Velika afera drma bankarske temelje Crne Gore - 31.01.2019, Sputnik Srbija\nIzbijanje afere „Atlas“ poljuljalo je crnogorski bankarski sistem, što potvrđuju i savjeti koji stižu iz Fonda za zaštitu depozita Centralne banke Crne Gore, ali... 31.01.2019, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, vesti, komentari i analitika, svet, crna gora, duško knežević, region\n11:01 31.01.2019 (Osveženo: 03:51 26.08.2021)\n© Sputnik / Aleksandar MilačićBilbord sa likom predsednika Crne Gore Milom Đukanovićem\nKoliki je rizik držati u samo jednoj banci u Crnoj Gori veću količinu novca, najbolje se ovih dana vidi na primjeru stečaja IBM banke biznismena Duška Kneževića. Njenih 165 deponenata, 114 fizičkih lica i 51 pravno lice, koji su na računima držali preko 50.000 evra, najvjerovatnije će izgubiti ukupno do 15 miliona evra. Oni neće do kraja biti isplaćeni jer će dobiti samo po 50.000 evra, dok će sav novac preko toga teško povratiti.\nNaime, Fond za zaštitu depozita Crne Gore po zakonu može da garantuje samo depozite do 50.000 evra u momentu stečaja jedne ili više banaka. To praktično znači da ako neki građanin ima 100.000 evra depozita u banci koja ode u stečaj, on će dobiti samo 50.000 evra, dok će drugu polovinu moći da pokuša da naplati iz stečajne mase, za šta su šanse prilično minimalne.\nIz Centralne banke Crne Gore (CBCG), koja ima funkciju kontrolora bankarskog sektora, u kontekstu najnovijih dešavanja u vezi sa Kneževićevim IBM i Atlas bankom, poručuju da su u poslednjih pola godine kroz saopštenja upozoravali da tri, odnosno dvije banke imaju problema, ali da zbog zakonskog ograničenja nijesu bili u mogućnosti da saopšte imena banaka.\nEkonomski analitičar i bivši direktor „Nekst Montenegro berze“ Mladen Bojanić pita se na koga onda građani treba da se oslone ako ne na Centralnu banku, koja bi opštim savjetima trebalo da im pomogne da izaberu bolju i sigurniju banku.\n„Da li treba građani koji se ne razumiju u finansije da gledaju u pasulj kako bi izabrali koja je banka dobra“, pita se Bojanić.\nOn u razgovoru za Sputnjik primjećuje da se Centralna banka uvijek javlja i pokazuje naknadnu pamet tek nakon što građani, klijenti ili deponenti neke banke pretrpe štetu, što je problem koji se prije svega javlja zbog nedovoljne ili neefikasne supervizije Centralne banke.\n„Podsjetiću vas da je CBCG ćutala i dok su se odobravali visokorizični krediti u švajcarskim francima, i to tek nakon što je na hiljade građana ušlo u probleme. Onda se napokon javila i Centralna banka da opere ruke od odgovornosti i da kaže da su sami klijenti krivi jer su donijeli pogrešnu odluku. Umjesto da na vrijeme upozore da se radi o visokorizičnim kreditima, iz Centralne banke se nijesu miješali u svoj posao“, kategoričan je Bojanić.\nPrema mišljenju tog analitičara, isto se dogodilo i ovog puta kada su banke u vlasništvu odmetnutog biznismena Duška Kneževića zapale u ozbiljne probleme.\n„Tek nakon što su eskalirali problemi sa IBM, a vrlo vjerovatno i sa Atlas bankom, iz CBCG su se sjetili da savjetuju građane kako nije pametno držati više od 50.000 evra u samo jednoj banci“, primjećuje Bojanić, dodajući da je osnovni smisao uloge supervizora, odnosno CBCG da brine o malim deponentima.\n„Naravno, Centralna banka treba da brine o svim klijentima, ali u prvom redu treba da zaštiti mala i srednja preduzeća, kao i male deponente, koji nemaju stručnu pravnu i ekonomsku ekspertizu uz pomoć koje bi mogli da ustanove koja banka zbog svog poslovanja eventualno može da bude u problemima“, kaže Bojanić.\nNaš sagovornik smatra da je nakon poslednjih događaja u vezi sa aferom „Atlas“ povjerenje građana u bankarski sektor drastično narušeno, a naročito nakon curenja u javnost snimka razgovora gdje se čuje da viceguverner CBCG Velibor Milošević Kneževića, vlasnika banke kog treba da kontroliše, oslovljava sa: „Šefe“.\n„Takođe, tu je i primjer drugog viceguvernera Centralne banke Irene Radović, koja je smijenjena i čiji slučaj govori o narušenim odnosima unutar same Centralne banke, što sve mora uticati na povjerenje građana. Ja vjerujem da ono nikada nije bilo na nižem nivou nego danas. Klijenti na finansijskom tržištu treba da budu sigurni da ih tamo niko ne vara, laže ili krade, da bi uopšte učestvovali na tom tržištu. Nažalost, to kod nas nije slučaj“, zaključuje Bojanić.


Društvo i ekonomija: Verovali ili ne: Srbija uvozi i kamen - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nVerovali ili ne: Srbija uvozi i kamen\nSrbija ima kamena u ogromnim količinama ali zbog njegove minimalne eksploaticije oko 90 odsto te sirovine domaća industrija nabavlja iz inostranstva, iako je često lošijeg kvaliteta od srpskog, ocena je učesnika petog Međunarodnog sajma kamena i prateće industrije "Stone expo" koji je danas otvoren u Kragujevcu.\n"U ovom trenutku kamen nije izvozna sirovina Srbije, ali ima potencijala da bude i moraćemo puno toga da uradimo da bi njegova proizvodnja zaživela", rekao je državni sekretar ministarstva prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja Srđan Belij.\nNaglašavajući da je sadašnja vlada prepoznala kamen kao nemetaličnu sirovinu i kao veliki resurs, Balij je rekao da se radi na zakonskoj regulativi kako bi se pospešila njegova proizvodnja, i u legalne tokove uključili oni ljudi koji kamen vade na svojim imanjima.\nSajam kamena u Kragujevacu okupio je brojne izglače iz zemlje, ali i dvadesetak iz inostranstva, i ovu manifestaciju petu godinu za redom organizauje udruženja "Kamen Srbije".\nPredsednik tog Udruženja Zoran Đajić ocenjuje da kamen ne može da se eksploatiše na zastero način i bez ozbiljne tehnologije, i podseća da se u Srbiji 50-ih godina prošlog veka kamen vadio na 250 lokacija a danas na manje od deset.\n"Umesto da imamo bar 300 lokacija, mi imamo mnogo manje nego pre 60 godina i to je porazna činjenica", kaže Đajić, i dodaje da upravo Sajam kamena ima za cilj da to promeni.\nNaglašavajući da među učesnicima Sajma ima i inostranih firmi koje su zainteresovane da ulože sredstva u eksploataciju kamena, Đajić je rekao da domaća industrija kamen uglavnom uvozi, odnosno da je od 80 do 90 odsto kamena koji se koristi u Srbiji iz inostranstva.


27.07.2021 u 12:44\nBUKUREŠT - Nacionalni komitet za vanredne situacije Rumunije (CNSU) doneo je odluku o ublažavanju antiepidemijskih mera koja će se primenjivati od prvog avgusta, a odnose se na organizaciju koncerata i pozorišnih predstava, sportskih i privatnih okupljanja, javnih skupova, radionica, kao i na posete barovima, klubovima, diskotekama i plesnim dvoranama. Prema odluci CNSU, kulturne, umetničke i zabavne aktivnosti, kao i privatni događaji (venčanja, krštenja, spomen okupljanja) mogu se održavati i na otvorenom i u zatvorenom prostoru, ali sa strogo ograničenim brojem učesnika koji su obavezni da nose zaštitne maske, u zavisnosti od 14-dnevne kumulativne stope zaražavanja u svakom pojedinačnom delu zemlje, prenosi Tanjug. Pored toga, biće obavezno pokazati dokaz o vakcinaciji, ili dokaz\n01.07.2021 u 09:48\nRumunija ublažava antiepidemiološke restriktivne mere\nOd danas u Rumuniji stupa na snagu ublažavanje antiepidemijskih restriktivnih mera, a načelnik Službe za hitne situacije Raed Arafat još prošle nedelje je najavio da će od 1. jula na venčanjima i krštenjima moći da prisustvuje 150 ljudi na otvorenom prostoru i 100 u zatvorenom, dvostruko više nego sada. Arafat je potvrdio da će na događajima i okupljanjima na otvorenom moći da prisustvuje i do 300 ljudi pod uslovom da su vakcinisani, kao i da će biti dozvoljeno održavanje konferencija sa čak 150 učesnika, u poređenju sa 100 koliko trenutno dozvoljavaju propisi, prenosi Ađerpres.\n16.06.2021 u 22:39\nBUKUREŠT – Rumunija će pokloniti ili preprodati svoje raspoložive antikovid vakcine i odustati od planirane kupovine više miliona doza, objavilo je danas rumunsko ministarstvo zdravlja pošto je vakcinacija stanovništva usporila jer ljudi nisu zainteresovani. „Vlada je usvojila hitnu uredbu kojom joj se omogućava da preproda doze vakcina nekoj trećoj zemlji”, rekla je je državna sekretarka Monika Althamer na konferenciji za novinare, prenosi Beta. Dok se to ne realizuje zemlja će poslati humanitarnu pomoć od ukupno 151.000 doza svojim susedima Ukrajini i Srbiji kao što je već poslala Moldaviji. Rumunija, koja je do sada dobila gotovo 15 miliona doza, će obustaviti kupovinu od 4,4 miliona doza predviđenu tokom juna u okviru zajedničke evropske procedure, rekao je za Frans pres\nTEMIŠVAR - Direktor Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu, Arno Gujon, u dvodnevnoj je poseti Srbima u Temišvaru, gde je gost Saveza Srba u Rumuniji. Gujon će se sastati sa srpskim poslanikom u Skupštini Rumunije i predsednikom Saveza Srba u Rumuniji Ognjanom Krstićem, kao i sa episkopom budimskim i administratorom Eparhije temišvarske Lukijanom. On će sutra, na Spasovdan, biti na slavi Srpskog sabornog hrama posvećenog Vaznesenju Gospodnjem. Gujon je izjavio je da je poseta Rumuniji deo njegovog plana da obiđe sve zemlje regiona do kraja godine. „Bila mi je velika želja da se sa Srbima u Rumuniji sastanem baš na Spasovdan kada se obeležava slava Srpskog sabornog hrama u Temišvaru koji predstavlja najvažnije mesto okupljanja za oko 10.000 Srba iz Timiške


Vlada Vojvodine raspisala je Konkurs za dodelu bespovratnih sredstava porodicama u kojima se rodi treće ili četvrto dete za rešavanje stambenog pitanja ili za unapređenje uslova stanovanja na teritoriji Autonomne Pokrajine Vojvodine.\nKonkurs je otvoren do 10. oktobra ove godine, a njegova funkcija je dodela bespovratnih sredstava za kupovinu stambene jedinice ili za dogradnju, adaptaciju, rekonstrukciju stambene jedinice u vlasništvu ili suvlasništvu, porodicama u kojima se rodi treće ili četvrto dete, sa prebivalištem na teritoriji AP Vojvodine.\nU ove svrhe vlada je opredelila sredstva u ukupnom iznosu od 63.000.000 dinara. Ciljevi Konkursa usmereni su na: podsticanje rađanja i afirmaciju pronatalitetne politike, ublažavanje i zaustavljanje negativnih demografskih trendova, kao i iniciranje procesa poboljšanja demografske strukture u opštinskim, gradskim i ruralnim sredinama kao preduslova za pokretanje privrednih aktivnosti.\nPravo učešća na Konkursu imaju bračne i vanbračne zajednice sa decom, kao i jednoroditeljske porodice u kojima se počev od 01. januara 2018. godine rodi treće ili četvrto dete.\nO detaljima konkursa možete se informisati na stranici sekretarijata, gde možete preuzeti i potrebne obrasce.\nFoto: Pixabay / jamoluk\nTagovi: Vojvodina Konkurs Stanovanje Deca Porodica


Odobrena prva faza proizvodnje ruske vakcine u Torlaku - Radio televizija Pančevo\n12. februara 2021. 12. februara 2021. 0144\nDelegacija ruskih stručnjaka odobrila je da na institutu Torlaku počne prva faza proizvodnje ruske vakcine protiv virusa korona Sputnjik V, izjavio je ministar zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović i dodao da bi proizvodnja mogla da počne za dva ili tri meseca.\nPopović je rekao da je delegacija u kojoj su predstavnici Ministarstva industrije, Fonda direktnih investicija i ruske Agencije za lekove zadovoljna onim što je videla u Torlaku.\n““Prva faza je preliminarno odobrena i ta mogućnost postoji za dva ili tri meseca, sa malim izmenama. Pismeni izveštaj ćemo dobiti za nekoliko dana““, rekao je Popović koji je sa timom ruskih stručnjaka obišao laboratoriju Torlak.\nOn je rekao da prva faze proizvodnje podrazumeva transport supstance iz Rusije, punjenje u ampule na Torlaku i pakovanje i distribuciju vakcine po Srbiji i u regionu.\nPopović je kazao da će u narednih 10 ili 15 dana u Srbiju doći druga grupa stručnjaka iz Rusije koji će utvrditi mogućnosti za drugu fazu proizvodnje, odnosno puni ciklus proizvodnje na Torlaku.\n““Što se tiče druge faze, potrebno je jos nekoliko poseta kako bismo imali punu tehničku informaciju šta je sve potrebno, ali po preliminarnim informacijama i zaključcima ruske ekipe i ta faza je veoma moguća““, rekao je Popović.\nDirektorka Instituta Torlak Vera Stoiljković kaže da ta ustanova poseduje tehničko- tehnološke uslove za proizvodnju vakcine Sputnjik Ve, te da su ruski stručnjaci imali mogućnosti da se u to i uvere.\nNavodi i da taj institut poseduje tehnologiju koja je neophodna za proizvodnju različitih vrsta vakcina, kao što su bakterijske ili virusne vakcine, kao i za deo njihovog punjenja, odnosno za finalizaciju.\n„Posedujemo linije za punjenje koje imaju mogućnost za punjenje u različite vrste kontejnera, a svaka tehnologija može da se prilagodi na odgovarajući način i za odgovarajuće potrebe“, navela je Stoiljković.\nOna je poručila da je dobro što građani imaju mogućnost da se vakcinišu birajući vakcinu, ističući da su zadovoljni odzivom građana na imunizaciju.\n„Nadamo se da ćemo ubrzo moći da napravimo vakcinu koja je zajednički proizvod Rusije i Srbije“, istakla je Stoiljković.\nKon: Situacija se pogoršava, razmišlja se o zaoštravanju mera\nBrnabić: Za proteste uvek ima vremena, za borbu protiv koronavirusa ga više nema!\nNikola Toadjer 12. jula 2020. 27. avgusta 2020.\nBesplatna dezinfikaciona sredstva za upravnike zgrada\nMica Milakov 26. marta 2020. 26. marta 2020.\nVD Direktora JKP “Higijena” Mišo Marković\nMica Milakov 21. avgusta 2020. 29. avgusta 2020.\nJelena Obradović 2. decembra 2021. 2. decembra 2021.\nJužni Banat (2.714)


Muslin našao zamene za četvoricu fudbalera Vojvodine\nBeta\t 27. septembra 2016. 19:00\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin brzo je našao rešenje i već odredio koji će igrači putovati u Katar umesto četvorice igrača koje Vojvodina nije pustila, saznaje danas agencija Beta.\nSpisku igrača iz Super lige koji će u četvrtak igrati protiv reprezentacije Katara prijateljsku utakmicu dodati su Marko Gobeljić iz Napretka, Jovan Djokić iz Javora i Nikola Stanković iz Radničkog iz Niša.\nOni su naknadno priključeni timu, pošto je Vojvodina odlučila da ne dozvoli Filipu Malbašiću, Bogdanu Planiću, Novici Maksimoviću i Aleksandru Paločeviću da putuju u Katar.\nOdluka Vojvodine izazvala je veliku buru u srpskoj fudbalskoj javnosti, a novosadski klub je obrazložio da su ta četvorica igrača lakše povredjeni i da nije preporučljivo da putuju.\nSvi ostali igrači koji su se našli na spisku, uključujući fudbalere Partizana, Crvene zvezde, Rada, Voždovca, Radničkog, Napretka, Mladosi i Čukaričkog dobili su dozvolu svojih klubova da putuju u Katar, uprkos tome što će se za vikend igrati redovno kolo domaćeg prvenstva.\nMuslin je za predstojeću utakmicu pozvao petoricu igrača Vojvodine, a samo je Vladimir Kovačević dobio dozvolu da putuje.\nEkipa sačinjena od igrača iz Super lige sutra će otputovati u Katar, gde će u četvrtak od 18 časova po srednjeevropskom vremenu igrati protiv domaće reprezentacije.


Partizan-dugovi-Partizana-evro-licenca-za-Partizan | MTELBA\nEvropska fudbalska unija (UEFA) saopštila da je Partizan suspendovan. Vazura za MONDO: "Biće sve u redu".\n11.01.2017. | 19:52 0\nSvetske agencije prenose vest da je UEFA donela konačnu odluku i da FK Partizan, zbog kršenja finansijskog fer-pleja, neće imati pravo nastupa u takmičenjima UEFA prvi put kada obezbedi izlazak na međunarodnu scenu u naredne tri sezone.\nČelnici Partizana uveravaju da nije tako...\n"I vi me zovete zbog UEFA?", bilo je pitanje-konstatacija generalnog direktora Partizana Miloša Vazure kada ga je MONDO pozvao za izjavu povodom vesti iz Evropske kuće fudbala da će beogradskom klubu u naredne tri godine biti zabranjeno da igra u evropskim takmičenjima zbog neizmirenih dugova prema drugim klubovima.\nVazura je sam nastavio:\n"To je ono 'staro', što sam već pričao, o onih 360.000 evra koje moramo da platimo do 31. januara. Ako ne platimo - bićemo u problemu, ali biće plaćeno. Mi jesmo kažnjeni uslovno, a ako ne platimo, biće automatski".\nGeneralni direktor Partizana je precizirao da je reč o dugovima prema drugim klubovima.\n"To je ono iz decembra. Bilo je 450.000 evra, uspeli smo da smanjimo na 360.000 evra. Sad je to došlo na naplatu. Biće sve isplaćeno", rekao je Vazura.\nU informaciji koju su preneli pojedini mediji piše da je UEFA "već izrekla zabranu Partizanu u naredne tri godine", kao i da je dug čak 2,6 miliona evra.\nMeđutim, u izjavi za MONDO, Vazura to odlučno negira:\n"Vidim da neki pominju 2,6 miliona evra, a evo, papiri su preda mnom. Reč je, sada, o 360.000 evra".\nInformaciju o već izrečenoj trogodišnjoj zabrani igranja u Evropi "zbog nagomilanih neplaćenih dugova", prenela je američka agencija Asošiejted pres, pozivajući se na odluku UEFA.\nTrogodišnja zabrana igranja u evropskim takmičenjima je neuobičajeno oštra, navodi agencija Asošijeted pres, dok je UEFA navela da je takva kazna potrebna pošto je Partizan prekršio pravila o neplaćenim dugovima tri puta u poslednjih pet godina.\nNavodeći "upadljivo sličan niz okolnosti" sa Partizanovim poslednjim slučajem sa dugovima 2013, kada je suspendovan na godinu dana iz evropskih takmičenja, organ UEFA za kontrolu klupskih finansija naveo je da je strožija kazna "prikladna i takođe u stanju da generalno izazove efekat odvraćanja".\nMeđutim, ako pažjivije pročešljate sajt UEFA možete da nađete i ovo:\n"Na temelju istrage, 11. novembra 2016. godine, predloženo je da disciplinske mere budu primenjene prema Partizanu (u skladu sa određenim članovima), kakva je i isključivanje kluba iz evropskih takmičenja AKO DO 31. januara ne izmiri dugove koji su utvrđeni tokom istrage".\nA sve to možete da vidite na OVOM LINKU\nU istom tom dokumentu piše i da je "Partizan već kažnjen", kao i da će "čim izbori Evropu u jednoj od tri naredne godine, odmah biti izbačen". Piše i da treba da plati dodatnih 3.000 evra za troškove postupka, kao i da mu je dozvoljena žalba Arbitražnom sudu sporta u roku od 10 dana od prijema ove odluke.\nU detaljnoj odluci o kažnjavanju, u njenom drugom delu, pod tačkom 14 navodi se da je glavni istražitelj predložio suspenziju na jednu sezonu iz Lige šampiona ili Lige Evropa, prvu u koju klub izbori takmičenje u naredne tri godine, kao i novčanu kaznu.\nU sedmom delu odluke, pod nazivom "Operativni deo", pod tačkom 63 navodi se koje je tačno Partizan prekršaje napravio i navodi se da je kažnjen isključivanjem iz klupskog takmičenja UEFA u koje bi se plasirao u naredne tri godine. U odluci se navodi i da su crno-beli kažnjeni i sa 3.000 evra, ali i da je odluka "konačna".\nPoslednja stavka odluke navodi da Partizan ima pravo žalbe Sudu za sportsku arbitražu (CAS) u Lozani.\nPotpredsednik Partizana, pravnik Vladimir Vuletić ističe u izjavi za MONDO da nema nikakve bojazni i da će Partizan, ako osvoji neko mesto koje vodi u Evropu ove sezone, sigurno biti učesnik tog takmičenja (Lige šampiona ili Lige Evrope).\nTakođe, dodaje Vuletić, Partizan se već žalio na ovu odluku.\n"Ovo je prvostepena odluka, dakle na nju, kao što ste videli, postoji pravo žalbe, a mi smo je već uputili UEFA. Ono što mogu da kažem jeste da će Partizan sigurno igrati evropsko takmičenje u novoj sezoni, naravno ako na terenu to zasluži rezultatima, odnosno osvoji mesto koje vodi u Evropu", dodao je on.


Airbus, British Airways, Heathrow i NATS partneri na projektu "Tiši letovi" - Popular Science Srbija\nAirbus, British Airways (BA), aerodrom Heathrow (LHR) i Nacionalna služba za civilno vazduhoplovstvo Velike Britanije (NATS) pokrenuli su projekat “Tiši letovi” (Quieter Flights) kako bi istražili i razvili operativne procedure za smanjenje nivoa buke kojom je ugroženo stanovništvo u okolini londonskog aerodroma Heathrow. Za istraživanja će biti korišćen avion A380 British Airwaysa, jedna od najtiših letelica današnjice. Projekat koristi sve mogućnosti kojima raspolaže A380 i tako razmatra sve moguće načine na koje bi proizvođači aviona, avio-kompanije i službe avio-saobraćaja ubuduće mogli da smanje uticaj avionske buke na lokalnu zajednicu. Airbusova služba za upravljanje vazdušnim saobraćajem (ATM), Proskaj je zadužena za osmišljavanje nove procedure uzletanja i sletanja, a to na osnovu preporuka koje su dale NATS, LHR i BA.\nPartneri su najavili da će projekat “Tiši let” biti podeljen u tri faze:\n• U prvoj fazi se identifikuju moguća operativna poboljšanja, kao što su, na primer, smanjenje potiska tokom uzletanja i optimizovanje visine leta. Promene u okviru procedura uzletanja bi mogle značajno da utiču na smanjenje nivoa buke.\n• Druga faza obuhvata testiranje procedura kao i obuke u simulatoru leta British Airwaysa.\n• Po završetku svih faza projekta, partneri veruju da će sva operativna poboljšanja moći da testiraju kroz seriju probnih letova aviona A380, početkom sledeće godine. Nakon toga ove procedure biće dostupne za primenu avio-operaterima i aerodromima širom\nFOTO: Airbus / British Airways


Novi brendovi u Aviv Parku Zrenjanin od septembra - RTV Santos\nNovi brendovi u Aviv Parku Zrenjanin od septembra\nAviv Park u Zrenjaninu ne prestaje da iznenađuje svoje posetioce raznovrsnim novitetima, kako na polju sjajnih dešavanja za decu i odrasle tako i po pitanju asortimana i ponude koju nudi.\nOvo leto prolazi u znaku fenomenalnog druženja i aktivnosti, a sam kraj leta i početak jeseni ostaće svakako upamćen po mnogo toga. Septembar će definitivno obeležiti ovu godinu, bar što se tržnog centra Aviv Park u Zrenjaninu tiče.\nMnogobrojni ljudi tradicionalno uživaju u šopingu, a sad će imati još više razloga za to, jer Aviv Park proširuje svoju ponudu za čak 7 novih lokala na još 560 kvadratnih metara maloprodajnog prostora.\nOtvaranje novih radnji zakazano je za prvu polovinu septembra, a ponuda će biti bogatija za Telenor, Vip, operatore mobilne telefonije u Srbiji, Mobilland koji nudi veliki izbor opreme za telefone, radnju dečije garderobe Kockica, Sezam nakit i bižuteriju, parfimeriju Iva i Đak sport koji nudi širok asortiman sportske opreme. Pored toga, otvara se i nova kafe poslastičarnica Tačka koja će zasigurno obradovati sve sladokusce.\nOsim širenja postojeće ponude, Aviv Park Zrenjanin imaće u septembru još jedan razlog za slavlje, a to je proslava 4. rođendana koja je zakazana za subotu, 21. septembar. Radnje će davati brojne fantastične popuste koji će trajati tokom celog dana, a svi verni posetioci će osim šopinga moći da uživaju u dečijem programu i rođendanskom koncertu u večernjim časovima.\nNe sumnjamo da će većini omiljena destinacija u septembru biti upravo Aviv Park Zrenjanin, pa se unapred zajedno radujemo dešavanjima koja slede.\nVidimo se uskoro na dobro poznatoj adresi Bagljaš- Zapad 5 u Zrenjaninu, poručuju iz Aviv Parka.\nPrethodno„Central Perk“, kafić iz serije „Prijatelji “ otvoren u Zrenjaninu (VIDEO)\nSledećeTUDORS brend stiže u Zrenjanin (FOTO)


Informatička oprema za medžlise - Vakufska direkcija Sarajevo\nInformatička oprema za medžlise\nU cilju realizacije II faze informacionog sistema vakufskih nekretnina u BiH, koja podrazumijeva računarsku komunikaciju i povezanost Vakufske direkcije sa svih 90 medžlisa IZ u BiH, Vakufska direkcija po muftilucima IZ organizira uručenje računarske opreme i obuku za sekretare medžlisa IZ.\nUručenje opreme i obuka se održavaju u sjedištima muftiluka, a istim prisustvuju sekretari medžlisa IZ koji se obučavaju za rad u jedinstvenoj bazi podataka vakufskih nekretnina u BiH.\nNakon izvršene obuke vrši se uručenje računarske opreme koja se sastoji od računara, printera i skenera, a ista će biti korištena za potrebe informacionog sistema - jedinstvene baze podataka vakufskih nekretnina u BiH.\nUručenju opreme i obuci ispred Vakufske direkcije prisustvuju Amel Mešić sekretar Vakufske direkcije i Arnel Grbić, administrator, dok u ime firme koja je izradila softver, Comp-It d.o.o. Sarajevo, prisustvuju Nermin Gogalić i Nihad Ramić.Uručenje opreme i obuka do sada su održani u sarajevskom, goraždanskom, zeničkom, banjalučkom i bihaćkom muftiluku, a do početka mjeseca decembra bit će održani u tuzlanskom, travničkom i mostarskom muftiluku.Druga faza informacionog sistema se realizira zahvaljujući finansijskoj pomoći Generalnog sekretarijata vakufa Kuvajta.


TotalCar.rs » Širi se mreža punjača za električne automobile u Beogradu\nBeogard, ekologija, električni automobili, EU, Vesti\n“Sve više Evropljana koristi električne automobile, a Srbiju zaobilaze kada vide da na mapi ovde nemaju gde da napune svoja vozila.”\nKompanija CarGo kreće u proširenje mreže punjača za električna vozila u našoj zemlji.\nDirektor kompanije, Vuk Guberinić, najavio je saradnju sa rumunskom softverskom kompanijom na razvoju šire mreže električnih punjača, najpre u Beogradu, a zatim i širom Srbije.\nPartner u ovom poduhvatu je rumunska kompanija Safe Fleet, koja je lider u proizvodnji elektro punjača na tržištu Jugoistočne Evrope, a pored toga je kreirala i softversku tehnologiju za savremeno upravljanje punjačima.\n“Elektro punjači na javnim i privatnim parkiralištima su neophodna infrastruktura. Ukoliko se naši planovi ostvare, to će dodatno podstaći građane da nabave električne automobile, što će biti ozbiljan korak ka izgradnji zdravije Srbije”, rekao je Guberinić.\nOn objašnjava da je, primera radi, Rumunija zabeležila najveći rast u segmentu električnih automobila među EU članicama.\n“Tome su doprinele i ovakve inicijative, ali i njihovo ministarstvo ekologije koje podržava postavljanje 20 hiljada stanica za električno punjenje.”\nSafe Fleet je inovativan telematički softver u oblasti direktne komunikacije od “mašine do mašine” (M2M), koji koriste kompanije u Italiji, Poljskoj, Mađarskoj i drugim zemljama EU.\nCarGo u voznom parku već ima 17 električnih automobila, među kojima je i luksuzni Jaguar I-Pace. Prema njihovom iskustvu ovaj automobil sa jednim punjenjem u gradskim uslovima pređe oko 320 km. Nakon toga, 80 odsto baterije može da se dopuni za oko 45 minuta na brzom punjaču.\n(Foto: CarGo promo)\nNoviteti – „Ševroletov“ SUV


Hurricane objavile novi spot i povetile njima! (video) || Story\nHurricane devojke Sanja Vučić, Ksenija Knežević i Ivana Nikolić objavile su danas nov spot za pesmu „Roll the Dice“ posvećen svima koji su na prvoj liniji borbe protiv koronavirusa – lekarima i medinskom osoblju\n„Roll the Dice“ potpisuje muzički producent Bryan Todd koji je nominovan za čuvenu nagradu Grammy i koji je kao producent i kompozitor radio i za Majli Sajrus i Keli Klarkson. Tekst pesme napisao je Adis Eminić, a singl je snimljen u čuvenom studiju Village u Holivudu u kom su snimale najveće svetske zvezde poput Lejdi Gage, Bijonse, Madone i čuvenih legendi Majkl Džeksona i Vitni Hjuston.\nU situaciji kada se ceo svet bori protiv virusa Covid 19, devojke su odlučile da spot posvete svima koji su na prvoj liniji borbe – lekarima, medicinskom osoblju, ali i svima onima koji omogućavaju da svi mi ostanemo kod kuće i da se borimo, ali i onima koji nisu uspeli da se izbore s ciljem da nikada ne budu zaboravljeni.\nPod parolom ostanite kod kuće, devojke vam predstavljaju spot „Roll the Dice“.\nHurricane ipak na Evroviziji, ali pod jednim uslovom\nSanja Vučić, Ksenija Knežević i Ivana Nikolić nedavno su proslavile veliku pobedu na „Beoviziji“ i obavile sve pripreme kako bi na spektakularan način predstavile Srbiju na „Pesmi Evrovizije“ koja je bila planirana da se održio od 12. do 15. maja u Roterdamu.\nZbog pandemije koronavirusa takmičenje je otkazano, a jedna od poslednjih odluka organizatora „Evrovizije“ je da ovogodišnji takmičari mogli da nastupe sledeće godine, ali sa drugom pesmom.\nFantastični trio, tako, neće na „Pesmi Evrovizije“ nastupiti sa „Hasta La Vista“, ali, sigurni smo, da bi mogle da sledeću godinu pripreme drugu sjajnu numeru.\nInače, organizatori omiljenog evropskog muzičkog i televizijskog takmičenja vredno rade kako bi našli pravi način da ovaj događaj predstave publici i u vanrednim uslovima.\n– Evropska radiodifuzna unija je svesna koliko će Pesma Evrovizije nedostajati ove godine. Univerzalne vrednosti i tradicija da se muzikom slavi različitost, danas su potrebniji više nego ikad. Zbog toga, trenutno istražujemo alternativne programe, ali ne i takmičenje, kako bismo pomogli da ujedinimo i zabavimo publiku širom Evrope u ovim izazovnim vremenima – stoji na početku saopštenja koje su nedavno uputili javnosti.\nTakođe su naglasili da rade na programu i onlajn platformama putem kojih će u narednim mesecima odati počast pesmama i izvođačima koji su bili prijavljeni za nastup 2020. u Roterdamu.\n– U skladu sa pravilima Pesme Evrovizije, doneta je odluka da pesme koje su bile prijavljenje za ove godine neće moći da učestvuju u takmičenju 2021. Zemlje učesnice mogu da odluče koje umetnike će poslati na takmičenje sledeće godine, a to mogu biti ovogodišnji pobednici ili novoizabrani – zaključuje se u saopštenju.\nTags: Hurricaneivana nikolićkoronaksenija kneževićlekariroll the dicesanja vučić


Villager akumulatorska busilica/odvijac Vlp 5123 L cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nVillager akumulatorska busilica/odvijac Vlp 5123 L cene\nAkumulatorska bušilica-odvijač Villager VLP 5123L, 033139, - Akumulatorska bušilica-odvijač Villager VLP 5123L, 033139... specifikacija\ncena od 9.800,00 do 9.990,00 din | prodavnica (4)\nAkumulatorska bušilica-odvijač Villager VLP 5123L, 033139\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Villager akumulatorska busilica/odvijac Vlp 5123 L po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Villager akumulatorska busilica/odvijac Vlp 5123 L na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Akumulatorske bušilice odvrtači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Villager Akumulatorske bušilice odvrtači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Villager akumulatorska busilica/odvijac Vlp 5123 L sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Villager akumulatorska busilica/odvijac Vlp 5123 L. Pre kupovine, podatke za Villager akumulatorska busilica/odvijac Vlp 5123 L proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Službenici UN ubijeni u Avganistanu\nAvganistanci nose čoveka povredjenog u napadu na kancelariju UN za vreme demonstracija zbog spaljivanja Kurana koje je počinio pastor sa Floride.\nUjedinjene nacije su saopštile da je sedam njihovih službenika ubijeno u napadu na kancelariju UN-a u Mazar-i-Šarifu, prestonici provincije Balk, kada su demonstracije protiv spaljivanja Kurana u SAD postale nasilne.\nZvaničnici UN saopštili su da je medju poginulima troje službenika UN, stranih državljana, kao i četvoro čuvara, poreklom iz Nepala. Oni nisu precizirali koliko je Avganistanaca poginulo u napadu, dok avganistanske vlasti navode da je više od 25 osoba ranjeno, a najmanje toliko uhapšeno posle napada.\nNajviši zvaničnik UN u Avganistanu, Stefan De Mistura, odmah je otputovao za Mazar-i-Šarif.\nAvganistanski zvaničnici navode da su demonstranti upali u prostorije UN za vreme protesta zbog spaljivanja Kurana, koje je nedavno izvršio jedan američki pastor na Floridi. Avganistanski predsednik Hamid Karzai osudio je spaljivanje Kurana, i pozvao SAD da odgovorne privedu pravdi.\nViše od hiljadu demonstranata izašlo je na ulice Mazar-i-Šarifa posle današnje molitve. Prema saopštenju vlasti, protest ispred misije Ujedinjenih nacija je počeo mirno, ali su neki od demonstranata zatim savladali i ubili čuvare kancelarije. Oni su potom ušli u zgradu, zapalili je i ubili radnike UN.\nGeneralni sekretar UN, Ban Ki-mun osudio je nasilje kao "kukavički, užasan čin". Američki predsednik Barak Obama je najsnažnije osudio napad, izražavajući saučešće porodicama žrtava.\nPortparol Stejt Departmenta Mark Toner rekao je novinarima u Vašingtonu da je spaljivanje Kurana bio izolovan čin koji je počinila mala grupa ljudi, i da taj potez nije pokazatelj američkog odnosa prema Kuranu.\nDemonstracije zbog spaljivanja Kurana takodje su održane u avganistanskoj prestonici Kabulu i zapadnom gradu Heratu, gde su učesnici skandirali anti-američke parole, ali nije bilo nasilja.


Udruženje ratnih vojnih invalida Plandište organizovalo memorijalni turnir u šahu - eVršac\nUdruženje ratnih vojnih invalida opštine Plandište organizovalo je Prvi memorijalni turnir u šahu “Brujić Milan” u znak sećanja na preminulog predsednika ovog udruženja. Tokom ovog turnira priliku da pokažu svoja šahovska umeća imalo je 14 takmičara odnosno sedam ekipa.\nU skladu sa trenutnom epidemiološkom situacijom nije bilo mogućnosti turnir organizovati za sve one učesnike koji su izrazili želju da odigraju šahovski meč, ali se nadamo da će ovaj turnir dobiti na masovnosti i da ćemo u narednim godinama uspeti da turnir označimo i kao tradicionalni. Ovo je jedna lepa prilika da okupimo, družimo i razgovaramo i ukažemo poštovanje i čast jednom velikom čoveku kakav je bio Brujić Milan, istakli su organizatori.\nČitavom događaju čast da prisustvuje imao je i predsednik Opštine Plandište Jovan Repac i tom prilikom se zahvalio svim prisutnima što su se odazvali i što su dali svoje učešće u jednom ovako značajnom događaju.\nZahvalio bih se svim takmičarima, gostima iz Novog Sada i Zrenjanina što su svojim prisustvom uveličali ovaj prvi memorijalni turnir. Zahvalio bih se i Udruženju ratnih vojnih invalida Opštine Plandište što su svojim trudom i radom i nesebičnom inicijativom pokrenuli i organizovali jedan ovakav događaj. Kao lokalna samouprava najmanje što možemo da učinimo je da im pomognemo u organizaciji, da ih podržimo u njihovim nastojanjima da očuvaju sećanje na Brujić Milana, predsednika udruženja i njihovog velikog prijatelja. Nadam se da će ovaj turnir prerasti u tradicionalni i da ćemo se još dugo godina ovako okupljati i da ćemo imati još jedan takmičarski i prijateljski turnir koji će šahisti rado posećivati, izjavio je predsednik Opštine Plandište Jovan Repac.


Da li ćemo vodu plaćati trostruko skuplje?\nŠta donosi Nacrt strategije upravljanja vodama Srbije i koliko će Subotičani plaćati vodu narednih godina\nCena kubika vode u narednih dvadeset godina trebalo bi postepeno da dostigne 1,5 evro po kubnom metru, što je trostruko u odnosu na sadašnji prosek. Da li je subotički kubik na putu da mnogo ranije dosegne ovu „granicu snova“?\nNa neizbežnost drastičnog poskupljenja vode stručnjaci odavno upozoravaju, a sada Nacrt strategije upravljanja vodama, koji je sačinila Direkcija za vode, ovom poskupljenju praktično utire put. Pripremaju se i podzakonska akta o kriterijumu i metodologiji za izračunavanje cene vode, i na osnovu njih bi trebalo da mesečni račun za „česmovaču“ bude ujednačen u svim gradovima, uz variranje do 20 odsto.\nOno što je bitno jeste da će četvoročlana porodica u Srbiji za dvadeset godina, ako bude trošila istu količinu vode kao sada, plaćati račun mesečno oko 25 evra umesto današnjih (prosečnih) 1000 dinara. Cena kubika bi, naime, sa sadašnjih 0,4 do 0,5 evra trebalo da skoči na evro i po!\nU subotičkom „Vodovodu i kanalizaciji“, međutim, može se saznati da na pitanja kao što su da li pijemo najskuplju vodu u zemlji (što će mnogi Subotičani, ako ih se upita, potvrditi kao iz topa!), i zašto su neki drugi gradovi jeftiniji od nas, odgovori baš jednoznačni. Postoje razlike, od toga kako se i odakle crpi voda za piće, pa do sistema prerade (kondicioniranja) i distribucije, pa će biti zanimljivo kako će Strategija uspeti da ih „ujednači u svim gradovima“!? Na primer, za Suboticu, koja ima tzv. „fabriku čiste vode“, i gradove koji takvo postrojenje – nemaju!\nOsim svega pomenutog, naš grad ima i obavezu otplate kredita za gradski uređaj za prečišćavanje otpadne vode, a uz to je došlo i novo zaduženje, takođe kod Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), za izgradnju kapitalnih objekata vodosnabdevanja i odvođenja otpadne vode, koja će početi na proleće. To, svakako, ne može da bude bez uticaja na cenu vode koju pijemo, pogotovo što je još ugovorom o kreditu za prečistač uslovljeno da mora da se izjednači cena za sve kategorije potrošača – poslovne, beneficirane i domaćinstva, uglavnom podizanjem cene za ove poslednje. U tom pravcu su poslednjih godina išle korekcije, a završna će biti – u 2015. godini!\nCena cela iz tri dela\nSubotica ima zaokružen sistem – vodosnabdevanje, odvođenje i prečišćavanje otpadne vode, i svi potrošači koji imaju gradsku vodu i kanalizaciju plaćaju jedinstvenu cenu iz tri dela, odnosno toliko ih, sabrano, staje kubik utrošene vode. Nakon poslednjeg poskupljenja od 1. oktobra ove godine, cena kubnog metra čiste vode je 44,80 dinara, a sa odvođenjem i prečišćavanjem on se obračunava na 99 dinara (bez PDV-a od 10 odsto!). U 2015. godini sve kategorije će se izjednačiti što se tiče pitke vode na 47 dinara po kubiku, odnosno 112 dinara za kompletnu uslugu, takođe bez PDV-a. Plaća se, uz to, još i mesečni iznos za tzv. „pogonsku spremnost sistema“ od 80 dinara, to jest 96 dinara sa 20 odsto PDV-a. Kakvom metodologijom i kojim kriterijumima se dolazi do cene vode i šta je čini, pitanje je koje sigurno mnoge interesuje.\n—Cena se utvrđuje na osnovu operativnih troškova snabdevanja vodom putem gradskog sistema, kao i odvođenja i prečišćavanja upotrebljenih voda. Iz prihoda koje ostvarujemo pokrivaju se troškovi materijala, električne energije, goriva, troškovi održavanja osnovnih sredstava, a dosta veliki procenat, oko 31 odsto, odlazi na amortizaciju. Bruto zarade naših zaposlenih i drugi poslovni rashodi takođe imaju značajan udeo u troškovima, oko 30 do 40 odsto. Iz ove cene ne mogu se obezbediti razvoj, modernizacija i nove investicije, već samo plansko-preventivno i interventno održavanje. U narednom periodu moramo da iznađemo izvore za to, objašnjava Valerija Tot Godo, direktorica JKP „Vodovod i kanalizacija“.\nŠta će biti sa cenom vode nakon izjednačavanja, i s obzirom da Nacrt strategije upravljanja vodama zahteva cenu kubika od 1,5 evra, istina tek za dvadeset godina, gde smo mi sada i kako stojimo u odnosu na druge gradove? Da li je tačno da je subotička voda najskuplja?\n—Sadašnja ukupna cena, sa odvođenjem i prečišćavanjem, za privredu je 0,94 a za domaćinstva 0,83 evra po kubnom metru. Subotica je jedan od retkih gradova koji imaju prečistač i zbog toga ima uvećan trošak za prečišćavanje. Kada posmatramo samo čistu vodu, jeftiniji smo od Novog Sada i Sombora, dok samo Sombor ima veću cenu prečišćavanja od nas. To je kompleksno pitanje i za sada još ne radimo kalkulaciju cena za narednih pet ili deset godina, ali u 2015. i to će biti deo novog srednjoročnog plana čiju ćemo izradu početi. Kredit za prečistač će imati uticaj na cenu vode samo do naredne godine, a nakon toga, u 2016. i narednim, neće zavisiti od otplate obaveza, tvrdi Valerija Tot Godo.\nManji gubici vode i veća naplata\nIzrađivači Strategije konstatuju da u Srbiji samo 54 odsto isporučene vode stiže do potrošača, odnosno bude fakturisano za naplatu, a ostalo su gubici. U Subotici je situacija što se gubitaka tiče znatno bolja, ali to ne može da dovede da cena vode bude niža, smatraju u „Vodovodu i kanalizaciji“.\n—Prema podacima kojima raspolažem, u Srbiji se potrošačima isporuči oko 490 miliona kubnih metara vode godišnje, od toga u Subotici oko 6 miliona. Gubitak vode na nivou republike je 200 miliona kubika, ili 46 odsto, a u Subotici 2,3 miliona, ili 24 odsto. To je mnogo manje, ali svakako ne možemo da budemo zadovoljni pa svakodnevno obilazimo isključene potrošače kako bi otkrili eventualne nelegalne priključke. Međutim, najveći gubici nam nastaju tamo gde je vodovodna mreža stara i dotrajala, kao i zbog čestih ispiranja mreže. Nastojimo da smanjimo gubitke, ali do povećanja cene vode svakako mora da dođe i manji gubici ne mogu to da spreče, već samo da ublaže, kaže Valerija Tot Godo.\nSubotičanima ni prilično velika ažurnost u plaćanju računa, što je po Strategiji takođe jedan od faktora koji utiču na cenu vode, ne pomaže mnogo da je dobiju jeftinije.\n—Ako gledamo da je za proteklih deset meseci od fakturisanih 531 miliona dinara naplaćeno 512, onda je procenat naplate 98 odsto i s time možemo da budemo zadovoljni. Ali, ono čime nismo zadovoljni je naplata starih dugova, koji iznose oko 700 miliona dinara pa bi, računajući i njih, procenat naplate bio 76 odsto, dok prosek za Srbiju iznosi još manje, oko 70 odsto. Nastojimo da sa potrošačima sklopimo ugovore o otplati na tri ili četiri mesečne rate, s obzirom da znamo da nikome nije lako u ovim vremenima da izađe na kraj sa kućnim budžetom, kaže direktorica JKP „Vodovod i kanalizacija“ Valerija Tot Godo.\nDogodine zatezna kamata!\nSubotički „Vodovod“ do sada na dugovanja potrošača nije obračunavao zateznu kamatu, ali u 2015. godini oni koji ne budu izmirivali obaveze na vreme, moraće i na to da računaju.\n—Zatezna kamata je zakonska obaveza, i moraćemo je primeniti od naredne godine za kašnjenje u plaćanju računa. Njeno uvođenje vezano je za prelazak na slanje računa preko pošte, što takođe nameravamo, i tada će biti moguće da se zaračunava zatezna kamata od 16,5 odsto na godišnjem nivou. Nakon dobijanja naših periodičnih obračuna, po očitavanju potrošnje, korisnici u domaćinstvima će imati rok od 30 dana za plaćanje, posle čega sledi uračunavanje kamate, kaže Valerija Tot Godo.


Silajdžić: Špirić se upustio u mrak šovinizma i antisemitizma - Klix.ba\nSilajdžić: Špirić se upustio u mrak šovinizma i antisemitizma\n2.8.2007. u 16:20\nUstvrdivši da je ministar vanjskih poslova BiH Sven Alkalaj "ministar koji nikome ne treba", jer se njegov glas ne tretira kao glas Bošnjaka, predsjedavajući Vijeća ministara BiH Nikola Špirić se upustio u mrak šovinizma i antisemitizma kakav već dugo nije viđen u državnim institucijama naše zemlje, saopćeno je danas iz Kabineta člana Predsjedništva BiH Harisa Silajdžića.\nU saopćenju se navodi da je ministar Alkalaj građanin BiH čiji su preci došli na ove prostore još u petnaestom stoljeću, našavši utočište od netolerancije slične onoj koju Špirić ispoljava više od pet stoljeća kasnije. Špirićeva izjava drži da je ministar Alkalaj građanin drugog reda jer ne pripada nijednom od tri konstitutivna naroda, podgrijavajući tezu da oni koji se ne mogu, ili ne žele, svrstati u nacionalne okvire, u BiH “nikome ne trebaju.”\n- Stvari se moraju nazvati svojim pravim imenom. U BiH su suočene snage koje žele istinski demokratsko uređenje u kom svi, bez obzira na svoju vjeru, naciju, ili mjesto prebivališta, mogu biti birani, i snage koje na sve načine pokušavaju zadržati diskriminatorne monoetničke teritorije, kaže se u saopćenju.\nDalje se navodi da je upravo taj diskriminatorni sistem i odgovoran za stvaranje klime u kojoj predsjedavajući Vijeća ministara može ustvrditi da jedna osoba “nikome ne treba” isključivo zbog nacionalne i vjerske pripadnosti te osobe.\n- Ministar Alkalaj itekako treba BiH, jer se svojim primjerom i radom bori za očuvanje državnih ingerencija u uvjetima u kojim entitet RS i njegovi dužnosnici na sve načine pokušavaju narušiti te ingerencije, navodi se u saopćenju iz Silajdžićevog kabineta.\nRadmanović: Iako ne piše da je moguć referendum u BiH, to ne znači da se na to nema pravo\n02.08.2007. u 16:25\nMcElhaney: Za članstvo u NATO-u treba ispuniti obaveze prema Haagu\n02.08.2007. u 16:17


Ministarstvo finansija se bavi parafiskalnim nametima i već radi na Zakonu o naknadama kojim želi da uvede red i transparentnost, a kako je najavio ministar finansija Dušan Vujović, on bi mogao da bude usvojen 2017. godine.\n"Želimo da uvedemo red i transparentnost, da postoji javno objavljena matrica tih naknada na nivou Republike, kao i njihova zakonska osnova, iz kog zakona potiču - negde su to zakoni iz oblasti ekologije, negde zakoni o prirodnim resursima, a negde lokalni", rekao je Vujović.\nNovim zakonskim rešenjem mora da bude definisan način obračuna te naknade, kao i da bude definisana formula njenog prilagođavanja.\nPrema njegovim rečima, problem u toj oblasti potiče od toga što investitori ili strane i domaće firme ne znaju tačno o kojim se naknadama radi, i da se iznenade kada im stigne da izmire te obaveze u kratkim rokovima.\nDrugi uzrok problema je što ne znaju kakva će biti indeksacija, pa ne mogu da planiraju, a treće je, kako je primetio Vujović, elemenat haotičnosti u svemu tome, odnosno da li u zavisnosti od definicije delatnosti firme podležu određenim naknadama ili ne.\n"Ono što nas usporava u ovom poslu, to je kompleksnost tog sistema, potreba da se čitav niz zakona, takozvani lex specialis, podrede jednom opštem zakonu", rekao je Vujović.\nMinistar je istakao da "moramo da prevladamo ono što je samovolja opština, koje ponekad iz nužde posegnu za tim instrumentima (naknade) da bi zatvorili rupu u svom budžetu, ne razmišljajući o dugoročnijim posledicama po investitore i možda njihov odlazak iz neke opštine ako moraju suviše da plate firmarinu i slične naknade".\nVujović je ukazao da je najvažnije u ovom procesu da svi učesnici - investitori i lokalne vlasti koje imaju svoje lokalne budžete i svoje motivacije - pristanu na dijalog koji će dovesti do dobrog rešenja.\n"Mi imamo prvi Nacrt tog zakona već spreman i vrlo skoro možemo da izađemo sa njim. Realno je da u toku 2017. godine završimo konsultacije, donesemo zakon i ostavimo dovoljno vremena da se to primeni, tako da bismo u budžetu za 2018. godinu to već imali kao sastavni deo svih zakona", poručio je ministar finansija.\nTakse, kao drugi vid parafiskalnih nameta, će se, prema njegovim rečima, reformisati u skladu sa onim što je definisano u Zakonu o taksama.\n"Takse smo već promenili u zakonima koje smo menjali prošle godine i prešli smo na takozvani troškovnik o taksi, gde se tačno određuje šta se plaća i zašto se plaća. Ideja je da se kod administrativnih i drugih taksi plaća nešto što je otprilike ravno trošku države da pruži tu vrstu usluge", rekao je Vujović.\nIzvor: Vebsajt Tanjug, 28.11.2016


Hrvati od 01. jula u Velikoj Britaniji mogu da rade bez ograničenja - Šljaka Karijera\nadmin 26. marta 2018. 26. marta 2018. 1\nOdlazak radnika u inostranstvo, traženje posla u razvijenim zemljama Evrope odavno nije naša ekskluziva. U susedstvu, u Hrvatskoj problem odlaska stručnih radnika iz zemlje poprimio je izuzetno široke razmere.\nČlanstvo Hrvatske u Evropskoj uniji omogućilo je slobodno kretanje radne snage i podsticalo nezaposlene i nezadovoljne radnike da negde drugde potraže svoju šansu. A hrvatska privreda, već posustala i neefikasna, sa zaradama nižim od onih 2010. godine, suočava se sa velikim nedostatkom stručne radne snage.\nS obzirom da turizam i ugostiteljstvo, kao značajne grane hrvatske privrede imaju sezonski karakter, to hrvatski privrednici pred početak sezone traže gotovo sto hiljada sezonskih radnika! Nadaju se komšijama iz zemalja regiona, u kojima su zarade na vrlo niskom nivou.\nUz sve to, Britanska vlada donosi odluku da od 1.jula ove godine za hrvatske radnike ukida ograničenje za pristup britanskom tržištu rada. Time se hrvatski radnici u Velikoj Britaniji izjednačavaju u pravima sa radnicima zemalja Evropske unije, odnosno za zaposlenje im nije potrebna radna dozvola.\nOčekuje se da će ova odluka podstaći novi talas iseljavanja iz Hrvatske. Pored boljih zarada, kvaliteta života i rada, Hrvati su dodatno motivisani da status zaposlenog sa pripadajućim pravima steknu pre okončanja Bregzita, odnosno pre konačnog izlaska Britanije iz Evropske unije 2019. godine.\nPrema procenama, ovim talasom iseljavanja čak više desetina hiljada Hrvata moglo bi da ode u Veliku Britaniju.\nŠta je to što Ujedinjeno Kraljevstvo može da ponudi radnicima u ovom času?\nPodaci kažu da je sada u Britaniji prosečna plata u neto iznosu malo ispod 2.000 evra.\nTakodje, prema poslednjim podacima, stopa nezaposlenosti je na vrlo niskom nivou, iznosi 4,2%. To ukazuje na brojne i veoma dobre mogućnosti nalaženja posla u Velikoj Britaniji.\nPored ovoga, postoje i druge okolnosti koje mogu biti vrlo privlačne hrvatskim radnicima. Britanija važi za zemlju koja tradicionalno unapredjuje svoju socijalnu politiku, ima stabilan i dobro organizovan penzioni sistem, a iznad svega ima ekonomsku perspektivu.\nPoredjenje mogućnosti koje radnik ima u Hrvatskoj sa onom koju bi imao u Britaniji, hrvatski mediji ilustruju na sledeći način: zašto bi konobar ili pomoćni kuvar u Hrvatskoj radio 15 sati dnevno za zaradu od 800 evra, kada u Velikoj Britaniji može da zaradi četiri puta više?\nKako će ove novonastale okolnosti i koliko otežati već složenu privrednu situaciju i probleme na tržištu radne snage u Hrvatskoj, ostaje da se vidi. Ili će država posebnim merama i odlukama uspeti da zaštiti sopstvenu privredu?\n( izvor: Slobodna Dalmacija )\ntrazim posao za strojara


Lidl u Novoj Pazovi otvorio logistički centar › Made-in-Germany.rs\nPuštanjem u rad logističkog centra u Novoj Pazovi, nemačka trgovinska kompanija „Lidl“ danas je zvanično otvorila svoj prvi objekat u Srbiji, čime je započeta realizacija dugo najavljivanog dolaska ove kompanije na naše tržište.\nNovi logistički centar Lidla, vredan 55 miliona eura, u kojem će biti zaposleno oko 180 ljudi, površine je 45.000 kvadratnih metara i kapaciteta za smeštaj 30.000 paleta i 120 utovarnih i istovarnih rampi, što je dovoljno za snabdevanje 100 maloprodajnih objekata. Otvaranje centra bio je neophodan uslov da bi kompanija započela sa otvaranjem prodavnica u Srbiji, za koje najavljuju da će ih do kraja godine biti između 10 i 20, a da će ih pratiti najveći talas zapošljavanja u Srbiji.\nPrvi savremeni diskontni centar u Srbiji jedan je od najvećih objekata u Jugoistočnoj Evropi i nosilac LEED Gold sertifikata za poštovanje najviših standarda održive gradnje, zbog korišćenja održivih građevinskih materijala, efikasnije upotrebe vode i smanjenja otpada, boljih energetskih performansi i boljih uslova za rad, poput kvaliteta vazduha i dnevnog svetla u zatvorenom prostoru.\nLidl Srbija je u izgradnju ovog centra uključio srpske građevinske firme, od projektantskih do izvođačkih i nadzornih, sa ukupno 50 angažovanih podizvođača. Gradnja centra je trajala godinu dana uz učešće oko 2.000 radnika različitih profila i zanimanja, prenose mediji u Srbiji.\nKompanija je početkom marta objavila oglas za zapošljavanje više od 1.000 prodavaca u 18 gradova: Beogradu, Boru, Inđiji, Leskovcu, Nišu, Novom Sadu, Jagodini, Kikindi, Kragujevcu, Kruševcu, Pančevu, Smederevu, Somboru, Subotici, Šapcu, Užicu, Vršcu i Zrenjaninu.\nNemački Lidl je trgovinski lanac prehrambenih proizvoda sa više od 10. 000 prodavnica u svetu, sa oko 225. 000 zaposlenih i više od 150 logističkih centara, a njegove prodavnice dnevno poseti 10 miliona kupaca.


Predsednik SAD Donald Tramp posle najave da SAD prekidaju veze sa SZO\nOdluka američkog predsednika Donalda Trampa (Trump) da povuče zemlju iz Svetske zdravstvene organizacije (SZO), za koju se postavlja pitanje da li je uopšte pravno zasnovana, pored zdravlja u svetu, mogla bi da ugrozi bezbednost SAD i Amerikancima oteža pristup vakcini, pišu svetski mediji, ukazujući na ocene da je Trampov potez pokušaj skretanja pažnje s grešaka njegove administracije u suzbijanju korona virusa.\nPosle višenedeljnih optužbi da SZO pomaže kineskoj vladi da zataška prve dane epidemije korona virusa, Tramp je u petak, 29. maja, rekao da će SAD prekinuti odnose s tom organizacijom, piše Njujork tajms (The New York Times), uz konstataciju da je višedecenijski odnos SAD s tom organizacijom doprineo poboljšanju zdravlja širom sveta.\nNema dokaza da su SZO ili vlada u Pekingu prikrivali obim pandemije u Kini i stručnjaci za javno zdravlje generalno vide Trampove optužbe kao način da skrene pažnju s grešaka njegove administracije u reagovanju na virus u SAD, ukazuje list, dodajući da Tramp u petak nije prihvatio odgovornost za smrt oko 100.000 Amerikanca od virusa, umesto toga rekavši da je Kina "podstakla globalnu pandemiju".\nStručnjaci za javno zdravlje u SAD su, kako ističe list, s uznemirenjem reagovali na Trampovu najavu i ocenjuju da će okretanjem leđa toj organizacija i SAD i svet biti manje bezbedni. Mnogi stručnjaci kažu da je odgovor Trampove administracije na korona virus bio nespretan i neadekvatan, posebno u poređenju s Kinom, dodaje list, ukazujući da je u SAD od COVID-19 umrlo oko 100.000 ljudi, a u Kini 4.600 ljudi; u SAD svakog dana ima oko 20.000 novozaraženih, dok je u Kini zaraza praktično okončana u aprilu.\nKako je počeo da se suočava s teškim pitanjima o reakciji na korona virus u SAD, Tramp je brzo skrenuo krivicu na SZO, ranijom pretnjom da će povući finansiranje, ako organizacija ne "sprovede velika poboljšanja" u narednih 30 dana. Na prošlomesečnom godišnjem sastanku ministara zdravlja članica UN, zemlje su odbacile Trampove zahteve i umesto toga glasale za sprovođenje nezavisne i nepristrasne istrage reakcije SZO na pandemiju.\nTramp je podržavao darežljivo finansiranje SZO dok se borila tri godine protiv ebole u Africi, ali se naglo okrenuo protiv nje uz optužbu da je uradila malo da upozori svet na korona visa, dok je, kako ističe list, SZO izdala upozorenje 4. januara, pet dana pošto je u Vuhanu objavljeno 27 novih slučajeva neobične upale pluća. Sledećeg dana SZO je izdala detaljan izveštaj, a 20. i 21. januara je poslala timove u Kinu i izvestila da možda ima prenošenja virusa među ljudima, dok je istovremeno, vodeći kineski epidemiolog potvrdio prenošenje među ljudima u Vuhanu, mada je rekao da su lokalni zvaničnici lagali i da su pokušali da ga prevare.\nKritike iz sveta i kod kuće\nTramp je posle najave da će okončati veze sa SZO naišao na kritike iz sveta ali i u SAD, pa i od predstavnika svoje Republikanske partije, ističe BBC, ukazujući da njegovi protivnici kažu da pokušava da odbije kritike svog postupanja tokom pandemije, uoči izbora na jesen ove godine.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen (von der Layen) i šef evropske diplomatije Žozep Borel (Josep Borell) u zajedničkom saopštenju su naveli da je s globalnom pretnjom sada vreme za pojačanu saradnju i zajednička rešenja, i pozvali Vašington da preispita odluku o SZO.\nNemački ministar zdravlja Jens Špan (Spahn) rekao je da je Trampova odluka razočaranje za međunarodno zdravlje i da Evropska unija, kojom će u drugoj polovini godine predsedavati Nemačka, mora da preuzme vodeću ulogu i da se finansijski više angažuje.\nPored kritika Trampa iz američke Demokratske stranke, republikanski senator Lamar Aleksander (Alexander), koji predsedava odborom Senata za zdravstvo, rekao je da sada nije vreme za izlazak iz SZO. On je rekao da Trampov potez može sputati otkrivanje vakcine protiv COVID-19 i "najsnažnije moguće" pozvao na promenu odluke.\nTramp je prošlog meseca suspendovao finansiranje SZO-a, dok je petak trajno obustavio isplate od preko 400 miliona dolara, što je s učešćem od oko 15 odsto najveći doprinos budžetu SZO, ističe BBC, ali ukazuje da nije jasno kada bi moglo doći do izlaska, pošto sporazumu SZO i SAD iz 1948. dopušta obaveštenje godinu dana pre napuštanja organizacije.\nMože li Tramp povući SAD iz SZO?\nIsto tako, sporno je da li američki predsednik može jednostrano doneti odluku o povlačenje iz SZO ili mu za to treba odobrenje Kongresa, ističe američki Nešnal pablik rejdio (National Public Radio – NPR).\n"To je prekoračenje njegovih ustavnih ovlašćenja", rekao je Leri Gostin (Larry), direktor instituta za nacionalno i globalno zdravstveno pravo na Džordžtaun univerzitetu. On kaže da veruje da će predsednik možda morati da traži odobrenje Kongresa da prekine članstvo SAD u agenciji UN.\nKeli Li (Kelley Lee), profesorka javnog zdravlja na Univerzitetu Sajmon Freježer u Kanadi, rekla je da Tramp može povući SAD iz SZO samo ako mu je Kongres prethodno dao ovlašćenje za tako nešto. Ona je dodala da Tramp ili dobija loše savete od svojih pravni savetnika ili da ne sluša šta mu govore.\nAko Tramp nastavi sprovođenje planova za izlazak iz SZO, Kongres bi mogao da ga tuži na federalnom sudu, rekao je Gostin, dodajući ipak da Tramp može obustaviti finansiranje SZO dok sudovi ne donesu odluku.\nPored toga što odluka o prekidu odnosa sa SZO sumira najspornije aspekte Trampovog liderskog stila – krivljenje drugih za svoje greške, povlađivanje slepom samointeresu, potpuni prezir prema nauci – ona je verovatno nelegalna i nemoralna, ocenjuje Forin polisi (The Foreign Policy).\nVisoki republikanski zvaničnici kažu da istraživanja te stranke otkrivaju da je napadanje Kine izuzetno popularno među Trampovim pristalicama i da mu tema "krivi Kinu" može pomoći na izborima, delom poništavajući negativne ocene Amerikanaca kako je vodio zemlju tokom pandemije, piše novinarka Lori Garet (Laurie Garrett).\nAko Tramp prevaziđe prepreke u Kongresu, on se i dalje suočava sa značajnim moralnim rizikom odluke o povlačenju iz SZO, ocenjuje se u tekstu, pošto veliki deo sredstava te organizacije ide na zdravstvene programe u najsiromašnijim i najranjivijim zemljama. Pored gubitka finansiranja iz SAD, SZO se suočava s manjkom od 1,3 milijarde dolara usled većih troškova, između ostalog zbog epidemije ebole i pandemije COVID-19.\nProgrami imunizacije širom sveta, uključujući napore za iskorenjivanje dečje paralize, trpe zbog mera ograničenja i fokusa na COVID-19, ističe Forin polisi. Međunarodne organizacije upozorile su da je 80 miliona dece starosti do jedne godine u opasnosti od zaraze malim boginjama, difterijom, dečjom paralizom i drugim bolestima koje se mogu sprečiti vakcinama. S povlačenjem finansijske podrške SAD, napori za vakcinisanje bi mogli pretrpeti dodatne neuspehe.\nPored ugrožavanja života najsiromašnijih, SAD napuštanjem SZO, šalju dodatne signale da Trampova administracija namerava da ide sama s "Amerika prvo" u borbi protiv korona virusa. Ostale zemlje prave trgovinske i istraživačke saveze sarađujući na pronalaženju leka i vakcine, što delom ide preko SZO, delom preko regionalnih saveza u kakve SAD nisu ulazile. Mada je moguće da SAD prve naprave vakcinu, moguće je i da do nje prve stignu Kina, Evropa, Azija ili Latinska Amerika, čime bi, ukazuje Garet, američki narod mogao biti na dnu liste za pristup vakcinama.\nNajavom SAD da prekidaju veze sa SZO, Tramp se oslonio na staru strategiju američkih predsednika – pokušaj dobijanja političkih poena kod kuće bučnim povlačenjem iz međunarodnih tela i sporazuma, piše za Politiko (Politico) profesor političkih nauka na koledžu Lagrejndž u Džordžiji Džon Tures (John A. Tures), ali i ističe da te strategije imaju problem što nisu dugovečne.\nPredsednici ili njihovi naslednici brzo uvide mane povlačenja iz međunarodnih organizacije, ističe Tures i ukazuje na primer Džimija Karter (Jimmy Carter) koji je povukao SAD iz Međunarodne organizacije rada (ILO) 1977, da bi se vratio tri godine kasnije. Ronald Regan (Reagan) je 1984. najavio povlačenje iz Uneska, ali je predsednik Džordž Buš mlađi (George W. Bush) zbog problema u iračkom ratu vratio SAD u tu organizaciju krajem 2003. shvativši da je saradnja s UN bolja od izolacije.\nTramp je opet povukao SAD iz Uneska 2017. što je omelo usvajanje rezolucije o palestinskoj organizaciji Hamas na Generalnoj skupštini UN. On je takođe povukao SAD iz Pariskog klimatskog sporazuma i Transpacifičkog partnerstva, što je prema nekim ocenama, kako ukazuje profesor Tures, omogućilo veći uticaj Pekinga.\nNa primeru Kartera, Tramp je mogao naučiti da povlačenje SAD iz ILO nije smanjilo uticaj Sovjetskog Saveza na tu organizaciju, ističe Tures, ocenjujući da će moć Kine verovatno biti povećana kada se SAD povuku iz SZO.\nMada zamrzavanje finansiranja SZO može zadovoljiti Trampovu bazu, izlazak iz te organizacije će samo istaći Tramove greške u suočavanju s korona virusom, ocenjuje američki politikolog, dodajući da ako SAD žele međunarodnu saradnju na leku, vakcini i zaustavljanju drugog talasa, treba da nastave angažovanje sa SZO.


Makron se založio za obaveznu nacionalnu službu\n► Makron se založio za obaveznu nacionalnu službu\nBuduća nacionalna služba u Francuskoj treba da sadrži "obavezni deo od tri do šest meseci", rekao je večeras francuski predsednik Emanuel Makron.\nOn je rekao da je služba "obavezna, otvorena i za žene i za muškarce" i da može biti "otvorena u vojsci" ali da "forma može biti civilna". Iako je Francuska 1997. ukinula vojni rok, Makron je tokom predsedničke kampanje obećao ponovno uspostavljanje "obavezne i univerzalne nacionalne službe" u trajanju od mesec dana za sve osobe rođene određene godine, što je između 600.000 i 800.000 mladih godišnje.\nTrajanje službe bi mogli biti "tri meseca", ali bi moglo biti "duže ako se obavlja u civilnoj službi", naveo je Makron.\nOn je priznao da će služba "koštati", ali da ne misli da to znači povratak ogromnih kasarni.\nPočetkom februara vlada je najavila nameru da dovede izdatke na odbranu na dva odsto BDP-a do 2025. Vojni budžet za 2018. iznosi 34,2 milijarde evra.\nUspostavljanje obavezne nacionalne službe izazvalo je nezadovoljstvo vojske, zbunjenost akademskog sveta i neprijateljstvo studentskih udruženja.\nPrema predlogu u koji su neki mediji imali uvid, mladi od 11 do 25 godine bi svoje "građansko putovanje" prolazili u tri koraka.\nOd 11. do 16. godine bi jednu nedelju godišnje obavezno provodili u obuci za vojsku ili građanstvo, što bi bilo izvođeno u okviru škole.\nSa 16 godina bi mladi prolazili "inicijaciju" - nedelju dana u internatu tokom školskog raspusta ili sedmodnevno uključivanje u odabranu instituciju.\nNajzad, period od 16. do 25. godine bi bio "priprema za obaveze" ili u civilnoj službi ili u nacionalnoj gardi.\nPoslednju reč o predlog će imati radna grupa koju je odredila Jelisejska palata, a ako bude usvojen eksperimentalna faza bi mogla početi početkom 2019.


Claire’s je od vodećih svetskih maloprodajnih lanaca modnog nakita i modnih dodataka. Kompanija posluje kroz svoja dva koncepta maloprodaje: Claire’s® i Icing®. Claire’s Stores, Inc. posluje širom Severne Amerike, Evrope i Kine.\nOva prodavnica je nešto skuplja od prodavnice Six i više usmerena na mlađu populaciju - devojke i tinejdžerke dok Six ima malo širu ciljnu grupu.\nNama su se u ovoj prodavnici dopali ranci, koji su seve popularniji ove sezone. Pogledajte šta smo vam pripremile...\naksesoari centar Claire`s jefttino nakit Novi Sad Ns za Dž sniženje


Rast BDP-a u Srbiji do jedan odsto\nBeta\t 8. septembra 2015. 13:55\nRast bruto domaćeg proizvoda u Srbiji (BDP) u 2015. godini iznosiće od 0,6 do jedan odsto, procenili su danas saradnici Ekonomskog instituta u Srbiji.\n“U prvoj godini fiskalne konsolidacije ekonomska aktivnost je u fazi oporavka i umesto planiranog pada BDP-a od 0,5 odsto može se očekivati rast od 0,6 odsto”, rekao je Stojan Stamenković na predstavljaju novog broja časopisa Markoekonomske analize i trendovi (MAT) koji izdaje Ekonomski institut u saradnji sa Privrednom komorom Srbije.\nZa sedam ove godine rashodi po tom osnovu iznosili su 9,5 milijardi dinara, što je 19,4 odsto planiranih za čitavu godinu. U 2014. godini ti izdaci budžeta iznosili su 31,2 milijarde dinara.\nOn je dodao da je dobro što su povećana direktna ulaganja iz inostranstva, dok strani investitori manje reinvestiraju ostvarenu dobit u Srbiji.\n“Za oživljavanje srpske privrede potrebno je da neto strane investicije iznose više od 1,5 milijardi evra”, ukazao je Stamenković.\nVladimir Vučković je rekao da je realno da ove godine iz javnog sektora ode 30 do 40 hiljada ljudi, iako je sporazumom sa Međunarodnim monetarnim fondom predviđeno da na platnom spisku bude manje oko 75.000 ljudi.


Francuzi otpisali svetske prvake\nFudbalska reprezentacija Francuske je poslednji polufinalista Svetskog prvenstva pošto je u reprizi Mondijala od pre osam godina nadigrala svetske šampione Brazilce. Centralna figura susreta svakako je bio Zinedin Zidan, kapiten "trikolora", koji je odigrao jednu od najboljih utakmica u karijeri.\nOsim u prvih petnaestak minuta kada je imao inicijativu, Brazil u prvom poluvremenu nije prikazao skoro ništa. Iskuna francuska odbrana je relativno lako izlazila na kraj sa napadima "karioka" čiji je selektor Pareira odlučio da meč počne sa samo jednim klasičnim napadačem što je značajno olakšalo posao "trikolorima" u čijim je redovima blistao Zinedin Zidan. Daleko ubedljivije su delovali izabranici selektora Domeneka čiji su napadi bili brzi i jednostavni, a takva igra se isplatila početkom drugog poluvremena. Zidan je centrirao iz slobodnog udarca sa leve strane, a Anri je, ostavljen sam na samo dva metra od gola, lako savladao Didu.\nU 70. minutu Dida istrčavanjem van kaznenog prostora sprečava Riberija da udvostruči prednost, a Francuzi iz opasnih kontranapada konstantno prete svetskim prvacima. Međutim, u poslednjih 15 minuta Brazilci sve karte bacaju na napad, ali prvi šut u okvir gola na večerašnjoj utakmici upućuju tek u poslednjem minutu, ali tada je Galas sprečio da lopta dođe do Barteza. Pobeda Francuske je apsolutno zaslužena jer je daleko ozbiljnije i motivisanije odigrala meč, dok se Brazilci opraštaju od titule šampiona. Tradicija koja kaže da na evropskom tlu "karioke" nemaju šta da traže se tako još jednom pokazala kao tačna.\nZahvaljujući boljem izvođenju jedanaesteraca, reprezentacija Portugala se plasirala u polufinale Svetskog fudbalskog šampionata u Nemačkoj. U vrlo tvrdoj, ali ipak interesantnoj utakmici, Englezi nisu opravdali ulogu favorita, a na penal-ruletu nisu mogli protiv raspoloženog golmana Rikarda.\nPrvo poluvreme je odigrano u jakom tempu, ali sa akcentom na defanzivu pa stoga ne treba da čud mali broj prilika za gol. Prvi su pripretili Englezi u 10. minutu, ali je golman Rikardo odbranio šut Runija. Blaga inicijativa "gordog albiona" je trajala sve do 30. minuta kada Portugalci uspostavljaju ravnotežu, a najbliži vođstvu bili su u 39. minutu kada je šut Figa sa petnaestak metara završio kraj gola. Volej Lampara je završio pored gola u 53. minutu, a najbolju šansu na utakmici propustio je isti igrač koji minut kasnije kada je posle solo prodora Lenona sa desetak metara šutirao iznad prečke. U 62. minutu je zbog toga što je nagazio Rikarda Karvalja isključen Runi, ali Portugalci do kraja nisu uspeli da iskoriste brojčanu premoć pa su produžeci bili neminovni.\nU dodatnih 30 minuta se igralo dosta otvoreno na obe strane i stvoreno je nekoliko poluprilika. U 107. minutu Portugalci su postigli i gol koji je poništen zbog ofsajda Postige, a samo minut ranije Englezi su protestovali kod sudije Elizonda jer nije dosudio penal zbog prekršaja nad Lenonom. Golova ipak nije bilo pa se pristupilo izvođenju penala, baš kao i pre dve godine na Evropskom prvenstvu u Portugalu kada su uspešniji bili domaćini. I ovoga puta je sreća bila na strani Portugalije. Golman Rikardo je odbranio šuteve Lampara, Džerarda i Karahera, dok su precizni s druge strane bili Simao, Postiga i Ronaldo pa su izabranici selektora Skolarija došli u priliku da se bore za visok plasman.


Saudijska Arabija donirala 200 miliona dolara za Jerusalim | TRT Srpski\nSaudijska Arabija donirala 200 miliona dolara za Jerusalim\nSaudijski kralj Salman bin Abdulaziz saopštio je da je Saudijska Arabija donirala ukupno 200 miliona dolara za potrebe agencija koje deluju u Jerusalimu.\n16.04.2018 ~ 13.10.2018\nU obraćanju na 29. Samitu lidera Arapske lige u Dhahranu, kralj Salman je rekao da je 150 miliona dolara donirano jerusalimskom Islamskom vakufu, a dodatnih 50 miliona dolara agenciji Ujedinjenih nacija UNRWA.\n“Palestina i njen narod su u srcima svih Arapa i muslimana“, rekao je kralj Salman i dodao da je samit koji je okupio lidere 16 arapskih zemalja zato i simbolično nazvan jerusalemskim samitom.\nSamit se održava dan nakon što su SAD, Francuska i Velika Britanija izvele napade u Siriji kao odmazdu na nedavno korištenje hemijskog oružja u masakru nad civilima u Dumi.\nUpravo je rat u Siriji jedna od glavnih tema arapskog samita, a na dnevnom redu će se naći i krize na Bliskom Istoku, u Jemenu i Libiji te iransko mešanje u unutrašnja pitanja arapskih zemalja.\nIako je generalni sekretar Arapske lige Ahmed Abu Al-Ghait uputio pozivnicu, na samit nije došao katarski emir Sheikh Temim bin Hamad Al Sani. Zaliv je poprište duboke diplomatske krize između Katara i nekoliko arapskih zemalja, ali shodno ranijim najavama ta kriza neće biti na dnevnom redu samita.\nSamitu također prisustvuju i visoka komesarka Evropske unije za vanjsku politiku i sigurnost Federica Mogherini i specijalni predstavnik Ujedinjenih nacija za Siriju Staffan de Mistura.\nTagovi: donacija , Jerusalim , Palestina\nU Nemačkoj četverosatni štrajk upozorenja radnika železnica\nUposlenici željeznica u Nemačkoj organizirali su četverosatni štrajk upozorenja zahtevajući veće prihode.\nProfit turskog civilnog vazduhoplovstva oborio sve rekorde\n2003. godine u inventaru turskog civilnog vazduhoplovstva nalazila su se 626 aviona, a danas je taj broj povećan na 1.390.\nOd ukupnog broja putovanja 47 odsto ih je obavljeno unutar zemalja EU, 36 odsto izvan, dok su 17 odsto unutardržavni letovi.\nOPEC upozorio na razliku u ponudi i potražnji nafte u 2019. godini\nIndikatori ukazuju na veći rast ponude od očekivanih globalnih zahteva i potencijalno usporavanje potražnje


RTS :: Vlada usvojila uredbu o dodatnih 3.000 dinara za vakcinisane – prijava od 1. do 15. juna\nPolitika Vlada usvojila uredbu o dodatnih 3.000 dinara za vakcinisane – prijava od 1. do 15. juna\nčetvrtak, 06. maj 2021, 18:00 -> 18:24\nDodatna novčana podrška u iznosu od po 3.000 dinara predviđena je za sve građane Srbije koji su do sada vakcinisani i sve one koji će do 31. maja primiti bar prvu dozu vakcine, navodi se u saopštenju Kancelarije za saradnju sa medijima.\nOd 1. do 15. juna preko sajta Uprave za trezor biće otvoren portal za prijavljivanje građana za ovu novčanu pomoć. Odmah nakon tog roka počeće isplata, koja će trajati do kraja juna.\nNovčanu pomoć primiće i svi vakcinisani penzioneri, kao i oni koji to nameravaju da urade tokom maja. Za njih će isplata ići po automatizmu i nije potrebno da se prijavljuju, dodaje se u saopštenju.\nVlada je usvojila i dopunu Zaključka vlade od 2. aprila 2020. godine kojom bi se naknada zarade u visini od 100 odsto osnova za naknadu zarade isplaćivala samo zaposlenima koji su na bolovanju zbog potvrđene zarazne bolesti kovid 19, a vakcinisani su, kao i zaposlenima koji iz zdravstvenih razloga ne mogu biti vakcinisani.\nOstali zaposleni koji se razbole od kovida dobijali bi naknadu zarade za vreme bolovanja od 65 odsto zarade, ističe se u saopštenju.\nSmanjenje troškova za gubitak lične karte\nVlada Srbije usvojila je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o ličnoj karti čiji je osnovni cilj realizacija vladinog projekta "Stop birokratiji", a koji se odnosi na smanjenje administrativnih troškova građanima Srbije prilikom oglašavanja lične karte nevažećom.\nUkoliko građanin izgubi ličnu kartu biće dovoljno da je objavi nevažećom na sajtu Ministarstva unutrašnjih poslova. Izmenama zakona predviđeno je da za izdavanje lične karte maloletnom licu starijem od 16 godina bude dovoljna saglasnost samo jednog roditelja.\nNa današnjoj sednici usvojen je tekst Memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata o tehničkim uslovima i načinima elektronske validacije potvrda o izvršenoj vakcinaciji protiv kovida 19 i potvrda o izvršenom testiranju.\nUsvojen Predlog zakona o zaštiti poslovne tajne\nČlanovi vlade usvojili su Predlog zakona o zaštiti poslovne tajne, kojim se usklađuje sistem zaštite poslovne tajne sa relevantnim propisima Evropske unije.\nOvim zakonskim predlogom štite se investicije privrednih subjekata u sticanje, razvoj i primenu znanja i iskustva i drugih informacija koje im obezbeđuju prednost nad konkurencijom.\nInvestiranje u stvaranje i primenu intelektualnog kapitala štiti se pravima intelektualne svojine - patentom, dizajnom, autorskim pravom, kao i zaštitom pristupa znanju koje je privrednom subjektu dragoceno, a nije opšte poznato.\nPoslovna tajna ima važnu ulogu u razmeni znanja između istraživačkih institucija i privrednih društava, posebno malih i srednjih preduzeća.\nNa sednici je usvojen zaključak vlade kojim su stvoreni uslovi da Srbija prihvati Povelju o programu partnerstva "Zeleni most", koja trenutno u članstvu ima 16 zemalja Evrope i 16 nevladinih organizacija.\nPristupanjem Srbije, stvara se okvir za saradnju sa zemljama potpisnicama, sa idejom da se ubrza globalni prelazak na zelenu ekonomiju promovisanjem tehnologija i najboljih praksi.\nSuština Povelje je da se ubrza promocija strateških investicionih projekata, čije sprovođenje podrazumeva različite oblike partnerstva u domenu javnog i privatnog sektora, a gde javne inicijative igraju važnu ulogu.


Članovi Odbora razmatrali su Izveštaj predstavnika Ministarstva za dijasporu sa prve konstitutivne sednice Skupštine dijaspore i Srba u regionu. Državni sekretar Ministarstva za dijasporu Miodrag Jakšić, zahvalio se predsedniku i članovima Odbora koji su prisustvovali Skupštini dijaspore i naglasio da su tokom radnog dela definisani ciljevi Skupštine i Srba u regionu, kao i svih onih koji učestvuju u sprovođenju politike prema rasejanju. Prvenstveno, cilj će biti dalje pozicioniranje Srbije kao matične države svih njenih državljana koji žive u inostranstvu, i to kroz vraćanje poverenja u insitucije Srbije, poboljšanje statusnog položaja, kao i jačanje svesti u domaćoj javnosti o značaju dijaspore i Srba u regionu. Takođe, bolja iskorišćenost kapaciteta naše dijaspore i Srba u regionu i očuvanje nacionalnog, verskog i kulturnog identiteta među gotovo četiri miliona naših ljudi koji žive u celom svetu, biće prioritetni ciljevi u budućnosti, dodao je Jakšić.\nČlanovi Odbora razmatrali suinformacije o poseti Federaciji B i H i Republici Srpskoj delegacije Odbora za odnose sa Srbima izvan Srbije, koju je izložio šef delegacije dr Janko Veselinović i informacije o poseti republici Makedoniji delegacije Odbora za odnose sa Srbima izvan Srbije, koju je izložio šef delegacije Milorad Buha. Nakon kraće diskusije, članovi Odbora usvojili su izveštaje.\nU nastavku sednice, članovi Odbora razgovarali su sa delegacijom Srpske zajednice u Makedoniji o položaju, radu i aktivnostima Srba u Makedoniji.


BiH traži saslušanje okrivljenih za ratni zločin | Glas javnosti\nčetvrtak 3. jun 2010.\nPočetna > Hronika > BiH traži saslušanje okrivljenih za ratni zločin\nPortparol srpskog tužilaštva i zamenik tužioca za ratne zločine Bruno Vekarić potvrdio je agenciji Beta da je zahtev iz BiH primljen, kao i krivična prijava Fonda za humanitarno pravo u vezi sa tim slučajem.\nKako sarajevski list Dnevni avaz navodi, pozivajući se na izvore u BiH i Srbiji, BiH od srbijanskog tužilaštva traži da se saslušaju komandant bataljona Vojne policije 65. zaštitnog puka major Dragan Pećanac koji je bio u Upravi bezbednosti Glavnog štaba Vojske RS, komandant 10. diverzantskog odreda vojske RS Milorad Mišo Pelemiš i vojnici Brano Gojković, Aleksandar Cvetković i Zoran Obrenović. Prema pisanju tog lista oni se nalaze u Srbiji i imaju srpsko državljanstvo.\nList navodi da se oni terete za ubijanje 1.200 zarobljenih muškaraca i dečaka bošnjačke nacionalnosti iz Srebrenice na Vojnoj ekonomiji Branjevo u Pilici tokom jula 1995. godine.\nTročlana porodica Vuković poginula u udesu kod Kraljeva\nStanišić i Župljanin traže odbacivanje zahteva tužioca\nPožar u bolnici u Sremskoj Mitrovici, nema povređenih\nKrivične zbog malverzacija u Ikarbusu


Zajednički istraživački centar Evropske komisije razvio metodu detekcije soja Omikron – Sjever Crne Gore\nZajednički istraživački centar (JRC) Evropske komisije razvio je novu metodu detekcije specifičnu za soj Omicron, koju mogu da koriste relevantne zdravstvene vlasti i institucije u bilo kojoj zemlji, prenose iz Ministarstva prosvjete.\n“Virus SARS-CoV-2 se stalno razvija i novi sojevi, kao što je Omicron, mogu da prođu neotkriveni prilikom testiranja i dovedu do „lažno negativnih“ rezultata, jer se većina metoda testiranja fokusira na originalni soj.“\n“Ključni korak ka otkrivanju novog soja zasniva se na poznavanju njegovog genetskog niza. JRC je dizajnirao metod specifičan za Omicron koristeći sofisticirane bioinformatičke alate i testiran je na bolničkim uzorcima. Ovo omogućava bolje i brže praćenje širenja soja, a kao rezultat dovodi do boljih zdravstvenih intervencija.“\n“Od januara 2022. godine, protokol koji predstavlja ovu novu metodu preuzet je preko 3.700 puta.“\n“Takođe, evolucija sojeva ne prestaje sa Omikronom. JRC je razvio kontrolnu tablu, gdje laboratorije mogu da provjere da li je metoda koju koriste i dalje važeća u odnosu na određene sojeve.“\n“Štaviše, JRC razvija nove „univerzalne“ metode koje bi trebalo da pomognu u otkrivanju bilo kojih sojeva SARS-CoV-2: onih sojeva koji su prisutni danas i onih koji bi se mogli pojaviti u budućnosti.“\n“Ove metode se mogu primijeniti kako na uzorke ljudi, tako i na uzorke životne sredine.“- napisali su iz Ministarstva prosvjete.\nPrevPredhodniMinistar Mitrović sa saradnicima u zvaničnoj posjeti Ujedinjenim Arapskim Emiratima\nSledećiIme od kog podilazi jeza: Kako je Vlad Cepeš postao DrakulaNext


Porazi rukometašica i košarkaša Bora – RADIO TELEVIZIJA BOR\nBOR – Rukometašice Bora poražene su u drugom kolu Super lige Srbije od ekipe Železničara u Inđiji 29:19. Sa jednim osvojenim bodom iz prvog kola na domaćem terenu, Boranke su na deobi devetog i desetog mesta sa ekipom Mladosti iz Nove Pazove. Obe pobede u prva dva kola imaju samo rukometašice Naise i Jagodine, koje su i glavni kandidati za osvajanje prvog mesta. Boranke u narednom kolu dočekuju Radnički iz Kragujevca.\nKošarkaši Bora poraženi su na domaćem terenu u trećem kolu Druge lige Srbije od ekipe Napredak Junior iz Kruševca, ubedljivo 83:60. Gosti iz Kruševca su dobro počeli utakmicu i već na kraju prve četvrtine uspeli da stignu do deset poena prednosti 25:15. Borska ekipa je u drugoj četvrtini zaigrala nešto bolje i smanjila prednost na osam poena, ali do kraja utakmice Napredak nije dozvolio bilo kakvo iznenađenje i završio meč sa 23 poene prednosti. U četvrtom kolu Borani gostuju u Arilju ekipi Klik.\nKošarkaši Rudara 1903 pobedili su u trećem kolu Prve regionalne lige grupa istok takođe na domaćem terenu Rtanj iz Boljevca 81:79. U narednom kolu Rudar gostuje u Medveđi ekipi Jablanice.\nSve dvoranske utakmice, zbog aktuelne epidemije korona virusa, igrane se bez prisustva publike.\nFudbaleri Bora pobedili su u desetom kolu Zone istok Tanaska Rajića iz Pirota 1:0, dok je Slatina na gostovanju u Lužnici istoimenoj ekipi igrala bez golova 0:0. Posle ovog kola Slatina je na deobi drugog i trećeg mesta sa Balkanskim iz Dimitrovgrada sa po 19 osvojenih bodova. Sa tri boda manje Bor 1919 je na deobi od sedmog do devetog mesta sa Senjakom i zaječarskim OFK O19. Na čelu tabele i dalje je negotinski Hajduk Veljko sa 23 boda, dok su donjem delu tabele Branik i BSK iz Bogovine.\nU Borskoj okružnoj ligi Zlot je na domaćem terenu savladao Ključ iz Podvrške ubedljivo 6:0, a Nemetali su u Donjoj Beloj Reci pobedili BSK 3:1. Pobedu je na gostovanju u Donjem Milanovcu zabeležio i Brestovac koji je pobedio Poreč 2:1. Šarbanovac je gostovao u Urovici istoimenoj ekipi gde je poražen 4:1, kao i Krivelj koji je u Kobišnici poražen od prvoplasirane Sloge ubedljivo 10:0.\nNajbolje plasirana ekipa iz Bora i dalje je Brestovac na drugom mestu sa 24 boda, šest manje od prvoplasirane Sloge.\nZlot je treći sa 19 bodova, Šarbanovac sedmi sa 13, dok Nemetali dele osmo, deveto i deseto mesto sa 11 osvojenih bodova. Najslabiji plasman posle deset kola ima Krivelj koji je na 11 mestu sa devet bodova.\nTags: Bor, borska okružna liga, fudbal, grad bor, košarka, kosarkasi, rukomet, rukometasice, zona istok\nPrevious Tradicionalni „Crnovrški maraton“ ove nedelje u Boru\nNext U Majdanpeku sve popularniji ženski fudbal\nPrijem za mlade borske državne prvake u karteu


mario Milošević - Blic Online\nKAMERE SNIMILE ZLOČIN Crnogorski kriminalac odležao kaznu, pripadnici klana došli po njega, ali ga je na ZATVORSKOJ KAPIJI ČEKALO IZNENAĐENJE\nNakon što je Mario Milošević pušten iz zatvora jer je odležao kaznu zbog ilegalnog nošenja oružja, nekoliko minuta kasnije na kapiji Uprave za izvršenje krivičnih sankicija ponovo je uhapšen zbog sumnje da je umešan u ubistvo Radomira Đuričkovića na Cetinju 2016. godine.\n"NIJE HTEO DA ODGOVARA NA PITANJA" Saslušan ubica vlasnika diskoteke, nakon zločina krio se na Kosovu\nMario Milošević saslušan je u crnogorskom Višem tužilaštvu nakon što je iz Srbije izručen Crnoj Gori, gde je minule dane provodio u posebnoj samici sa video-nadzorom. Negirao je izvršenje krivičnih dela koja mu se stavljaju na teret - ubistvo Miodraga Kruščića i članstvo u kriminalnoj grupi Filipa Bešovića, koja je odgovorna za ranjavanje novinarke "Vijesti" Olivere Lakić.\nPodgoričanin Mario Milošević (38), koji je uhapšen u Prištini po crnogorskoj poternici zbog optužbe da je učestvovao u ubistvu Radomira Đuričkovića, izručen je Crnoj Gori.\nOD SPORTISTE DO UBICE Ko je Mario Milošević, Podgoričanin osumnjičen za jednu od NAJHLADNOKRVNIJIH LIKDIVACIJA u Crnoj Gori\nPodgoričanin Mario Milošević, koji je uhapšen u Prištini po crnogorskoj poternici zbog optužbe da je učestvovao u ubistvu Radomira Đuričkovića, ali i kao likvidatora Miodraga Kruščića, tražio je od kosovskih organa da odmah bude izručen Crnoj Gori.\nVLASNIKA DISKOTEKE UBIO MARIO MILOŠEVIĆ Kruščićevo ubistvo organizovala KRIMI-GRUPA IZ PODGORICE koja je pucala i na novinarku!\nCrnogorska policija saopštila je danas da je rasvetlila ubistvo vlasnika diskoteke "Bigl" u Podgorici Miodraga Kruščića i ranjavanje novinarke Vijesti Olivere Lakić, ističući da se za oba krivična dela sumnjiči ista kriminalna organizacija. Načenik podgoričke policije je, na konferenciji za štampu, saopštio da je Kruščića ubio Podgoričanin Mario Milošević!\nCetinjanin likvidiran u Podgorici sarađivao sa DOBRO POZNATIM IMENOM iz sveta kriminala\nNikola Ćupić (35) sa Cetinja, koji je u nedelju raznesen u Podgorici kada je eksplodirala bomba postavljena pod njegov automobil, navodno je bio pripadnik kriminalne grupe sa Cetinja koja je bliska s kavačkim klanom iz Kotora. Takođe, pojavile su se informacije da je sarađivao sa Mariom Miloševićem.\nSUKOB "TITANA" IZA REŠETAKA Glavni ubica "kavačkog klana" u zatvoru BRUTALNO PRETUKAO ubicu kruševačkog "dona"\nPodgoričanin Mario Milošević, blizak "kavčanima", koji je uhapšen u Prištini po poternici Crne Gore, u pritvoru je pretukao Miću Uroševića, zvanog Četnik, osuđenog u Nišu za ubistvo, a u Kosovskoj Mitrovici osumnjičenog za likvidaciju Kruševljanina Dejana Steljića.\nISTRAGA UBISTVA OLIVERA IVANOVIĆA Podgoričanin potvrdio da su se poznavali, ali negirao veze sa zločinom (VIDEO)\nKosovski istražitelji ispituju da li je crnogorski državljanin Mario Milošević na bilo koji način povezan sa ubistvom Olivera Ivanovića, javljaju crnogorske "Vijesti".\nCrna Gora može da traži izručenje uhapšenih na KiM\nVlada Crne Gore saopštila je danas da su stvoreni uslovi da Ministarstvo pravde zatraži izručenje uhapšenih Marija Miloševića, Đorđija Pavićevića, Vukana Vujačić i Igora Mašanovića od prištinskih institucija.\nZVICER OPET POBEGAO Kako je drugi čovek "kavačkog klana" ZA DLAKU izbegao hapšenje u Prištini\nDrugi čovek kavačkog klana, Radoje Zvicer, koji je, prema pisanju crnogorskih medija, bio u Prištini kada i nedavno uhapšeni Mario Milošević i Strahinja Đanković, pobegao je u poslednjem trenutku i ponovo izbegao hapšenje.\nKALABRIJA NA BALKANU Ime ovog prištinskog naselja NIJE SLUČAJNO, jer je to novi raj za kriminalce iz Srbije i Crne Gore\nČlan kavačkog klana Mario Milošević (38), kao i njegov sunarodnik Đorđe Pavićević (31) i navijač Rada Strahinja Đanković (22), osumnjičeni da su počinili ubistva, uhapšeni su u istoj zgradi u Prištini sredinom prošle nedelje.\nCetinjani Vukan Vujačić i Igor Mašanović uhapšeni su na Kosovu zbog sumnje da su zajedno sa Mariom Miloševićem koji je uhapšen pre dva dana, učestvovali u ubistvu Cetinjanina Radomira Đuričkovića 10. oktobra 2016. godine, saopšteno je iz Uprave policije.\nMario Milošević, koji je danas uhapšen zbog sumnje da je učestvovao u ubistvu Radomira Đuričkovića, iza sebe ima burnu kriminalnu prošlost.\nUhapšen muškarac osumnjičen za nekoliko likvidacija u sukobu crnogorskih klanova\nMario Milošević (38) uhapšen je na Kosovu, saopšteno je iz Uprave policije. Kako je saopšteno, na Kosovu je lišen slobode i Đorđe Pavićević (31) iz Nikšića, koji je bio u društvu Miloševića, a koji je pobegao 3. jula 2018. godine iz medicinske ustanove gde je izdržavao kaznu zatvora.


TENDER: Izgradnja Regionalne sanitarne deponije u Živinicama\nJavno preduzeće EKO-SEP, zaduženo za upravljanje otpadom u Živinicama, mestu u severoistočnom delu Bosne i Hercegovine u blizini Tuzle, objavilo je tender za izgradnju Regionalne sanitarne deponije u Živinicama “Separacija” – faza 1.\nRok za zainteresovane ponuđače da dostave svoje ponude je 6. septembar, navodi se u oglasu za tender.\nNovac za ovu investiciju obezbedila je Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) preko kredita vrednog 6 miliona evra. Na drugoj strani, Vlada Švedske namerava da obezbedi još 2 miliona evra za ovaj projekat. Investicija u prvu fazu deponije “Separacija” procenjena je na 7,5 miliona evra.\nRegionalna deponija u Živinicama je jedna od 8 planiranih regionalnih deponija u Federaciji BiH\nUgovor koji će biti sklopljen sa izabranim ponuđačem uključuje:\nulazno-izlaznu zonu (ulazna vrata, asfaltirani put, sa punktom za merenje i separatorom za ulje i masnoću)\nogradu oko dela deponije\nglavnu administrativnu zgradu i parking pored nje\nservisni centar sa povezanim platoom\nprvi deo deponije za odlaganje otpada sa sistemom za sakupljanje i recirkulaciju procednih voda i pasivnim sistemom za degasifikaciju\nzaštitnu ogradu oko deponije\nbazen za sakupljanje kišnice\nplatformu za čišćenje vozila\nDeponija u Živinicama je prvobitno bila namenjena za za 3 opštine u Tuzlanskom kantonu – Živinice, Kladanj i Banovići\nOčekuje se da će realizacija ugovora potpisanog sa najboljim ponuđačem početi 1. novembra i trajati oko 15 meseci.\nRegionalna deponija u Živinicama je jedna od 8 planiranih regionalnih deponija za Federaciju Bosne i Hercegovine, uz one u Bosanskoj Krupi, Gornjem Vakufu, Gradačcu, Fojnici, Goraždu, Stocu i Bosanskom Petrovcu. Federacija BiH trenutno ima 4 regionalne deponije, u Sarajevu, Zenici, Mostaru i Livnu.\nDeponija u Živinicama je prvobitno bila planirana za 3 opštine – Živinice, Kladanj i Banovići, ali bi mogla poslužiti i za potrebe drugih opština, a mogla bi da se koristi i za Grad Tuzlu.\nTagovi: deponija, investicija, otpad, tender\nPočetna » Vesti » Otpad » TENDER: Izgradnja Regionalne sanitarne deponije u Živinicama


IPARD u 2020 godini - Forum PSSS - PSSS\nIPARD u 2020 godini\n29 jan 2020 11:25\t#40054 od Anđelković Stefanija\nIPARD u 2020 godini was created by Anđelković Stefanija\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede planira da u ovoj godini objavi pet javnih poziva iz IPARD programa pomoći EU. Podsticaji iznose oko 57,6 miliona evra.\nPrvi poziv biće namenjen ruralnom turizmu i trebalo bi da bude objavljen u martu, a reč je o meri “Diverzifikacija poljoprivrednih gazdinstava i razvoj poslovanja”, koju Brisel još uvek nije odobrio i za koju Srbija čeka akreditaciju, ali nadležni uveravaju da bi Evropska komisija uskoro mogla da da “zeleno svetlo”. Podrška iz IPARD fonda u okviru ove mere, vredna više od milijardu dinara, moći će da se dobije za izgradnju i unapređenje objekata za ruralni turizam, kupovinu nove opreme i nameštaja, izgradnju, rekonstrukciju i opremanje objekata za pružanje turističkih i ugostiteljskih usluga.\nSledeći poziv odnosi se na tehničku pomoć domaćoj administraciji u realizaciji tog evropskog programa, za šta je opredeljeno više od 53 miliona dinara, a takođe je reč o meri IPARD -a koju Srbija dosad nije imala.\nPoljoprivrednici, zadruge i mala i srednja poljoprivredna preduzeća moći će da računaju na još jedan konkurs iz IPARD -a za traktore, vredan oko 620 miliona dinara, a potom sledi poziv iz iste mere namenjen izgradnji skladišnih kapaciteta, farmi, staklenika, plastenika, podizanju i opremanju voćnjaka, vinograda, vredan blizu dve i po milijarde dinara. Najviše novca biće izdvojeno za meru koja se odnosi na izgradnju i opremanje objekata za preradu voća, povrća, mesa, mleka, jaja i grožđa – više od dve i po milijarde dinara, a za tu finansijsku podršku mogu da konkurišu firme – mlekare, mesare, klanice, vinarije, proizvođači džemova, sokova.\nIPARD 2 program u Srbiji za period 2014-2020. godine, namenjen je poljoprivrednim gazdinstvima, zemljoradničkim zadrugama, malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima. EU je za njih obezbedila 175 miliona evra bespovratne pomoći, a deo od 25% obezbedila je Srbija iz nacionalnog budžeta.\nPrincip je takav da investiciju u potpunosti finansiraju korisnici ovog programa, najčešće uz pomoć banaka ili fondova, a da im se po završetku ulaganja iz IPARD fonda vraća 50 do 70% te vrednosti. Do sada je u okviru IPARD programa raspisano i zatvoreno sedam javnih poziva vrednih oko 130 miliona evra, a prema izjavama nadležnih, do kraja 2019. na račune onih koji su realizovali investicije uplaćeno je oko pet miliona evra.\nmast.agroekon., savetodavac za agroekonomiju, Stefanija Anđelković


13.11.2015 u 08:15\nMože li DS preživeti još jedan rascep\nKada su se posle izbornog poraza 2012. godine u Demokratskoj stranci preispitivali ko je odgovoran za loš rezultat, pa se nametnulo i pitanje partijskog raskola, jedan visoki funkcioner DS-a poručio je: „Od Demokratske stranke su se mnogi odvajali i mislim da niko nije bolje prošao nego dok je bio u DS-u.”\n10.11.2015 u 15:30\nStefanović jednoglasno smenjen, novi šef Nataša Vučković\nBEOGRAD – Poslanički klub DS jednoglasno je danas smenio Borislava Stefanovića sa funkcije šefa poslanika te stranke i jednoglasno izglasao Natašu Vučković na tu funkciju, rečeno je novinarima nakon sednice tog organa.\n29.09.2015 u 09:05\nUsitnjavaju li Tadić i Pajtić „građansku opoziciju”\nVučiću zabavna Pajtićeva želja da Banovinu zameni Nemanjinom\n„Ako ne bude parlamentarnih izbora, verovatno ću biti nosilac liste u pokrajini, ali ne i kandidat za predsednika Pokrajinske vlade. Vreme je da tu poziciju preuzme neko drugi iz Demokratske stranke”, kaže Bojan Pajtić, lider DS-a i pokrajinski premijer, u izjavi za „Politiku” i dodaje: „Imamo mnogo sposobnih i čestitih ljudi spremnih da preuzmu odgovornost prvog čoveka Pokrajinske vlade. Ko će...\n30.05.2015 u 22:11\nDS i ZZŠ održale miting u Kragujevcu\nKRAGUJEVAC – Opoziciona Demokratska stranka i pokret „Zajedno za Šumadiju” održali su u Kragujevcu antivladin miting. Na protestnom skupu mogle su se videti parole „Vučiću budi kao kiša, zaobiđi nas”, „Nećete me oterati, ja volim Kragujevac”, „Rale, to što ti je tata dao nije njegovo”, „Dosta naprednjačkog nazadovanja”, „Da izbacimo Kragujevac iz rikverca”. Lider DS Bojan Pajtić je na mitingu...\n21.04.2015 u 08:15\nSNS i DS odmeravaju snage i na mitinzima\nNaprednjaci i demokrate će pre izbora odmeriti snage i na ulici. Naredne subote DS organizuje „građanski bunt” ispred Narodne skupštine, ali im SNS neće odgovoriti kontramitingom u Pajtićevom dvorištu sledećeg dana, kao što je bilo planirano. Skup podrške politici vlade Aleksandra Vučića u Novom Sadu pomeren je za početak maja. Prošlo je vreme velikih mitinga u Srbiji koji su okupljali po...\n22.03.2015 u 15:00\nNe kopiram Ciprasa\nPromene u Srbiji mogu se izboriti samo s novim programom i s ljudima čiste biografije, zato ću Demokratskoj stranci ponuditi novi program, a ukoliko ga ne prihvati boriću se za onaj koji većina bude usvojila, naravno, uz očekivanje da na predstojećim lokalnim i pokrajinskim izborima ostvari veliku pobedu u svim gradovima i u Vojvodini, kaže Borislav Stefanović, potpredsednik Demokratske stranke,...\n03.02.2015 u 14:00\nDemokrate obeležile 25. godišnjicu rada stranke\nBEOGRAD – Opoziciona Demokratska stranka (DS) obeležila je danas 25 godina od obnavljanja rada, a njen predsednik Bojan Pajtić je za početak marta najavio osnivanje Vlade u senci. „Da nije Demokratske stranke, ne bi bilo evropskog puta Srbije, ne bi bilo elementarne demokratije u ovom društvu, ne bi bilo regionalnog pomirenja”, rekao je Pajtić novinarima u sedištu DS-a u Beogradu. Pajtić je najavio...\n01.02.2015 u 10:51\nPajtić: Raste podrška DS-u\nNOVI SAD – Predsednik Demokratske stranke (DS) Bojan Pajtić izjavio je da je DS svesna grešaka koje je pravila, obećao da ih neće ponoviti i dodao da je stranka danas jedinstvena, zbog čega je podrška građana demokratama u poslednje vreme značajno porasla. „Činjenica je da DS-u ubrzano raste podrška. To govori o tome da građani, iako su s razlogom bili ljuti na DS zbog nekih grešaka i propusta,...\nAleksandar Šapić odvodi tri odbornice DS-a\nOdbornička grupa Demokratske stranke u gradskom parlamentu biće uskoro „kraća” za najmanje tri mandata. Demokrate će, kako saznaje „Politika”, napustiti Mira Basta, Ljiljana Jovčić i Marija Leković. Sve tri odbornice izglasane su na listi koalicije oko DS-a na martovskim izborima, ali će ubuduće podržavati Aleksandra Šapića, predsednika opštine Novi Beograd, koji je napustio DS i osnovao Udruženje...


AP, Rojters | 10. dec 2020.\nAmerička federalna trgovinska komisija i 48 američkih država tužili su, u dva odvojena procesa, kompaniju Fejsbuk – tvrdeći da je prekršila zakone koji onemogućavaju formiranje štetnih ekonomskih trustova.\nFoto: Dan Farber, Flickr\nFejsbuk, čiji je vlasnik Mark Zakerberg, za sada se nije oglašavao povodom navoda o podnošenju tužbe.\nFederalna komisija je u tužbi zatražila razdvajanje korisničkih servisa društvene mreže Instagram (Instagram) i programa za komuniciranje Votsap (WhatsApp). Istovremeno, većina američkih država optužilo je Fejsbuk za zloupotrebe u sferi društvenih mreža u nameri da slomi manje konkurente.\n„Izrazito je važno da sprečimo ovo grabežljivo preuzimanje kompanija i vratimo poverenje u tržište”, rekla je Leticija Džejms njujorška državna tužiteljka koja je, uz Federalnu trgovinsku komisiju, podnosilac tužbe.\nFederalna trgovinska komisija tvrdi da je Fejsbuk pokrenuo, kako je ukazano, sistemsku strategiju eliminacije konkurenata – tako što je 2012. kupio Instagram, a 2014. kupio i Votsap.\nLeticija Džejms iznela je tvrdnje da je Fejsbuk praktikovao da omogući pristup drugim nezavisnim aplikacijama – a zatim naglo prekine saradnju sa programerima koje je smatrao pretnjom.\nTakođe, tužbom se kompanija Fejsbuk tereti za ponašanje koje narušava konkurenciju, kao i zloupotrebu povlašćenog položaja za prikupljanje podataka o potrošačima i sticanje značajnih prihoda od oglašavanja.\n„Fejsbuk je godinama koristio svoj monopolski položaj povezivanja na društvenim mrežama da bi ugušio konkurenciju, inovacije i prodao zabrinjavajuću količinu podataka korisnika da bi zaradio. I to sve na štetu brojnih korisnika”, saopštio je Džoš Stajn državni tužilac Severne Karoline i jedan od članova tima koji je vodio istragu.\nVlasništvo nad društvenom mrežom Instagram Fejsbuk je platio milijardu dolara mesec dana pre nego što su akcije ponuđene na javnu prodaju. U to vreme Instagram, društvena mreža usredsređena na objavu fotografija, imala je oko 30 miliona korisnika i nije ostvarivala prihod.\nPrilikom kupovine Zakerberg je najavio da će kompanije i platforme biti nezavisne, ali su godinama usluge postajale sve integrisanije. Korisnici su u mogućnosti da povežu naloge i objavljuju sadržaje na svim platformama. Danas, Instagram širom sveta ima više od milijardu korisnika.\nVotsap (WhatsApp), aplikaciju za komuniciranje zaštićenim porukama, Fejsbuk je kupio za 19 milijardi dolara. Prilikom kupoprodaje saopšteno je da se time, kako je precizirano, neguje okruženje u kom nezavisni preduzetnici mogu da osnivaju kompanije i samostalno biraju smer razvoja.\n“Usredsrede se na rast i istovremeno imaju koristi od stručnosti, resursa i obima Fejsbuk platforme. Pristup dobro funkcioniše sa Instagramom i Votsap će funkcionisati na taj način”, saopšteno je 2014, prilikom kupoprodaje.\nMeđutim, u narednim godinama, osnivači i Instagrama i Votsapa napustili su Fejsbuk zbog neslaganja sa Zakerbergom. Fejsbuk je nedavno počeo da integriše Instagram i Votsap sa aplikacijom za komuniciranje porukama – Mesendžerom. To bi moglo otežati postupak razdvajanja tih platformi i kompanija koje su njihovi vlasnici.\nFejbuk je najveća društvena mreža na svetu sa 2,7 milijardi korisnika, čija se tržišna vrednost procenjuje na skoro 800 milijardi dolara. Njen izvršni direktor Mark Zakerberg, peta je najbogatija osoba na svetu i najpoznatije lice Big teh (Big Tech) kružoka koji podrazumeva najveće i najdominantnije kompanije u sferi informacionih tehnologija: Amazon, Epl, Gugl, Fejsbuk i Majkrosoft.\nDruštvene mreže Fejsbuk Instagram Monopol SAD Vocap\n← NDNV: Novinarima neophodna podrška da se izbore sa stresom zbog pandemije\nJuTjub će uklanjati dezinformacije o ishodu izbora u SAD →


Počinje Evroliga, Zvezda otputovala u Atinu - BOBAR Radio\n/ Počinje Evroliga, Zvezda otputovala u Atinu\nPočinje Evroliga, Zvezda otputovala u Atinu\nPosle neočekivane opomene u Superkupu ABA lige, Zvezda će već u Atini pokušati da pokaže kako je to bila samoprolazna slabost. Nova sezona za košarkaše Crvene zvezde počela je senzacionalnim porazom od Primorske u četvrtfinalu ABA Superkupa, ali mnogo važniji izazovi tek očekuju šampiona Srbije i ABA lige. Prvi je već sutra, u četvrtak od 21 časova u ”OAKA” areni u Atini, gde će Zvezda u prvom kolu Evrolige odmeriti snage sa domaćom ekipom Panatinaikosa. Zvezdina ekspedicija danas je otputovala u glavni grad Grčke, a svoja očekivanja je u izjavi za klupski sajt otkrio trener Crvene zvezde Milan Tomić.\n”Očekuje nas utakmica protiv velikog protivnika, znamo kakvu je ekipu Panatinaikos oformio pred ovu sezonu. Međutim, to ne znači ništa, idemo da odigramo dobru utakmicu svih 40 minuta kako bi došli do što boljeg rezultata i do pobede. Panatinaikos je sastavljen od dosta iskusnih, evroligaških i NBA igrača, ali mi gledamo nas i borićemo se. Imali smo dve tri povrede u pripremnom periodu, sada su svi spremni za utakmicu, i svima je drago što će biti deo Evrolige u ovoj sezoni. Naš cilj je da prikažemo Crvenu zvezdu u što boljem svetlu”, izjavio je Tomić, ne želeči da daje prognoze Zvezdinih mogućnosti ove sezone u Evroligi.\n”Želim prvo da nam poželim sreću na startu sezone i u Evroligi. Svaki početak je kao i uvek, specifičan i težak, čeka nas tvrda i teška utakmica, igraće se agresivno sa obe strane, i pred puno navijača u njihovoj dvorani. Moramo da budemo skoncentrisani od samog starta, spremni fizički i psihički, moramo da budemo čvrsti i da pariramo u svim segmentima igre. Što više bude odmicala sezona, što više budemo trenirali i igrali, biće sve bolje. Kada igrate u Crvenoj zvezdi znaju se ambicije na svim poljima, u svim takmičenjima”, konstatovao je Čović.