještačkog đubriva i energije.\nDrugim riječima, ako kineska kompanija želi da u EU izveze čelik koji je proizveden uz veću emisiju CO2 nego u EU, mora da plati cijenu po toni ugljen-dioksida koja važi u Uniji. Prema prijedlogu EK, mehanizam bi trebalo da stupi na snagu od 2026.\nJedan od ciljeva je da se preduzeća u EU natjeraju na održiviju proizvodnju, a da pritom zbog povećane cijene emisije CO2 ne budu u lošijoj poziciji u globalnom ratu cijena.\n“Ekonomske osnove su veoma jednostavne. U EU imamo visoke cijene CO2 u odnosu na druge. To stavlja proizvođače u EU u nepovoljan položaj kada se takmiče s drugim zemljama”, kaže Hektor Polit, ekonomista za održivo liderstvo sa Univerziteta Kembridž (CISL).\nVeć sada 11.000 industrijskih kompanija kao što su rafinerije nafte i čeličane, te aluminijumske, metalne, cementne i hemijske kompanije moraju da plaćaju takse na emisiju CO2 kada pređu dozvoljenu granicu.\nTakozvani EU sistem trgovanja emisijama CO2 uveden 2005. nije bio baš uspješan – zbog izuzetaka za mnoge kompanije i niske cijene CO2. Tako je 2016, cijena bila samo tri evra po toni. Ali, u tekućoj 2021. cena CO2 u EU iznosi 69 evra po toni.\nNovi mehanizam ima za cilj da spriječi firme da premjeste svoju proizvodnju iz EU u zemlje sa nižim ekološkim standardima kako bi odatle prodavale robu u EU.\n“Naš trud bi bio uzaludan kada bi kompanije migrirale kako bi izbjegle cijenu CO2 u EU”, rekao je komesar EU za ekonomska i monetarna pitanja Paolo Ðentiloni.\nZemlje koje su najteže pogođene ovim mehanizmom su Rusija, Kina, Turska, Ujedinjeno Kraljevstvo, Ukrajina, Južna Koreja i Indija.\nJoš je otvoreno pitanje da li će planirana nova taksa EU važiti u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Potencijal za sukob svakako postoji, ocjenjuje DW.\n“Ako zemlje vide taksu na CO2 kao protekcionizam i preduzmu kontramere, ne može se isključiti mogućnost trgovinskog rata”, kaže Sana Markanen, takođe sa Kembridža. Sve u svemu, ona vidi prilično pozitivne znake za razvoj održivijeg međunarodnog trgovinskog sistema.\n“Postoje dobri razlozi da i EU i SAD zaista pokušaju da rade zajedno i uspostave takozvani Klub ugljenika (Carbon Club). EU insistira da je mehanizam “instrument zaštite životne sredine, a ne carina”, rekao je komesar Ðentiloni.\nSaradnja EU i SAD mogla bi da podigne cijenu “prljavog” čelika iz Kine. Ovo bi možda moglo da smanji prednost kineskih kompanija koje su imale koristi od državnih subvencija i nižih ekoloških standarda, kaže Kevin Dempsei iz krovne organizacije za sjevernoameričke proizvođače čelika AISI. Pored zaštite sopstvene ekonomije, EU taksa na CO2 takođe ima za cilj da izvrši pritisak na druge zemlje da što prije učine svoju ekonomiju održivijom.\nČini se da ovo već djelimično funkcioniše. U Turskoj je ova najava očigledno pomogla da se ratifikuje Pariski klimatski sporazum u oktobru 2021.\nAustralijski ministar trgovine Dan Tehan nedavno je istakao da njegova zemlja mora da strahuje za svoj izvoz. Australija planira ogromnu ekspanziju proizvodnje energije iz fosilnih goriva i jedan je od najvećih emitera CO2 na svijetu. Istovremeno, Australija je, međutim, usvojila neto nulti klimatski cilj do 2050.\nPrema proračunima Sane Markanen i Hektora Polita, kompanije u EU mogle bi donekle da imaju korist od rasta potražnje i viših cijena robe iz inostranstva koja više ugrožava klimu: Do 2030, bruto domaći proizvod u EU mogao bi da ubrza rast za dodatnih 0,2 odsto i da se otvori do 600.000 novih radnih mjesta.\n“Tačno je da bi mehanizam mogao da bude sredstvo pritiska na velike trgovinske partnere i moćne, finansijski jake zemlje. Ali siromašnije zemlje, koje su u velikoj mjeri zavisne od trgovine sa EU, mogle bi da budu ostavljene na cjedilu”, upozorava Kjara Putaturo, savjetnica za nejednakost i poresku politiku u EU kancelariji nevladine organizacije Oksfam.\nPovećanje cijena proizvoda iz tih zemalja moglo bi da “dovede do nižeg izvoza u EU, što bi imalo negativne efekte na radna mjesta i na poreske prihode u ovim zemljama. To bi čak moglo da potkopa ulaganja u održivu transformaciju jedne zemlje”.\nNova taksa će posebno pogoditi industrije čelika i aluminijuma u Mozambiku, Zambiji, Sijera Leoneu i Gambiji. Roba iz najmanje razvijenih zemalja čini samo 0,1 odsto ukupnog uvoza EU. Ipak, takse mogu imati ozbiljne posljedice po pojedine zemlje – na primjer za Mozambik, gdje 70 odsto ljudi živi ispod granice siromaštva. Više od polovine izvoza čelika i aluminijuma iz te zemlje ide u EU.\nIzuzeci za određene zemlje još nisu predviđeni. Prema Oksfamu, između 1990. i 2015, za oko polovinu globalne emisije štetnih gasova bilo je odgovorno 10 odsto najbogatijih u svijetu – od kojih većina živi u SAD i EU. Najsiromašnijih 50 odsto svijeta, pak, izazvalo je sedam odsto emisije.\n“Zato moramo biti veoma oprezni kada tražimo od drugih zemalja da plate za problem koji smo sami stvorili”, kaže Putatoro.\n“A kako tačno treba izračunati bilans ugljenika nekog proizvoda, još uvijek nije jasno. Trenutno ne postoji standardizovana procedura”, kaže Sana Markanen.\nZa zemlje u razvoju “uvođenje ovih metoda obračuna moglo bi da bude i strašno skupo, tako da u mnogim slučajevima manji proizvođači ne bi imali ni kapacitet da sprovedu ove mjere”.\nZa sada se ne planira ciljano ulaganje prihoda EU od takse na CO2 u održivi razvoj. Veliki broj nevladinih organizacija stoga traži da se ovaj novac stavi na raspolaganje Evropskoj uniji za veću zaštitu klime i za prilagođavanje klimatskim promjenama, ali prije svega zemljama sa niskim prihodima na globalnom jugu, piše DW.\nTags: eu,taksa co2


Federalnoj upravi civilne zaštite uručena zahvalnica za pomoć i podršku u radu Sudske policije u Federaciji BiH | Federalna uprava civilne zaštite\nFederalnoj upravi civilne zaštite uručena zahvalnica za pomoć i podršku u radu Sudske policije u Federaciji BiH\nZahvalnicu je Enesu Memiću, rukovodiocu Federalne uprave civilne zaštite, u prisustvu saradnika, uručio Dženad Grošo, direktor Sudske policije u Federaciji Bosne i Hercegovine. Memić se zahvalio Sudskoj policiji u Federaciji BiH što je rad FUCZ prepoznat i nagrađen ovakvim priznanjem te da će i ubuduće, u okviru svojih nadležnosti i mogućnosti, pružati podršku Sudskoj policiji u Federaciji BiH. FUCZ i ovim putem svim pripadnicima sudske policije u Federaciji BiH čestita 10. oktobar – Dan Sudske policije u Federaciji BiH i želi uspjeh u daljim aktivnostima te da svoj posao i ubuduće odrađuju savjesno i profesionalno.\nDanas je, u okviru sastanka upriličenog povodom obilježavanja 10. oktobra – Dana Sudske policije u Federaciji Bosne i Hercegovine (Federaciji BiH), Federalnoj upravi civilne zaštite (FUCZ) uručena zahvalnica za pomoć i podršku u radu Sudske policije u Federaciji BiH, posebno u vrijeme pandemije koronavirusa.\nZahvalnicu je Enesu Memiću, rukovodiocu FUCZ, u prisustvu saradnika Mahira Smailbegovića, šefa Kabineta direktora i Jovice Lazića, pomoćnika direktora za profesionalne standarde i unutrašnju kontrolu, uručio Dženad Grošo, direktor Sudske policije u Federaciji BiH.\nMemić je izrazio zahvalnost da je rad FUCZ prepoznat i nagrađen ovakvim priznanjem te da će i ubuduće FUCZ, u okviru svojih nadležnosti i mogućnosti, pružati podršku Sudskoj policiji u Federaciji BiH.\nFUCZ i ovim putem svim pripadnicima sudske policije čestita 10. oktobar–Dan Sudske policije u Federaciji BiH i želi uspjeh u daljim aktivnostima te da svoj posao i ubuduće odrađuju savjesno i profesionalno.\n« Sažetak redovnog izvještaja o stanju u Federaciji BiH, za dane 17./18.10.2021.godine, do 10:00 sati\tSažetak redovnog izvještaja o stanju u Federaciji BiH, za dane 18./19.10.2021.godine, do 10:00 sati »


Oni su u Srbiji, a njihovi poslodavci širom sveta. Dizajniraju im internet prezentacije, vode naloge na društvenim mrežama, prevode, projektuju, programiraju, pišu priče, puštaju muziku, pa i vode psihoterapiju.\nFrilenseri svih mogućih struka preko interneta nude svoje usluge, rad naplaćuju po satu i to od 10, najčešće 20 i 30, a poneki traže i neverovatnih 500 dolara. Poreznici ih znaju samo ukoliko sami reše da se porezom oduže domovini i steknu penziju, ali ako to ne žele - trag njihove zarade ostaće tek na nekom od bankomata u Srbiji. Prema nezvaničnoj informaciji, tokom 2016. godine u Srbiju se, preko samo jednog sistema za naplatu, od frilens poslova slilo čak 30 miliona evra! To je više od 69.000 prosečnih neto srpskih plata.\nFrilenseri, ili slobodnjaci, honorarci, jesu ljudi koji svoj dinar, a češće evro i dolar, zarađuju radeći poslove bez ugovora, od kuće, najčešće preko registrovanih onlajn platformi, među kojima su najpoznatije UpWork, Toptal, PeoplePerHour, LinkedIn Profinder... Koliko ih u Srbiji ima, niko tačno ne može da prebroji. Poznato je samo da je na jednoj od najpoznatijih svetskih frilens platformi UpWork u 2014. godini bilo registrovano više od 40.000 ljudi iz Srbije. Ova platforma, inače, trenutno ima više od 12 miliona registrovanih frilensera širom sveta.\nDragan Varagić, savetnik za poslovnu primenu interneta, kaže da, po nekim procenama, više od 100.000 osoba u Srbiji radi preko interneta samostalno.\n- Nažalost, kompletan poreski sistem ne prepoznaje alternativne oblike zapošljavanja, kao što je slučaj i sa frilenserima, a to je najvažnije da bi se ove osobe uvrstile u domaći sistem zaštite zaposlenih na različite načine - ističe Varagić. - Nijedna vlast do sada nije se suočila sa problemom ozbiljne reforme poreskog sistema koji vuče logiku još iz vremena socijalizma, što koči razvoj društva i povećanje zaposlenosti. U tom kontekstu, frilenseri nemaju interes da zvanično prijave svoj posao, pa ih država ne vidi kao zaposlene osobe.\nMeđu frilenserima koji rade putem onlajn platformi najviše ima programera i grafičkih dizajnera. Kako navodi Zoja Kukić, jedna od osnivača "Startita", slede kontent kreatori, koji se bave pisanjem tekstova, osmišljavanjem sadržaja, zatim stručnjaci za SEO optimizaciju sajtova (da sajt korisnika bude na prvim stranama prilikom pretrage) i druge razne vrste digitalnog marketinga. Traženi su i 3D modelovanje, video-animacija, prevodi sa stranih jezika, ali i uživo, onlajn, podučavanje stranih jezika...\nPošto su frilenseri za domaći poreski sistem praktično "nevidljivi" kao izdvojena kategorija radnika, postavlja se pitanje kako neko ko na ovaj način zarađuje može da namiri svoje obaveze prema državi. Ukoliko taj posao rade kao privatna lica, frilenseri na prihod treba da plaćaju poreze i doprinose državi po principu samooporezivanja i to za svaku pojedinačnu uplatu.\n- Programeri se često odlučuju da otvore paušalnu agenciju i da plaćaju mesečni porez koji se obično kreće od 15.000 do 25.000 dinara - kaže Zoja Kukić. - S obzirom na to da je njihova prosečna zarada u Srbiji oko 1.200 evra, ovo i nije tako veliki iznos poreza.\nMeđutim, registrovanje agencije je neisplativo za one koji od svog honorarnog rada preko mreže zarađuju manje iznose.\n- U principu je teško naplatiti posao preko onlajn platformi pošto banke ovde nisu zainteresovane za saradnju kako bi se ovaj postupak olakšao - ukazuje Zoja Kukić.\nUpravo zbog toga mnogi frilenseri pribegavaju naplati poslova preko posebnih servisa poput Scrill, Payoneer...\n- Država zvanično obavezuje naše građane za prijavu svakog prihoda iz inostranstva, ali ne postoji primer da je neko bio kažnjen zbog toga što ne prijavljuje inostrani prihod. Neke osobe redovno prijavljuju te prihode, neke ne - zaključuje Dragan Varagić, savetnik za poslovnu primenu interneta.\nIzvor: Vebsajt Novosti, S. Bulatović - D. I. Krasić, 09.04.2017.


Potvrđeno pisanje Sputnjika o planu za rušenje Srpske - 30.12.2015, Sputnik Srbija\nDirektive za rušenje Srpske dolaze iz međunarodne zajednice, a sprovode se iz Federacije BiH, izjavio je predsednik Srbije Tomislav Nikolić, čime je potvrđeno... 30.12.2015, Sputnik Srbija\n13:26 30.12.2015 (Osveženo: 14:24 13.07.2021)\nDirektive za rušenje Srpske dolaze iz međunarodne zajednice, a sprovode se iz Federacije BiH, izjavio je predsednik Srbije Tomislav Nikolić, čime je potvrđeno nedavno pisanje Sputnjika. Predsednik Republike Srpske Milorad Dodik za Sputnjik kaže da postoji kontinuitet negativnog odnosa prema RS koji treba da se „isprazni“ od nadležnosti.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić potvrdio je danas pisanje Sputnjika da postoji plan o rušenju vlasti u Republici Srpskoj. On je izjavio da je informisan da postoji plan za rušenje aktuelne vlasti u Republici Srpskoj kroz rušenje vlasti predsednika Srpske Milorada Dodika, ističući da je te informacije saznao u razgovorima sa stranim diplomatama.\nSrpski predsednik je rekao da su mu diplomate otvoreno rekle da se nešto dešava i da postoji tendencija da Republika Srpska bude stavljena pred svršen čin — da prihvati apsolutno sve što joj se bude sugerisalo ili će njene nadležnosti i dalje biti smanjivane uz učešće Ustavnog suda BiH. On je upozorio da ništa neće biti kako treba ukoliko opozicioni politički blok ne shvati da je ugroženost Srpske velika.\n„Direktive za rušenje Srpske dolaze iz međunarodne zajednice, a sprovode se iz Federacije BiH. Sličan scenario imala je i Srbija u slučaju Slobodana Miloševića“, rekao je Nikolić, napominjući da se u velikoj meri dešava ono što je korišćeno u obračunu sa Srbijom u slučaju Miloševića — personalizuje se problem, pa se kaže da će sve biti dobro ako ode Dodik.\n„Pažnja Srbije usmerena je na Republiku Srpsku bez ikakve želje da se svađa sa onima koji nisu taj entitet“, izjavio je predsednik Srbije.\nNa pitanje ko želi da sruši Republiku Srpsku i zašto, predsednik Republike Srpske Milorad Dodik kaže da postoji kontinuitet negativnog odnosa prema Republici Srpskoj koji treba da se „isprazni“ od nadležnosti.\n„RS se stalno drži u fokusu nestabilnosti i krivice, i to se ponavlja. Sada se ponovo nakon sedam, osam godina, nakon našeg dokazivanja da možemo da budemo potpuno suvereni u ostvarivanju naših prava, opozicija u RS, pres svega SDS, na nivou Bosne i Hercegovine, zajednički prihvatila da radi ono što su do sada radili Federacija i Bošnjaci, potpuno afirmišući na taj način politiku Bakira Izetbegovića, ranije njegovog oca Alije Izetbegovića, na krilima međunarodne zajednice koja želi da problematizuju RS kao kriminalnu organizaciju, i koja želi da stvori atmosferu da je u RS stanje nestabilno“, rekao je predsednik RS za Sputnjik.\nObjašnjavajući koji je motiv opozicije za to Dodik kaže da ona želi da prikaže da su organi BiH nadređeni organima RS, što nije tačno, jer Dejtonski sporazum poznaje isključivo nadležnosti entiteta.\n„Opozicija hoće da se prikaže kao kooperativna na podaničkom novu, što jasno pokazuje da postoji i široki front napada na institucije RS i njene nadležnosti, putem već oprobanih i poznatih metoda — kriminalizacije, spinovanja i iznošenja neistina iznova i iznova“, navodi Dodik.\nKao glavni motiv takvog ponašanja opozicije predsednik RS vidi u želji njenih pripadnika da imaju mandate jer ne mogu da se suprotstave nijednom trećerazrednom međunarodnom službeniku.\n„Oni po svojoj političkoj dimenziji nemaju mogućnost da artikulišu svoj politički stav. Njihovi politički stavovi su stavovi referenata iz stranih ambasada“, tvrdi predsednik RS.\nOn dodaje da je uprkos svemu RS pokazala da je stabilna jer je usvojila budžet i pokazala svoju ekonomsku snagu. Redovno izmiruje svoje međunarodne obaveze, a bruto dug u domaćoj proizvodnji je oko 50 odsto.\n„U svakom slučaju, postoji namera da se pravi loša predstava o RS, ali mi ostajemo i opstajemo. RS će ostati, neće biti nikakvih dramatičnih promena u njenom sastavu. Za to postoji pre svega volja njenog naroda i, naravno, odlučnost vlasti u RS“, siguran je on.\nDodik dodaje i da se ne odustaje, uprkos pritiscima i pretnjama, od referendumom o Sudu i Tužilaštvu BiH, navodeći da su završene određena faze na nivou pravosuđa, kao i da to treba da bude potvrđeno i objavljeno u Službenom glasniku.\n„Referendum koji smo ranije planirali i procedure koje se ostvaruju idu svojom dinamikom. Pokušavaju da referendum prikažu kao antidejtonsku aktivnost, a on je baziran na stvarima kojih inače nema u Dejtonu. Pravosuđe u Bosni i Hercegovini nije predviđeno Ustavom BiH i Dejtonskim sporazumom. Visoki predstavnik BiH duži niz godina spekuliše sa međunarodnim pravom, pogrešno ga tumači i koristi svoju poziciju i moć da prezentuje stanje u BiH zemljama koje to lako prihvataju, bez uvida u pravo stanje stvari, kako bi zaštitio svoju poziciju“, tvrdi Dodik.\nPredsednik RS je siguran da će vreme kad će sve odluke visokog predstavnika BiH morati da budu revidirane, jer su neodržive, protivne međunarodnom pravu i Ustavu Bosne i Hercegovine i jer su protiv volje naroda.\n„Na nivou BiH mogu da se uvoditi nove nadležnosti isključivo sporazumom strana, a te strane su definisane Dejtonom i to su Republika Srpska i Federacija. Dakle, Bosna i Hercegovina nije strana, ona je neka izvedenica, ona je nešto što može biti, a ne mora biti. Ona je ono koliko se te dve strane dogovore i ništa drugo“, zaključuje Dodik.


► Dodik: U Sarajevu ću raditi u interesu RS, ne menjam politiku, već radno mesto\nFoto: Beta, Milos Miskov - Arhiva\n"Ja ne idem nikud, ja ostajem u Republici Srpskoj, a odlazak u Sarajevo shvatam kao još jednu obavezu u interesu Republike Srpske", rekao je Dodik u svom obraćanju u Narodnoj skupštini RS, gde je položio zakletvu kao novoizabrani član Predsedništva BiH.\nDodik će sutra u Sarajevu zvanično preuzeti funkciju srpskog člana u Predsedništvu BiH zajedno sa druga dva člana, Šefikom Džaferovićem i Željkom Komšićem.\n"Neće se menjati moja politika, već radno mesto, idem da odradim još jedan važan posao za RS", kazao je Dodik.\nOn je istakao da će on u Sarajevu "patriotski raditi na jačanju RS", dodavši da nijedna njegova odluka u Predsedništvu BiH neće biti bez koordinacije sa institucijama RS.\n"Naš jedini put je neprestana borba za interese RS i srpskog naroda, moj rad sa institucijama RS će biti predan i svakodnevan", istakao je Dodik.\nOn je najavio da će, ako ne bude mogućnosti dogovora sa druga dva člana Predsedništva BiH o pojedinim pitanjima, koristiti mehanizme veta, koji će sprečiti preglasavanje.\nDodik je dalje kazao da neće zaustavljati razvojne projekte u Federaciji BiH, ali da neće dopustiti da druga dva člana Predsedništva BiH zaustave razvoj RS.\n"Poštovanje Dejtonskog sporazuma, Ustava u punom smislu reči, osnovni je predusov funkcionisanja BiH", istakao je Dodik.\nOn je dodao da će se zalagati za što skorije zatvaranje OHR-a, naglašavajući kako su visoki predstavnici u prethodnom periodu kršili pravo, vršili više krivičnih dela, nametanjem zakona i propisa i smenama izabranih zvaničnika, te insistirali na centralizaciji BiH.\nDodik je rekao da će se zalagati za dogovor predstavnika tri konstitutivna naroda, ali da BiH "ne može da preživi sa protektoratom međunarodne zajednice u BiH".\n"Boriće se protiv mešanja stranaca u pravosuđe BiH, tražiću da se narodima u BiH vrati sudska vlast i zalagaću se za odlazak sudija stranaca iz Ustavnog suda BiH", naveo je novoizabrani srpski član Predsedništva BiH.\nDodao je da če tražiti redefinisanje uloge Suda i Tužilaštva BiH, iznoseći niz optužbi na delovanje predstavnika zapadnih zemalja u BiH i ističući dobru saradnju sa Rusijom i Kinom.\nDodik je istakao da će insistirati na vojnoj neutralnosti BiH, dodavši da lično zagovara demilitarizaciju države ili drastično smanjenje Oružanih snaga BiH.\nPosebno je naglasio da će nastaviti dobru saradnju sa Srbijom, da će jedan od njegovih prioriteta biti\nunapređenje odnosa Srbije i BiH, naglašavajući da nikada neće povući nijedan potez koji bi bio protiv Srbije.\nDodik je istakao i značaj regionalne saradnje, kako bi se unapredila ekonomija i standard građana RS i BiH.\nPolitikolog Boris Varga izjavio je da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u očima Zapada i dalje deo rešenja problema, ali je ocenio da ne treba isključiti mogućnost da uskoro postane deo...


Crveni krst Srbije je i osnivač i koordinator mreže HumanaS, koja okuplja 15 humanitarnih organizacija i udruženja građana koje se bave pitanjima starijih osoba. HumanaS se bavi javnim zagovaranjem u ime starijih osoba i pomaganjem javnom sektoru u kreiranju savremenijih i efikasnijih politika, oslanjajući se na veliko kolektivno, individualno i internacionalno iskustvo koje njegove članice imaju.\nSenzibilizacija javnosti na temu diskriminacije starijih postala je kontinuirana aktivnost mreže NVO "HumanaS". Mreža se sastoji od 15 nevladinih organizacija, od kojih pet imaju sedište i filijale u različitim gradovima u Srbiji, što znači da mreža pokriva celu teritoriju zemlje.\nMrežu čine: Crveni krst Srbije, Gerontološko društvo Srbije, Karitas, Amiti, Viktorija, Lastavica, Kolo srpskih sestara, dobrotvorni Fondacija Srpske pravoslavne crkve Čovekoljublja, Društvo za brigu o starima, u Nacionalna fondacija za dostojanstvenu starost, Savez penzionera Srbije, Univerzitet za treće doba Mreže, Hrišćansko humanitarno udruženje Hleb života, Moka, Rosa i Okrilje. Za proteklih pet godina, mreža je redovno organizovala javne kampanje i obeležavala 15. juni kao Međunarodni dan borbe protiv zlostavljanja starijih. U istom periodu izvršeno je nekoliko istraživanja na temu diskriminacije starijih i na osnovu njih yrađene su preporuke za eliminaciju diskriminacije koje su predate donosiocima odluka link mreža HumanaS http://www.humanas.rs/.


Bošnjačka narodna stranka - Podrška Bošnjačkoj narodnoj stranci i listi "Aleksandar Vučić - Budućnost u koju verujemo" (VIDEO)\nOn je ocijenio da se ostvarivanjem ciljeva koje proklamuje ova lista, stvaraju uslovi za vladavinu prava i bolji životni standard svih građana u ovoj zemlji.\nPredsjednik Bošnjačke narodne stranke i narodni poslanik Mujo Muković zahvalio je na podršci Nusretu Nuhoviću i Grupi građana koju on predvodi i izrazio zadovoljstvo početkom političke saradnje između BNS-a i te organizacije.\n„Mi smo danas koaliciji čiji sam kandidat za narodnog poslanika, listi pod rednim brojem jedan, obezbijedili podršku jedne ozbiljne grupacije koja djeluje ovdje u Sjenici. Drago mi je što su oni prepoznali Bošnjačku narodnu stranku kao organizaciju koja ozbiljno radi na unapređenju života svih građana koji ovdje žive“, rekao je Muković i dodao da je sa Grupom građana „Samostalna SDA za Sjenicu“ dogovorena dugooročna politička saradnja u narednom periodu.\nPredsjednik Bošnjačke narodne stranke i narodni poslanik Mujo Muković obišao je danas Sjenicu i Prijepolje, gdje je sa građanima tih opština razgovarao o predstojećim parlamentarnim izborima i o programu koji nudi izborna lista „Aleksandar Vučić – Budućnost u koju verujemo“.\nPrilog RTV Novi Pazar\nViše iz ove kategorije « Bošnjačka narodna stranka na parlamentarnim izborima ponovo sa SNS (VIDEO)\tBNS i u Priboju aktivno učestvuje u kampanji za listu "Aleksandar Vučić - Budućnost u koju verujemo" (VIDEO) »


Oaza mira Stanke Stupar - RTV Santos\nOaza mira Stanke Stupar\nU susret Festivalu cveća u Žitistu, rešili smo da posetimo botaničku baštu, 25 hrastova i njenu vlasnicu Stanku Stupar, pogledamo te divne biljke i proverimo šta će se od toga naći na ovim manifestacijama.\nBašta zaklonjena od pogleda javnosti svoju lepotu čuva samo za sebe i svoje vlasnike koji vode brigu da svaka biljka ima uslove koji joj najviše odgovaraju. Veliki broj mediteranskih biljaka plenio je poglede svojom lepotom i raskoši.\nVlasnica nas je upoznala sa svojim mezimcima koje je pre više od 35 godina prenela iz svog rodnog kraja tog divnog Mediterana. Ipak, kako smo saznali ona svoje biljke neće javno prikazivati na bilo kakvim festivalima cveća, jer kako kaže, oni su lepi sami za sebe, a njoj je dovoljno da bude u njihovoj blizini i da se oseća lepo. Ni jedna biljka nije na prodaju niti je ikada bila, mada je bilo primamljivih ponuda sa puno nula, kroz osmeh nam je rekla vlasnica.\nBiljke su kao i svako drugo živo biće, samo ne mogu da se kreću, ali imaju svoju energiju i osećaju ljubav koju im pružam- kaže Stanka i dodaje da bez ljubavi nema ničega.\nPrethodno15% popusta na celokupan asortiman satova u zlatari Ormai\nSledećeHladan i kišoviti ponedeljak


Tagesšpigel: o Srbiji: 'Jahanje na dva konja'\nTagesšpigel: o Srbiji: ‘Jahanje na dva konja’\nTanjug 15. septembra 2019. 07:35\nBERLIN – Srbija, ne samo politički, već i ekonomski pokušava da balansira na žici između Istoka i Zapada, piše nemački dnevnik „Tagešspigel“, koji tu politiku naziva „jahanjem na dva konja“ i ističe da to ne nailazi na oduševljenje u Briselu.\nBerlinski dnevnik podseća i na reči izvestioca Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvida Mekalistera, koji je nedavno upozorio da danom ulaska u EU Srbija mora da napusti druge sporazume poput tog sa Evroazijskom unijom.\nList dodaje i sa je još jasniji bio šef slovačke diplomatije Miroslav Lajčak koji je rekao da ovaj korak ne doprinosi putu Srbije ka EU, prenosi Dojče vele.\nPozivajući se na pisanje beogradskog „Blica“, „Tagešspigel“ piše da je u poslednje tri godine usklađenost spoljne politike Srbije sa spoljnom politikom EU pala sa 67 na 54 odsto, i ocenjuje da će Sporazum sa Evroazijskom unijom dodatno umanjiti taj procenat.\nList navodi da su predsednik Srbije Alekasndar Vučić i njegova Vlada, koju naziva „nacionalističko-populističkom“, zvanično privrženi približavanju EU, ali da je jedan od razloga zašto Beograd i, kako dalje ocenjuje list, „otvoreno evroskeptična provladina štampa“, traže bliskost sa Rusijom, ali i Pekingom, jeste diplomatska zaštita Moskve u trajnoj borbi za Kosovo koje Srbija ne priznaje.\nKomentarišući reči šefa srpske diplomatije da Srbija još nije blizu ulasku u EU, list ocenjuje da se „Srbija zbilja mučno probija kroz pristupni maraton“ i da „sada više niko ni u Briselu ni u Beogradu ne govori o 2025. godini kao ciljnom terminu za ulazak u EU“.\nTrgovinska razmena sa zemljama EU čini 63,2 odsto srpske razmene, dok sa pet zemalja Evroazijske unije taj postotak iznosi tek 7,5, napominje nemačke list.\n„Još uvek Srbija izvozi prilično više svojih dobara u susednu Bosnu i Hercegovinu (7,4 odsto) nego u često mistifikovanu bratsku Rusiju (5,2 odsto)“, navodi „Tagešspigel“.\nAtina: Od požara spašeno više od 200 trkačkih konja\nSirija: Troje dece i otac poginuli u napadu turskih snaga\nBritanija optužuje Iran za destabilizirajuće ponašanje\nGanc: Iran će uskoro moći da pravi nuklearno oružje\nObama drastično skratio spisak gostiju za rođendan


Gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović, sa saradnicima, sastao se danas u Gradskoj upravi sa glavnim savjetnicima predsjednika Republike Turske Redžepa Tajipa Erdogana, Jalčinom Topču Bejem i Kadirom Bašarom, te predstavnicima ambasade Republike Turske u BiH, Turske razvojne agencije (TIKA) i delegacijom uprave Udruženja Tursko-bosanskohercegovačkih privrednika.\n„Čast nam je da nas je po drugi puta posjetio glavni savjetnik predsjednika Republike Turske Redžepa Tajipa Erdogana, gospodin Jalčin Topču Bej i imao sam i čast i zadovoljstvo. Osim što smo konstatovali da su neki projekti, koji su prošli puta dogovoreni, u toku, kao što su zajedničko izdanje turskobosanskog riječnika, podrška za obnovu Behram-begove džamije, poticaji u poljoprivrednoj proizvodnji i drugi projekti, iskoristio sam ovu priliku i da izrazim naša očekivanja da trasa budućeg auto-puta Sarajevo-Beograd ide pored Tuzle.\nMnogo je razloga za to, radi se o najmnogoljudnijem kantonu i najmnogoljudnijoj regiji i ja sam, u ime građana Tuzle, izrazio zahvalnost na realizaciji ranije dogovorenih projekata, te izrazio i naša očekivanja u vezi sa trasom auto-puta, da nas makar novi autoput, koji će se graditi između Sarajeva i Beograda, ne zaobiđe, kada nas je već zaobišao koridor 5C˝.\nJoš jednom sam zahvalio Vladi Republike Turske na privilegovanju bh. proizvođača mesa za izvoz u Tursku, ovo je veoma značajna podrška cjelokupnoj poljoprivrednoj i prerađivačkoj proizvodnji.\nZamišljen novi projekat u Tuzli: Kompleks vrijedan 50…\nJasmin Imamović je prvi čovjek Tuzle 19 godina i ponovo je…\nRazgovarali smo i o izgradnji spomen-sobe Muhamedu Hevaiju Uskufiju, jednom od najznačajnijih bh. pjesnika i autoru prvog bosansko-turskog rječnika, a koji je rođen u Dobrnji kod Tuzle. Iskoristio sam priliku da visokoga gosta upoznam sa mojom inicijativom za izmjenu Ustava FBiH. Dakle, za izmjenu Vašingtonskog ustava iz 1994. godine u smislu potpunog reduciranja do potpunog ukidanja kantona, u današnjem obliku. Ja ću putem Ambasade Republike Turske u BiH uputiti gospodinu savjetniku tekst inicijative, koji je nedavno objavljen u uglednom listu Oslobođenje“, izjavio je gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović.\nDanašnja posjeta delegacije Vlade Republike Turske potvrdila je informaciju da će Turska razvojna agencija TIKA sufinansirati projekte u Tuzli.\n„Zahvaljujem se za vrijeme koje je izdvojio gradonačelnik Imamović i drago mi je da smo drugi puta sa delegacijom u Tuzli. Na sastanku su i predstavnici naše Ambasade u BiH, atašei za trgovinu, kulturu i medije. Mi smo pričali sa gradonačelnikom o unapređenju odnosa BiH i Turske, sa posebnim akcentom za grad Tuzlu.\nTIKA je donijela odluku da će u 2017. godini u BiH investirati dva miliona eura, a jedan dio od tih sredstava će biti realizovan i u Tuzli. Mi smo spremni podržati autoput Sarajevo-Beograd, i želimo da bude jedan most između dvije strane, da razvija ekonomiju i mir na ovom području. Kod nas postoji izraz: Ako je neka stvar važna za domovinu, onda su sve ostale stvari sitnica, nevažne. Vidio sam da je i gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović opredijeljen za istu opciju, prije svega za interese BiH. Drago mi je da gradimo uzajamnu podršku. Mi na građane BiH gledamo kao na našu braću i ovom prilikom želim da čestitam 1. mart Dan nezavisnosti“ izjavio je prvi savjetnik predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana Jalčin Topču.\nJalčin Topč BejemJasmin Imamović\nThe 7 Perfect Spring Break Destinations, for 7 Different Types of Travelers


Čović: Izborni zakon pitanje svih pitanja u BiH, Izetbegović: Čovićeva izjava predimenzionirana – NovostiDana.rs\nČović: Izborni zakon pitanje svih pitanja u BiH, Izetbegović: Čovićeva izjava predimenzionirana\nPredsedavajući Predsedništva BiH Dragan Čović izjavio je večeras na prijemu povodom Dana državnosti BiH da je Bosna i Hercegovina „domovina svih nas“, ali da put pomirenja neće biti lagan.\n„BiH je izraz volje, a time i svaka vlast na demokratskim izborima. Novi Izborni zakon mora biti zasnovan na načelima demokratije, gde vlast pripada narodu. Suvereno pravo svakog naroda je da bira predstavnike neke vlasti“, kazao je Čović.\nOn je istakao da će u institucijama BiH zaštititi osnovno načelo konstitutivnosti i sačuvati ravnopravnost svih konstitutivnih naroda u toj zemlji.\n„Ako jedan narod ne može izabrati svog predstavniika, onda taj narod nije konstitutivan, ni ravnopravan ni slobodan. To stanje je neustavno. Uverili smo se u razne posledice toga. To nas je udaljilo jedne od drugih, omalovažilo vrednosti i ugrozilo državnost. Bez ravnopravnosti nema ambijenta pomirenja“, ocenio je hrvatski član Predsedništva BiH.\nPrema njegovim rečima, u ovom trenutku pitanje Izbornog zakona BiH je „pitanje svih pitanja“.\nBošnjački član Predsedništva BiH bakir Izetbegović rekao je da je ovakva Čovićeva konstatacija predimenzionirana.\n„U velikoj meri je iz ugla HDZ-a, to je njihov zahtev koji se odnosi na izmene Izbornog zakona. Mislim da je ta dimenzija bila nepotrebna i predimenzionirana, ostalo je naravno bilo korektno“, kazao je Izetbegović komentarišući Čovićev govor.\nHrvatska strana u BiH traži da se izmenama Izbornog zakona obezbedi da hrvatski član Predsedništva BiH ne može biti izabran većinski glasovima Bošnjaka, kao što je to ranije bio slučaj prilikom izbora Željka Komšića na tu funkciju.\nČović je još pozvao na borbu protiv „neodgovorne retorike“, dodavši da je juče za BiH „bio veliki dan“, jer je ova zemlja „uz puni konsenzus svih naroda i gradjana napravila iskorak prema evropskoj porodici“.\nBiH je juče predsedniku Evropske komisije Žanu Klodu Junkeru predala Upitnik na odgovore EK.\n„Postoji šansa da ove godine dobijemo status kandidata za EU, a do 2025. godine i članica. Iskoristimo pozitivan trenutak“, istakao je Čović.\nU Predsedništvu BiH večeras je održan rijem povodom Dana državnosti BiH, kojem nije prisustvovao niko od političkih predstavnika iz RS.\nSrpska strana ne priznaje ovaj praznik i smatra da je 1. mart 1992. godine, kada je održan referendum o nezavisnosti BiH, na koji Srbi uglavnom nisu izašli, bio uvod u gradjanski rat u ovoj zemlji.


Odgovor Kine na američku vojnu moć - 175 milijardi dolara | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tOdgovor Kine na američku vojnu moć – 175 milijardi dolara\nOdgovor Kine na američku vojnu moć – 175 milijardi dolara\nNovi vojni budžet Kine iznosiće 175 milijardi dolara, što tu zemlju stavlja na drugo mesto u svetu po vojnim troškovima. Povećanje budžeta ruski vojni eksperti povezuju sa najmanje dve stvari — pogoršanjem situacije u Južnom kineskom moru i najvećom vojnom reformom u novijoj istoriji Kine.\nDirektor ruskog Centra za analizu svetske trgovine oružjem Igor Korotčenko smatra da je očekivani rast rashoda na odbranu povezan sa situacijom u Južnom kineskom moru, gde i dalje postoji rizik od provokacija Kine od strane SAD i njenih saveznika.\n„Kina je spremna da svoj vojni potencijal suprotstavi rastu američke vojne moći. Pored toga, Kina je, zajedno sa Rusijom i SAD, jedna od tri svetske sile i jedna je od vodećih zemalja kada je reč o razvoju perspektivnog naoružanja, a za to su joj takođe potrebna velika finansijska sredstva“, rekao je Korotčenko za Sputnjik.\n„Kina sprovodi najveću vojnu reformu u svojoj novijoj istoriji. Ona podrazumeva potpuno reformisanje komande i stvaranje novih rodova vojske. Nedavno su Kinezi stvorili raketnu vojsku kao poseban rod Oružanih snaga. Takođe, radi se i o gotovo potpunom prenaoružavanju vojske, odnosno zameni starih sistema oružja modelima nove generacije“, kaže Murahovski.\n„Osim toga, prema procenama stručnjaka, Kina nastavlja da povećava svoje strateške nuklearne snage u vidu interkontinentalnih balističkih raketa i raketa podvodnog baziranja. Te mere su takođe povezane sa željom Pekinga da kontroliše situaciju u pacifičkom regionu“, dodao je ekspert.\nUpoređujući vojni budžet Kine i drugih svetskih sila — SAD i Rusije — Murahovski je naglasio da ne treba direktno povezivati budžet država sa efikasnošću oružanih snaga.\n„Ne može se procenjivati efikasnost armije kroz vojni budžet, jer to nije toliko direktno povezano. To su pokazala i dosadašnja iskustva. Uzmimo vojne budžete SAD i Vijetnama za vreme rata, ili Saudijske Arabije, čiji se potencijal prosto ne može uporediti sa jemenskim husitima.\nAli, uprkos tome Rijad i dalje ne uspeva da dobije odlučujuću bitku, tj. da odnese pobedu“, istakao je Murahovski.


Deset koraka za spas srpskog filma - Nedeljnik\nDeset koraka za spas srpskog filma\nSvi smo svesni da je ogromna većina filmskih stvaralaca već nekoliko godina u velikoj meri frustrirana činjenicom da je novosadski Cinema city, iz brojnih razloga, sasvim neadekvatna manifestacija za godišnju prezentaciju i valorizaciju domaćeg filmskog stvaralaštva\nPiše: Srđan Dragojević\n1. Uvođenje "Stimulacije kvaliteta"\nUpravni odbor Filmskog centra trebalo bi da zauzme jasan stav oko toga kakvi su filmovi potrebni srpskoj kinematografiji. I "festivalski" i "repertoarski" film jednako su potrebni da bi se jedna kinematografija mogla nazvati ozbiljnom i profesionalnom. Shodno tome, UO Filmskog centra proglašava stimulisanje sledećeg filma autora i producenta prema postignutom uspehu prethodnog kinematografskog dela na osnovu broja gledalaca u srpskim bioskopima i na osnovu učestvovanja i osvajanja nagrada na festivalima A kategorije, kao i značajnijim festivalima za debitante.\n2. Značaj selektora u odabiru projekata za podršku Filmskog centra\nDugogodišnja praksa sa "selektorskim komisijama" od tri ili pet članova dovela je do izbora velikog broja filmova koji ne zadovoljavaju nijedan od dva kriterijuma iz predloga br. 1. Pokazalo se da "kolektivna odgovornost" u odlučivanju lišava članove komisija bilo kakve odgovornosti i često dovodi do neobjašnjivih i štetnih odluka. Predlažemo da se komisijsko odlučivanje zameni odlučivanjem jednog selektora, osobe koja uživa veliki autoritet među filmskim stvaraocima i u široj javnosti. Mandat selektora trajao bi dve godine.\n3. Koliko novih filmova godišnje - toliko i novih bioskopa\nPermanentno urušavanje bioskopske mreže u Srbiji i kašnjenje s digitalizacijom bioskopa dovelo je do toga da domaći film uskoro neće imati gde da se prikazuje i da će biti prepušten na milost i nemilost prikazivačima i distributerima koji iz finansijskih razloga forsiraju američki studijski film, a prema domaćim naslovima sve više se ponašaju kao prema "nužnom zlu". Valjalo bi zauzeti čvrst kurs povodom rekinofikacije i digitalizacije bioskopske mreže na teritoriji Srbije. Filmski centar i Ministarstvo kulture moraju da insistiraju na obnavljanju bioskopske mreže i otvaranju novih digitalnih bioskopa koji bi se postepeno povezivali u lanac, pod nadzorom ovih institucija.\n4. Najmanje deset srpskih filmova godišnje\nSufinansiranje iz budžeta moralo bi da obuhvati najmanje deset filmova na dva konkursa godišnje. Jasna strategija bi morala da ide u prilog odluci da bi od ovog broja polovina filmova trebalo da ima repertoarski potencijal, kako bi se se kvartalno pojavio najmanje jedan bioskopski uspešan domaći film i sačuvala umiruća bioskopska mreža sa stotinama zaposlenih.\n5. Najmanje dva debitanta godišnje\nSrpski film je, bez obzira na uspone i padove, uvek bio sposoban da godišnje lansira bar jednog mladog autora. No, ukoliko hoćemo da obezbedimo stabilnu autorsku bazu za sledeće decenije, neophodno je da se svake godine omogući da najmanje dva mlada autora započnu svoju profesionalnu karijeru. Pored nekoliko izuzetno uspešnih debitantskih filmova poslednjih godina, bilo je i dosta onih koji nisu uspeli da ostvare sve potencijale svog prvog filma zbog nepostojanja institucije "mentora", iskusnog i afirmisanog autora koga bi UO angažovao da pruža nedirektivnu podršku mladom stvaraocu u svim fazama stvaranja svog prvog dela.\n6. Koliko "većinskih" - toliko i "manjinskih" koprodukcija godišnje\nRegionalne i evropske koprodukcije su, u okolnostima sve manjeg procentualnog ulaganja u domaći film, postale važan, ako ne i nužan uslov "zatvaranja" budžeta. Ove koprodukcije, posebno u regionu, počivaju na principu reciprociteta i važno je shvatiti da je "daj-da-bi-dobio" neophodnost, i da zahteva i izuzetno pažljivu "kulturnu diplomatiju". O ovome, nažalost, godinama nismo vodili računa, dovodeći često u pitanje "prolaznost" naših kvalitetnih projekata na drugim fondovima i izazivajući jednu vrstu "odmazde" zbog nepoštovanja reciprociteta. Ovo je veoma osetljivo pitanje, zbog neophodnosti da se od manjinske koprodukcije zahteva neophodan kvalitet, ali i poštuje princip uzajamne pomoći. Izbor selektora u ovoj kategoriji veoma važan.\n7. Osnivanje respektabilnog nacionalnog festivala\nSvi smo svesni da je ogromna većina filmskih stvaralaca već nekoliko godina u velikoj meri frustrirana činjenicom da je novosadski Cinema city, iz brojnih razloga, sasvim neadekvatna manifestacija za godišnju prezentaciju i valorizaciju domaćeg filmskog stvaralaštva. Ovom se temom valja ozbiljno pozabaviti, jer ne treba dokazivati da je srpskoj kinematografiji neophodan nacionalni festival koji nije samo uzgredni program, uz druge muzičke i filmske manifestacije. Dve su jednako privlačne mogućnosti: da se nacionalni festival održava u Nišu zajedno sa, jedinstvenim u svetu, glumačkim festivalom, ili da - kao što je slučaj u nekim zemljama na svetu - nfestival "putuje" i da lokalne samouprave konkurišu za godišnju organizaciju i pokroviteljstvo nacionalnog festivala. Time bi se dao podsticaj regionalizaciji i omogućilo da mnogi veliki gradovi Srbije dobiju priliku da organizuju ovu manifestaciju.\n8. Presecanje Gordijevog čvora zvanog Avala film\nOstaviti beskompromisno po strani sentimentalne i nostalgične predstave o tome šta je Avala film nekad bio. Ovaj studio, jedan od većih u Evropi, ali izgrađen daleko iznad potreba i nekadašnje, jugoslovenske kinematografije, ne radi već dve decenije. Umesto insistiranja na ulaganju u obnovu "mastodonta" prethodnih vremena, veći deo zemljišta na kome je Avala film treba prodati kao (veoma skupo) građevinsko zemljište, a deo dobijenog novca treba staviti na raspolaganje Ministarstvu kulture i Filmskom centru, kako bi se sagradio manji, funkcionalan digitalan filmski studio, po ugledu na Viba film u Ljubljani, s opremom za snimanje i postprodukciju, koji bi "servisirao" stvaranje domaćih filmova i pružao uslugu i manjinskim koprodukcijama.\n9. Osnivanje Regionalnog filmskog fonda za razvoj projekata\nSvesni smo činjenice da je Sarajevo film festival ostvario vodeću ulogu u regionu i da na izuzetan način pomaže i prezentaciji bošnjačke kinematografije. Umesto da žalimo što je FEST, kao najstariji i najcenjeniji festival na Balkanu, izgubio svoj primat u odnosu na Sarajevo, možemo da reagujemo odlučno i da prvi iniciramo osnivanje Regionalnog filmskog fonda za razvoj projekata, jer se Sarajevo već sprema da, uz veoma uspešan CineLink program, prigrabi i ovu ideju. Smatramo da ima mnogo sasvim racionalnih razloga da ovakav fond, iz kojeg bi se vremenom mogao razviti regionalni fond za sufinansiranje filmova, pripadne našoj kinematografiji. Srpski film je ipak, posmatrajući ga kako sa stanovišta gledanosti, tako i sa stanovišta učestalosti i uspešnosti regionalnih koprodukcija, ipak u značajnoj prednosti u odnosu na sarajevsku kinematografiju. Da li bi sedište ovog fonda bilo na nacionalnom festivalu ili na veoma uspešnom festivalu na Paliću, UO bi trebalo da razmotri.\n10. Promena zakonske regulative u cilju privlačenja inostranih filmova\nUvođenje finansijskih olakšica kroz poreski stimulans stranim produkcijama koje snimaju na teritoriji Srbije neophodno je ukoliko želimo priliv stranog filmskog kapitala. Ipak, u ovoj oblasti treba doneti pozitivne propise, koji će zaštititi i srpsku filmsku industriju, kako ne bismo doživeli sudbinu Bugarske, čiji se domaći film potpuno ugasio dolaskom stranih producenata, jer je postalo nemoguće naći i platiti ekipu za snimanje bugarskog filma.


Najveća investicija u istoriji kompanije EOS Matrix d.o.o. - EOS u Srbiji\nI pored velikih turbulencija izazvane pandemijom virusa COVID-19, kompanija EOS Matrix nastavlja sa uspela je da ostvari najveću investiciju u istoriji poslovanja.\nU junu 2019. godine, kompanija je potpisala sa Agencijom za osiguranje depozita prvi ugovor o ustupanju potraživanja\nNakon prve uspešne poslovne saradnje, EOS Matrix nastavio je saradnju sa državnim institucijama.\nKompanije je preuzela paket spornih potraživanja od Fonda za razvoj Republike Srbije, čime je ostvarila i najveću investiciju u proteklih 15 godina poslovanja na teritoriji države\nZahvaljujući višegodišnjem uspešnom poslovanju i sjajnim rezultatima, EOS je uspeo da se pozicionira kao lider na tržištu u oblasti otkupa i naplate potraživanja. Ovakav status otvorio je vrata za veliki broj potencijalnih investicija. Tokom predstojećih godina veliki broj njih je i realizovan, čim je pozicija lidera učvršćena.\nU junu 2019. godine, kompanija je potpisala sa Agencijom za osiguranje depozita prvi ugovor o ustupanju potraživanja, i na taj način pomogla u daljem planu reformi Republike Srbije. Cilj prodaje bio je rešavanje višedecenijskih problema banaka u stečaju, koja se ogleda u imovini koja je godinama bila „zarobljena“ u ugovorima interesnih strana. Detaljnim planom i ekspertizom kompanije EOS, imovina se postepeno vraća u privredne tokove i doprinos daljem ekonomskom rastu države.\nNaime, kompanije je proslog meseca preuzela paket spornih potraživanja od Fonda za razvoj Republike Srbije, čime je ostvarila i najveću investiciju u proteklih 15 godina poslovanja na teritoriji države. Ugovor između dve strane potpisan je krajem aprila. Potpisnik ugovora, generalna direktorka kompanije EOS Matrix, Jelena Jović Milentijević smatra da ovakvi vidovi saradnje između države i evropskih investicionih fondova ne bi trebalo da budu marginalizovani, već da bi učestalija saradnja doprinela bržem rastu i razvoju ekonomije države:\n„Izuzetno smo zadovoljni samim procesom prodaje. Fond za Razvoj republike Srbije pokazao je visok stepen spremnosti i ozbiljnosti, te potpomognuti ekspertskim timom iz kompanije Deloitte Srbija ceo proces prodaje tekao je u skladu sa evropskim standardima. Za nas je nastavak saradnje sa državnim institucijama bio apsolutni prioritet i drago mi je da smo na obostrano zadovoljsto potvrdili našu spremnost da budemo pouzdan partner države Srbije i njenih institucija u pogledu rešavanja starih, zarobljenih dugova privrede.\nTakođe, moram da se zahvalim i našim dugogodišnjim partnerima, koji su uvek uz nas na ovakvim projektima. NAI WMG, vodeće svetske kompanija u oblasti nekretnina i renomirana advokatska kancelarija Andjelković, koji su nam pomogli da razumemo portfolio i damo svoj maksimum.“ – zaključila je Jović Milentijević\n“Ukoliko imate šansu da svet učinite boljim mesto za život, onda imate i obavezu da to uradite”.


Njemački kancelar Olaf Scholz sastaće se sa američkim predsjednikom Joe Bidenom 7. februara u Bijeloj Kući, a dvojica lidera razgovaraće o tenzijama između Rusije i Ukrajine, saopšteno je u četvrtak u Washingtonu.\nBiden i Scholz će "razgovarati o zajedničkoj posvećenosti i aktuelnoj diplomatiji i naporima da se spriječi dalja ruska agresija protiv Ukrajine", najavila je portpartolka Bijele kuće Jen Psaki.\n"Također će razgovarati o značaju nastavka bliske saradnje kada je u pitanju niz zajedničkih izazova, uključujući okončanje pandemije Covida 19, rješavanje prijetnje klimatskih promjena i promovisanje ekonomskog prosperiteta i međunarodne bezbjednosti", navela je Psaki.\nScholzov kabinet je potvrdio posjetu, ali je odbio da iznese njene detalje.\nRusija je rasporedila veliki broj vojnika blizu granice sa Ukrajinom, ali tvrdi da ne planira da izvrši invaziju na svog susjeda. Sjedinjene Države nedjeljama pokušavaju da sa evropskim partnerima postignu sporazum o paketu oštrih sankcija ako Rusija napadne Ukrajinu, podsjeća agencija Reuters.\nState Department je saopštio u srijedu da gasovod Sjeverni tok 2, između Rusije i Njemačke, neće biti pušten u pogon u slučaju ruske invazije.\nSjeverni tok 2 bi trebalo da udvostruči protok gasa od Rusije direktno do Njemačke, a zaobilazi tradicionalni tranzit kroz Ukrajinu.\nSjedinjene Države i pojedine članice Evropske unije protivile su se izgradnji gasovoda zato što, kako navode, povećava energetsku zavisnost Evrope od Rusije, u trenutku povećanih tenzija između Moskve i Zapada.


U četvrtak o rebalansu opštinskog budžeta | Palelive.com\nPočetna Regija Foča U četvrtak o rebalansu opštinskog budžeta\nU četvrtak o rebalansu opštinskog budžeta\nFOČA – Skupština opštine Foča razmatraće na sjednici zakazanoj za četvrtak, 29. jun, Nacrt rebalansa opštinskog budžeta za ovu godinu prema kojem će ukupna budžetska sredstva biti umanjena za pet odsto, odnosno sa 12.110.000 na 11.540.000 KM, u odnosu na ranije usvojeni budžet.\nPotreba za rebalansom ukazala se zbog promjena u prilivu grantovskih sredstava koja se smanjuju za 570.000 KM, dok planirani poreski i neporeski prihodi ostaju na istom nivou, navodi se u obrazloženju odluke.\nNa sjednici će biti razmatrano i nekoliko odluka o izmjenama regulacionih planova, od kojih se jedna odnosi na dogradnju robne kuće koju planira da uradi preduzeće “Pavgord”.\nOdbornici će razmatrati informacije o radu pravobranilaštva, kancelarije u Foči, u mjesnim zajednicama, o situaciji u oblasti boračko-inavlidske zaštite, položaju penzionera, o slučajevima nasilja u porodici, situaciji u oblasti civilne zaštite, te u oblasti lova i ribolova.\nPrethodni članakSutra parastos četnicima ubijenim nakon predaje\nNaredni članakU četvrtak “Konferencija beba”


Srpska lista: Apelujemo na međunarodne predstavnike da autoritetom utiču na lidere kosovskih institucija i zaustave napade na Srbe - Radio Kosovska Mitrovica\nSrpska lista: Apelujemo na međunarodne predstavnike da autoritetom utiču na lidere kosovskih institucija i zaustave napade na Srbe\n14. February 2022, 23:06\nSrpska lista saopštila je da osuđuje večerašnji napad na srpskog mladića i devojku u Starom Grackom i pozvala nadležne institucije da hitno reaguju.\n“Serija incidenata u kojima su žrtve Srbi i Srpska pravoslavna crkva na Kosovu i Metohiji večeras je kulminirala napadom na srpskog mladića i devojku u Starom Gracku u opštini Lipljan. Mladić i devojka su napadnuti od strane odraslog muškarca albanske nacionalnosti koji se drznuo da nasrne na porodičnu kuću u kojoj su se napadnuta deca sakrila od ovog napadača” navodi se u saopštenju.\n“Da stvar bude gora, pripadnici policijske stanice u Lipljanu do ovog trenutka, po našim saznanjima, nisu došli ni da uzmu izjave od prestravljene devojke i mladića, čime se šalje poruka da je maltretiranje Srba dozvoljeno” dodaje se u saopštenju.\nSrpska lista u svom saopštenju najoštrije osuđuje napad i poziva nadležne da hitno reaguju i spreče napade na srpski narod.\n“Isto tako, apelujemo na međunarodne predstavnike da svojim autoritetom utiču na lidere kosovskih institucija da zaustave napade na Srbe i Srpsku pravoslavnu crkvu” ističe se u saopštenju Srpske liste.


FlyBosnia i Aerodrom Sarajevo dogovorili otplatu duga -\n“U Mostaru ili Tuzli aerodromske takse ukupno iznose pet eura, dok u Sarajevu iznose trideset eura. Stoga Aerodroma Sarajevo ne pomaže stimuliranje u razvoju naše mreže, zbog čega gledamo na širenje poslovanja sa aerodroma u Tuzli i Mostaru”, izjavio je izvršni direktor FlyBosnia, Tarik Bilalbegović.\n“Mi smo start-up kompanija. Kao takva, normalno je da se na početku pojave neki problemi”, napominje Bilalbegović. Bilo je i poteškoća u odnosima sa zaposlenima. Avionska kompanija saopćila je da svoje probleme novinari preuveličavaju. Nadalje, dodala je da je smanjivanje flote i otpuštanje nekih zaposlenika standardni postupak u avionskoj industriji tokom mirnijih zimskih mjeseci.


Hoće li Halilović i Izetbegović ujediniti Stranku za BiH i SDA - Kozarac.ba\nSkriveni od očiju javnosti, iza dobro zaključanih vrata, neki krugovi u SDA i Stranci za BiH posljednjih mjesec dana kroje planove o reorganizaciji i ujedinjavanju ove dvije političke partije, a kako se saznaje iz pouzdanih izvora, radi se o ozbiljnim planovima i namjerama o utapanju Stranke za BiH u SDA.\nU Stranci za BiH takvu ideju, naravno u povjerljivim krugovima, zagovara Safet Halilović koji se poziva na svoje navodne dogovore sa Bakirom Izetbegovićem, potpredsjednikom SDA.\nIsto izvori kažu da su jedina prepreka takvom planu Sulejman Tihić, predsjednik SDA i Haris Silajdžić, predsjednik Stranke za BiH, navodi dnevni list “San”.\nScenaristi, međutim, računaju na to da bi se zbog bolesti i daljeg liječenja Sulejman Tihić mogao povući sa čela SDA što bi otvorilo put Bakiru Izetbegoviću da preuzme predsjedničku funkciju, iako on javno tvrdi da nema takvih ambicija. U vrhu SDA, međutim, smatraju da je Izetbegović itekako zainteresovan za položaj stranačkog predsjednika, računajući da međunarodna zajednica neće imati ništa protiv toga.\nSa druge strane, Safet Halilović također ima ambicija da preuzme položaj predsjednika Stranke za BiH. Njemu je jasno da je Silajdžić neprikosoven, međutim on se nada, kažu isti izvori bliski vrhu SBiH, da bi se ovaj mogao uskoro povući iz dva razloga – u državi ne ide kako je on planirao i navodnih zdravstvenih problema. U slučaju njegovog povlačenja ili odlaska, Halilović je siguran da bi baš on preuzeo rukovođenje strankom.\nPreksinoćnji istup Bakira Izetbegovića jučer je tumačen kao uvod u “moguće burne događaje u dvije stranke”. Naime, on je na tribini u Vogošći direktno prozvao i optužio Sulejmana Tihića i Harisa Silajdžića za cijepanje bošnjačkog korpusa uz poruku da će se lično potruditi da se poprave odnosi između njih dvojice “kao što sam to radio nekoliko puta do sada”.\nOva izjava izazvala je posebno iznenađenje i zaprepaštenje u SDA-u, utoliko više što je Izetbegović direktno udario na predsjednika stranke kojoj i sam pripada, a koji je, uz to, odsutan zbog liječenja.\nIz onoga što je Izetbegović preksinoć kazao, već se izvlače mnogi zaključci koje prate i određene špekulacije.\nIzvori lista “San” kažu da iza cijele ideje o ujedinjavanju Stranke za BiH i SDA stoje i neki neformalni centri moći koji na tome posebno insistiraju s obzirom na predstojeće lokalne izbore, ali i namjeru da preuzmu potpunu političku i ekonomsku kontrolu nad dijelovima Federacije BiH u kojima su Bošnjaci većina.


Kina: Čovek osuđen na 3,5 godine zatvora zbog krađe električne energije sa železničke stanice za rudarenje bitkoina - Crypto Telegraf\nSlične optužbe nisu retke u Kini. U junu je čovek u kineskoj provinciji Anhui uhapšen zbog pokušaja krađe električne energije za finansiranje njegovih “neprofitabilnih” rudarskih operacija. Za osumnjičenog je rečeno da je ukrao 150 megavata snage za pokretanje dvesta računara koje je koristio i za rudarenje bitkoina i itirijuma (ETH) – trošeći dnevno struje u vrednosti od više od 6.000 juana (930 dolara).\nMemorandum Narodne banke Kine (PBoC) za visoko rangirane vladine regulatore za internet finansije najavio je da bi rudari bitkoina trebali da naprave “uredan izlazak” iz zemlje zbog toga što guše “ogromnu količinu resursa i podstiču spekulacije virtuelnih valuta.”\nZa regulatora je rečeno da je naknadno naložio lokalnim vlastima da koriste svoja raspoloživa sredstva u svom arsenalu – uključujući i “mere vezane za cenu električne energije, korišćenje zemljišta, porez i zaštitu životne sredine” – da pritiskaju rudare da prestanu sa radom.\n← Dvodnevna konferencija FTOB u San Franciscu\nKina pokreće “pilot zonu” licenciranog blokčeina za dalju upotrebu tehnologije →


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Abazović čestitao Osmani izbor za predsjednicu Kosova\n06. 04. 2021. 12:14 >> 12:15 3\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović uputio je čestitku novoizabranoj predsjednici Republike Kosovo Vjosi Osmani, uz nadu da će se dobrosusjedska saradnja rezultirati poboljšanjem kvaliteta građana obje zemlje.\n"Povodom Vašeg izbora na dužnost predsjednice Republike Kosovo, upućujem Vam najiskrenije čestitke, uvjeren da će rezultati naše dobrosusjedske saradnje u krajnjem značiti poboljšanje kvaliteta života građana dvije zemlje", saopštio je potpredsjednik Abazović.\nOn je naveo da je siguran da će predsjednica Osmani odgovorno i sa uspjehom obavljati tu visoku dužnost.\n"Smatram da je interes Crne Gore i Republike Kosovo da, ulažući ogromne napore u reformama vezanim za evropske integracije, zemlje ovog regiona budu punopravne članice EU i NATO. Želim da u budućnosti zajednički radimo na tome", zaključio je u čestitki potpredsjednik Vlade Abazović.\nDritan Abazović Vjosa Osmani\n"Evropski put neće stati ako padne Vlada"\nŠansa koja se ne smije propustiti, neophodna politička stabilnost\n07. 07. 2022. 5\nKancelar Nehamer dočekao Abazovića u Beču


MUŠIČARSKA RADIONICA NIŠ- DECEMBAR 2006.\nKrajem decembra 2006. godine u organizaciji USR Nišava iz Niša i njegove Mušičarske sekcije, održana je Peta izložba veštačkih mušica i takmičenje u njihovom vezivanju. U interesantnom ambijentu potkrovlja restorana BB na Obilićevom vencu okupilo se četrdesetak poklonika mušičarenja iz Niša, Beograda, Pančeva, Čačka, Zaječara, Pirota, Vranja, Leskovca ..... Iako je u odnosu na ranije izložbe broj aktivnih učesnika bio daleko manji to je skup ipak bio stecište čisto mušičarske populacije željne druženja, nadmetanja i novih informacija. U nameri da program izlaganja mušičarskih rukotvorina obogati i dodatnim edukativnim sadržajem, organizator je u tom cilju pozvao Mušičarsku radionicu Grubić-Panić. Ljubazan poziv je prihvaćen sa zadovoljstvom uz obostrano interesovanje. Organizatora, u smislu upoznavanja sa aktivnostima Gorana Grubića i Aleksandra Panića koje nisu u vezi sa izdavaštvom i objavljivanjem članaka u ribolovačkoj štampi ... a realizatore, kakav će utisak radionica ostaviti na ozbiljnu mušičarsku publiku.\nNakon uvodnih i pozdravnih reči, radionica se priključila programu izložbe projektujući putem video bima originalne snimke insekata, reka i imitacija. Slajd šou je potrajao sve do kraja ocenjivanja imitacija priloženih u takmičarskom delu izložbe i uz kratku najavu organizatora prešao u rad same radionice. Kao i one pre nje, radionica Niš 2006. je imala svoju temu a ona je ovog puta bila predstavljanje i imitiranje faza u životu tularaša. Praksa naizmeničnog vezivanja i izlaganja se nastavila a mušičarska publika je vrlo pažljivo pratila ceo tok prezentacije uz konstruktivna pitanja vezana pretežno za postupke imitiranja.\nKombinacija klasičnih impresioničkih veštačkih mušica uz par modernijih modela bili su dobar izbor i interesantna tema za brz prolazak i kroz istorijat vezivanja imitacija tularaša i kroz poznate entomološke detalje. Kraj radionice posvećen je istorijatu mušičarenja kroz prezentaciju flyandtrout sajta. Storije o Astreusu, Poganovskom mušičaru i Svetom Zenoneu bile su zanimljiv kraj radionice i pravi način da prisutne zainteresuje i uputi na adresu gde mogu dobiti mnogo entomoloških, vezačkih i geografskih informacija. Ocena ove radionice je veoma pozitivna kako po pokazanom interesovanju prisutnih tako i po utiscima koje su autori poneli sa glavnog dogadjanja.\nKao što i priliči skupu ljudi koje povezuju ljubav prema prirodi i jedinstvena pasija, nakon radionice i izložbe druženje se nastavilo uz uobičajena tekuća pitanja, šalu i dogovore o ribolovu u nastupajućoj sezoni.


Opera "Hasanaginica" 20. juna u Narodnom pozorištu Sarajevo, ulaz besplatan - Klix.ba\n19.6.2018. u 10:41\nOpera "Hasanaginica" će u srijedu, 20. juna, biti izvedena u Narodnom pozorištu Sarajevo, a besplatan ulaz zainteresiranim građanima omogućilo je Adriatic osiguranje.\nNakon ove sjajne izvedbe u Sarajevu u operi "Hasanaginica" uživat će publika u Tuzli, rodnom gradu kompozitora Horozića. Opera će biti izvedena 23. juna u 19:30 sati, u Bosanskom kulturnom centru.\nNakon gostovanja u Tuzli opera "Hasanaginica" će se 5. jula naći na prestižnom regionalnom 66. Festivalu Ljubljana u Sloveniji. Ova gostovanja pomogle su kompanije Centrotrans i BH pošta.


Twitter će omogućiti drugačije deljenje tvitova - MediaSfera\nTwitter izgleda radi na novoj funkciji, koja će omogućiti deljenje tvitova samo sa određenom grupom ljudi.\nPomenuta funkcija se prvo pojavila u julu prošle godine, a nosila je naziv „Trusted Friends“. Od tada, mobilni developer Alesandro Paluci prati razvoj funkcije, koja polako počinje da dobija oblik.\nNajnovije otkriće Palucija nam daje bolji uvid u to kako bi funkcija mogla raditi. Twitter izgleda radi na stranici koja prikazuje više informacija o „Flock“ sekciji, koja objašnjava da će biti moguće dodavanje do 150 članova.\nSamo ti korisnici će moći da vide ili odgovaraju na tvitove poslate u okviru korisnikovog Flocka.\nUkoliko odlučite da ne želite nekoga u okviru svog Flocka, Twitter ističe da je tu osobu moguće ukloniti iz liste u bilo kom trenutku (a osoba neće dobiti obaveštenje o uklanjanju).\nZa sada nije poznato kada će Twitterova funkcija u stilu bliskih prijatelja postati dostupna svim korisnicima, a trenutno je u fazi testiranja, prenosi B92.


Vladan Milojević, proslavljeni fudbalski trener, biće gost javne tribine koju organizuje Visoka sportska i zdravstvena škola (ulica Toše Jovanovića 11) u sredu, 10. juna, u 12 časova.\nSvoja znanja i bogato iskustvo Miloje će da podeli na javnoj Tribini, na temu fudbala i značaja obrazovanja za postizanje vrhunskih rezultata u sportu.\nNema sumnje da će Zvezdin "Supermen" imati dosta toga da kaže i o osvajanju dve titule sa crveno - belima, kao i na dve uzastopne istorijsske grupne faze u Ligi šampiona, koju je Milojević ostvario sedeći na klupi kluba sa "Marakane"\n- Prisustvo javnom času je obavezno za sve studente programa Sportski trener. Pozivamo sve naše studente, diplomirane studente i ostale zainteresovane da prisustvuju - piše u saopštenju Visoke sportske i zdravstvene škole.\nVideo: Duško Tošić zapevao sa mamom - RASTURAJU!


Kada se pije magnezijum? | Bonapeti.rs\n»Kada se pije magnezijum?\nMagnezijum je jedan od najvažnijih minerala, koji omogućava da naš organizam funkcioniše normalno. Kod deficita magnezijuma u organizmu pojavljuju se sledeći simptomi: hronični umor, osećaj slabosti, smanjen apetit, mučnina, povraćanje i češće razboljevanje. U dužem vremenskom periodu kada je nivo magnezijuma ispod normalnih vrednosti pojavljuju se i drugi simptomi: promena ritma srca, promenjljiva raspoloženja, osećaj trnaca u udovima.\nMagnezijum ima veoma blagotvorno dejstvo na organizam i zbog toga se magnezijum pije kod problema sa visokim krvnim pritiskom, dijabetesom, smanjuje rizik od osteoporoze. Smanjeni nivo magnezijuma može da dovede do pojave čestih migrena i osećaja hronične slabosti.\nAko imate problem sa spavanjem, treba da znate da unos magnezijuma pomaže kod ovih problema. Magnezijum pomaže da zaspite brže i osigurava dug i miran san. Magnezijum deluje veoma blagotvorno na nervni sistem i pomaže kod depresije, promenljivog raspoloženja, nervoze, pojave agresivnosti i kod problema sa pamćenjem. Kada nema dovoljno magnezijuma u organizmu, čovek postaje osetljiviji, uznemiren i razdražljiv. Nedostatak magnezijuma u organizmu može da dovede i do straha, nespokojstva, pa čak i do halucinacija.\nUzimanje magnezijuma ima protivupalno dejstvo. Takođe, magnezijum je važan mineral koji osigurava normalni tok ovulacije, trudnoće i mesečnog ciklusa kod žena.\nZa vreme trudnoće, nivo magnezijuma u organizmu opada i zbog toga se preporučuje njegovo uzimanje u obliku dodataka ishrani. Na taj način se osigurava dovoljna količina magnezijuma za majku i bebu.\nTo štiti majku od depresije tokom trudnoće i značajno ublažava postporođajnu depresiju. Ako majka doji nakon rađanja, ponovo je dobro da uzima magnezijum u obliku dodataka ishrani, jer dojenje smanjuje nivo magnezijuma u organizmu. Ako majka uzima magnezijum preko dodataka ishrani, značajno će se umanjiti rizik od umora, potištenosti i depresivnih stanja.\nAko uzimate kontraceptivna sredstva, dobro je da znate da ona sprečavaju pravilno usvajanje magnezijuma u organizam. On se zadržava u kostima i zbog toga je dobro da ga obezbedite uz pomoć dodataka ishrani i odgovarajućim namirnicama.\nU zrelim godinama nivo magnezijuma opada. Dobro je balansirati megnezijum u organizmu, kako bi izbegli rizik od osteoporoze.\nAko držite dijetu, najverovatnije vam nedostaje magnezijum i to može dovesti do različitih problema i nelagodnosti. Možete uzimati dodatke ishrani sa magnezijumom, kako bi obezbedili neophodnu količinu magnezijuma, ovog veoma važnog i korisnog minerala za naš organizam.\nDeca, takođe, veoma često imaju problem sa nedostatkom magnezijuma u organizmu, jer je on kod njih neophodan za rast kostiju, za pravilno funkcionisanje mozga i mišića. Simptomi nedostatka su: bolovi u stomaku na nervnoj bazi, različiti tikovi, sramežljivost i poremećaji u snu. Osigurajte unos dodatka ishrani sa magnezijumom u periodu od 3 meseca i problem će biti rešen.\nIndividualni dnevni unos magnezijuma se određuje na osnovu telesne mase čoveka. Prema lekarima je pravilno da se osigura minimalna doza od 6 mg/kg telesne mase ili jednostavnije - osoba težine oko 70 kg treba dnevno da unese 400 mg magnezijuma dnevno.