Video nadzor – Efikasan sistem zaštite Vašeg doma i poslovnog prostora | SecuritySEE.com\nNaslovna Sistemi bezbednosti Video nadzor Video nadzor – Efikasan sistem zaštite Vašeg doma i poslovnog prostora\nVideo nadzor – Efikasan sistem zaštite Vašeg doma i poslovnog prostora\nStručnjaci veruju da čak 67% provala bude sprečeno zahvaljujući ugradnji sistema video nadzora. Ovi statistički podaci ukazuju na činjenicu da video nadzor ima značajnu ulogu u zaštiti i očuvanju naše bezbednosti.\nIpak, ova vrsta tehničkog obezbeđenja služi kao sistem za praćenje i snimanje, što predstavlja obradu podataka pojedinca kome se, u naročitoj meri, zadire u privatnost koja je zagarantovana Ustavom Republike Srbije. Zbog toga, postoje propisi kojih se treba pridržavati prilikom ugradnje i servisiranja.\nKada je 1989. godine objavljen roman Džordža Orvela „1984”, svet se upoznao sa konceptom video nadzora. Ova tehnologija razvijena tokom četrdesetih godina prošlog veka, tek u sedamdesetim godinama počela je da ima širu primenu.\nRaniji model naprednog video sistema za ličnu upotrebu sastojao se od velike kamere koja je mogla da vidi spoljašnjost kroz sitne rupice montirane na ulaznim vratima. Video kamera bi zatim poslala zrnaste slike televizijskom monitoru koji je ujedno bio i kontrolni panel, a sa koga je vlasnik kuće kontrolisao kretanje kamere daljinskim upravljačem. Kontrolna tabla (koja se nalazila u odvojenoj prostoriji od kamere) bila je opremljena sigurnosnim funkcijama (na primer, interfon i alarmni taster).\nKoncept sistema video nadzora se značajno razvio tokom prošlog veka, a uređaji najnovije generacije na tržištu su izuzetno pouzdani kada je reč o pružanju sigurnosti i zaštite.\nZa razliku od najranijih modela, savremene kamere za video nadzor mogu da budu manje od jednog standardnog mobilnog uređaja. Povezane su na internet i opremljene su snažnim objektivima koji mogu da snimaju ili emituju video snimke visoke rezolucije, a monitoring može da se vrši sa bilo kog mesta. Osim toga, vlasnici sistema za video nadzor mogu takođe da programiraju svoje sigurnosne sisteme da šalju video snimak u realnom vremenu, ako im je potrebno da provere određeno područje.\nPostoji veliki izbor kamera jer je mnogo namena, odnosno mesta i situacija u kojima se upotrebljavaju. Zato ne treba brzati sa donošenjem odluke, već se treba informisati. Ipak, postoje određene karakteristike na koje treba obratiti pažnju ukoliko se odlučite za ovaj vid zaštite:\nRezolucija – broj piksela koje se nalaze na ekranu prilikom prikaza slike;\nNoćni režim rada – da li kamera može da pravi dobre noćne snimke i do koliko metara udaljenosti;\nVodootpornost – da li je kamera vodootporna i u kojoj meri (ovo je naročito važno za spoljašnju upotrebu);\nMaterijal izrade – od kog materijala je kućište kamere napravljeno, jer od toga zavisi izdržljivost iste;\nDimenzije – u zavisnosti od situacije koju imate u prostoru i potrebe da kamera bude/ne bude diskretna.\nPostaviti video nadzor je veoma korisno, nije više toliko skupo i značajno odvraća provalnike od njihovih namera, ali treba znati da postoje određeni propisi za ugradnju video nadzora i da, ukoliko ne ispoštujete pravila, možete platiti ogromnu kaznu. U nastavku teksta pročitajte kako da ugradite video nadzor bez kršenja propisa i ugrožavanja tuđe privatnosti.\nPropisi za ugradnju video nadzora\nKada je početkom 2017. godine, posle višedecenijskog čekanja i najavljivanja, stupio na snagu Zakon o privatnom obezbeđenju, mnogi nisu ni pretpostavili da je obuhvatio i široku oblast tehničke zaštite.\nU Srbiji su, kao i u drugim zemljama Evrope, prošle godine doneti novi propisi za ugradnju video nadzora i izmene Zakona kojim je uređena ova oblast i koji je jasno definisano pod kojim uslovima je moguća ugradnja video nadzora i njegovo servisiranje.\nGostujući na RTS-u, predsednik Grupacije tehničke zaštite Udruženja za privatno obezbeđenje Privredne komore Srbije, detaljnije je objasnio da se ugradnjom svih sistema zaštite (a u koje ulazi i novo pravilo o video nadzoru) podrazumeva samo onaj ko ima licencu prema važećem ugovoru tad može da ugrađuje sisteme za zaštitu. To podrazumeva da ovlašćenje tj. legitimaciju MUP-a mora pokazati svako službeno lice koje vrši ugradnju uređaja video nadzora. Sve ostale firme, u suprotnom, vrše prekršaj a kazne im prete i do milion dinara.\n„Samo onaj ko ima licencu može da ugrađuje sisteme za zaštitu. Sve druge firme čine prekršaj i rizikuju da dođu pod udar zakona i da budu kažnjene i do milion dinara“, rekao je Maksimović.\n„Ako ste pre 1. januara 2017. godine ugradili taj sistem, vi ste samo u obavezi da sklopite ugovor o održavanju tog sistema sa licenciranom firmom i da sistem prilagodite zahtevima Zakona o privatnom obezbeđenju gde se kaže da je, na primer, za video-obezbeđenje potrebno da se arhiviraju svi snimci do 30 dana, da imate ugovor o održavanju i sa time ste vi pokriveni – time ste obezbedili sebi da vam taj sistem koji imate pravilno funkcioniše. Često vi i ne znate da vama sistem ne radi kako treba ako ga ne održavate“, rekao je Maksimović.\nAko želite da ugradite video nadzor u svom stanu, to možete uraditi bez problema i neke posebne dozvole. Međutim, ako želite da ugradite video nadzor u dvorište i da pri tom snimate deo neke javne površine, u tom slučaju morate tražiti posebnu dozvolu.\n„Ukoliko ste stavili video nadzor na kuću i to tako da gleda oko kuće i zahvata ulicu, vi morate da se ponašate u skladu sa Zakonom, odnosno da vam kamere ugradi firma sa licencom, da sklopite ugovor o održavanju sa istom tom firmom i da snimak čuvate 30 dana“, rekao je Maksimović.\nDakle, ako je video nadzor van kuće, tačnije, ako ste ga stavili na i oko kuće, i ako zahvata pogled na ulicu, tada morate da se ponašate u skladu sa zakonom i da angažujete zvaničnu (licenciranu) firmu za ugradnju i ugovorom ozvaničite servisiranje video nadzora, a takođe da čuvate sve snimke od poslednjih mesec dana.\nKada je reč o video nadzoru poslovnih objekata, neophodno je da uz navođenje naziva poslodavca, grafičkim objašnjenjem (slikom kamere) i tekstualnim upozorenjem (npr. ‚‚Objekat je pod video nadzorom‚‚), nedvosmisleno, treba označiti vršenje obrade podataka, u cilju obaveštavanja svih zainteresovanih lica da se u objektu u kojem se nalaze vrši video nadzor.\nDa, u smislu da ćete morati da nađete ovlašćenog servisera za video nadzor koji će održavati isti, ali za sam video nadzor nije potrebno tražiti nikakvu dodatnu dozvolu. Ovo se odnosi na video nadzor ugrađen pre 1. januara 2017. godine.\nPrethodni članakLozinka sa više karaktera sprečava mogućnost zloupotrebe\nSledeći članakKORPORATIVNA BEZBEDNOST U VANREDNIM SITUACIJAMA: Nacrt zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama


Ekotim - Rezultati takmičenja Danube Art Master 2015 za nivo BiH\nRezultati takmičenja Danube Art Master 2015 za nivo BiH\nProglašeni pobjednici takmičenja "Danube Art Master 2015" za 2015 godinu. Prema mišljenju komisije, rad pod nazivom "Crni labud"- "Black Swan", osvojio je prvo mjesto i predstavljaće Bosnu i Hercegovinu na međunarodnom takmičenju, gdje će se birati najbolji rad od svih prostiglih radova iz 14 zemalja.\nU maju ove godine, udruženje "Ekotim" je raspisalo konkurs za izbor najboljeg učeničkog rada na nivou BiH, a učenici su imali zadatak da odu do rijeke, i inspirisani rijekom od materijala koji nađu na obalama, naprave rad koji prikazuje njihovo viđenje. Takmičenje se odvijalo pod motom: "AKTIVIRAJMO SE!", a posebna tema bila je "NAJVEĆA DUNAVSKA MASKARADA". Osnovna ideja je bila da se učenici prilikom izrade svog umjetničkog rada, ukrase svoju odjeću materijalima koje nađu pored rijeke, i na taj način podrže inicijativu.\nKomisija u sastavu Emanullah Alić, Branka Turkić, Muhamed Kafedžić i Lejla Porobić donijela je odluku da je rad "Crni labud" ("Black Swan") učenice Iman Maljić iz osnovne škole "Aleksa Šantić", najbolji rad.\nRang listu ostalih prijavljenih radova možete pogledati na listi:\nPobjednički rad će predstavljati našu zemlju na međunarodnom takmičenju u kojem učestvuje 14 zemalja Dunavskog sliva, a najbolje očekuju vrijedne nagrade.\nNagrada za najbolji rad za nivo BiH je Tablet-računar Smart-pad Go 9", uručena je 07.09.2015, u prostorijama osnovne škole Aleksa Šantić u Sarajevu.


Sreda, 15/05 - Fudbal, Engleska, Čempionšip\n15/05Lids Junajted vs Derbi Kaunti1X2tip: 1\nU sredu nas očekuje revanš meč polufinala plej ofa za ulazak u Premijer ligu u kom se sastaju Lids i Derbi. Duel ove dve ekipe je na programu u 21 čas.\nKada se sve sabere i oduzme sigurno je da je ovo bila jedna dosta dobra sezona za fudbalere Lidsa, ali je opšti utisak da su mogli da dođu i do direktnog plasmana u Premijer ligu. Razlog što se to nije desilo leži u poprilično lošim partijama ekipe koju sa klupe vodi Marselo Bjelsa u poslednjih nekoliko kola. Naime, u poslednja četiri kola regularnog dela Lids nije znao za trijumf, i u tom periodu su zabeležili čak tri poraza uz samo jedan remi. Ipak, kada je to bilo najpotrebnije slavili su u prvom meču doigravanja protiv Derbija u gostima pa je sigurno da su veliki favoriti u revanšu.\nSa druge strane, Derbi nije na najbolji način započeo šampionat ali kako je vreme prolazilo ova ekipa je pružala sve bolje i bolje partije što je i dovelo do toga da se nađu u borbi za ulazak u Premijer ligu. U poslednjih nekoliko kola je Derbi odigrao zaista fantastične mečeve, pošto su vezali čak šest utakmica bez poraza, što je na kraju bilo dovoljno za šesto mesto uz samo bod viška u odnosu na Midlzbrou. Ipak, u prvom meču doigravanja su na svom terenu doživeli poraz od Lidsa i sada ih očekuje dosta težak posao u revanšu.\nLids je većim delom sezone pružao sjajne partije, osim u nekoliko poslednjih kola kada nisu znali za pobedu. Sa druge strane, Derbi je finiš prvenstva odigrao maestralno, ali su ipak dozvolili sebi da izgube prvi meč doigravanja pa im sada predsttoji težak posao. Prednost u ovom susretu ipak dajemo domaćoj ekipi koja je na papiru izuzetno kvalitetniji tim, pa vam zbog svega toga preporučujemo da odigrate 1 koji kladionica Bet365 plaća sa kvotom 1.70.


Velika nagrada Kanade - Blic Sport\nHamilton zadovoljan pobedom u Montrealu: Njihovi napadi nisu bili ozbiljni\nVozač Mercedesa Luis Hamilton rekao je da je zadovoljan pobedom u trci Formule 1 za Veliku nagradu Kanade i da ga konkurenti nijednog trenutka nisu ozbiljno ugrozili.\nHamilton: Hvala timu, verovao sam u pobedu\nPobednik trke za Veliku nagradu Kanade Britanac Luis Hamilton iz Meklarena rekao je posle trijumfa da je uživao u trci i zahvalio se svom timu, posadi boksa i navijačima koji su verovali u njega.\nHamilton pobedom u Kanadi nastavio ispisivanje istorije Formule 1\nFormula 1 nastavlja brend raznovrsnosti kada su pobednici u pitanju pošto je vozač Meklarena Luis Hamilton slavio na trci za Veliku nagradu Kanade i na taj način upisao svoje ime pored šest vozač koji su ove sezone slavili na “najbržem cirkusu”. Pre njega su stajali na najvišem postolju Mark Veber, Dženson Baton, Fernando Alonso, Niko Rozberg, Sebastijan Fetel i Pastor Maldonado.\nNeverovatni Fetel startuje sa pol pozicije i u Kanadi\nVozač Red Bula, Nemac Sebastijan Fetel, startovaće sa pol pozicije u trci Formule 1 za Veliku nagradu Kanade u Montrealu, pošto je na zvaničnom treningu zabeležio najbolji rezultat.\nDominacija Meklarena, Hamilton pobednik u Montealu\nNa trci za Veliku nagradu Kanade voženu u šampionatu Formule 1 najbolji učinak ostvarili su piloti Meklarena, pobednik Luis Hamilton i Dženson Baton koji je drugi prošao kroz cilj.\nHamiltonu pol pozicija u Kanadi\nVozač Meklarena Britanac Luis Hamilton osvojio prvu startnu poziciju na trci koja će se sutra u Montrealu voziti za Veliku nagradu Kanade.\nBaton najbrži na prvom treningu u Montrealu\nVozač Meklarena Dženson Baton bio je najbrži na današnjem treningu na stazi Žil Vilnev u Montrealu.


Ovo su lokacije u Beogradu na kojima će vas najbrže OPLJAČKATI I ODŽEPARITI! - Smedia\nOvo su lokacije u Beogradu na kojima će vas najbrže OPLJAČKATI I ODŽEPARITI!\n13.07.2018 | 00:36\nProblemi krađa i džeparenja sve češći su na teritoriji čitavog Beograda, gotovo da ne prođe dan, a da neko od studenata u poznatoj grupi Studenti Beogradskog univerziteta ne objavi da je bio žrtva spretnih lopova.\nOva fejsbuk grupa u kojoj studenti dele svoje probleme, brige, ali i ostale blagodeti studentskog života je pravi mali vodič na osnovu kog možete znati gde treba čuvati torbe i ostale lične dragocenosti.\nMesta najpodložnija džeparenju su gradski prevoz, autobuska stajališta, podzemni prolazi, tržni centi, slabo osvetljene ulice, ali i sva druga mesta na kojima se...


Petković: Nije politički motivisan napad, već vršnjačka tuča - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti » Petković: Nije politički motivisan napad, već vršnjačka tuča\n24. februar 2021. Izvor: Tanjug\nDirektor Kancelarije za KiM Petar Petković kaže da je sin srpskog političara sa KiM Nenada Rašića zadobio povrede u unapred zakazanoj vršnjačkoj tuči i da nije reč o politički motivisanom napadu.\n"Reč je o vršnjačkoj tuči koja nije ni priva ni poslednja, nažalost, bilo je toga u svačije vreme", rekao je Petković za TV Pink.\nPetković navodi da je zbog tuče "zloupotreblјeno dete u političke svrhe" i dodaje da ta vrsta politizacije ide iz Prištine, ali i iz Beograda i dela opozicije.\nU toj politizaciji, kaže Petković, prednjače s jedne strane Alјbin Kurti, Vjosa Osmani i većina političara iz Prištine, i s druge strane, Dragan Đilas, Rada Trajković, Vuk Jeremić, Mlađan Đorđević.\n"Dok Vjosa Osmani juče izjavlјuje kako ne želi Srpsku listu u redovima ministara buduće Vlade, u tom istom trenutku Rada Trajković uzjavlјuje kako razmišlјa o nekoj koaliciji s Kurtijem. S kojim mandatom ona o tome priča?", upitao je Pektović.\nDodao je da je ona osvojila 0,16 odsto glasova na celoj teritoriji Kosova i Metohije, dok je Srpska lista, kada je reč o srpskim glasovima, osvojila 96,14 odsto glasova.\n"I tu dolazimo do glavnog problema. Kurtiju smeta što je Srpska lista osvojila svih 10 garantovanih mandata i zna da ne može da se formira Vlada bez Srpske liste i sada koristi ovakve napade i obračune da oslabi i oteža srpsku poziciju", rekao je Petković.\nOn navodi da je dokaz za to da je tuča bila dogovorena i čenjica da, kako tvrdi, Nikola Rašić tog dana kada se desila tuča u dvorištu škole nije ni trebalo da bude u školi, jer je njegov razred imao online nastavu.\n"Šta će on sa grupom dece iz Dobrotina u školskom dvorištu onda? Pa naravno da je reč o organizovanoj tuči, koja je bila dogovorena u petak, a sukob je izbio zbog devojke", upitao je Petković.


Suarezov najvažniji gol za Barsu - Sportske.net\nSuarezov najvažniji gol za Barsu\nIzgleda da se Urugvajac potpuno privikao na novi klub, s obzirom da je na poslednjih 9 utakmica za klub u svim takmičenjima postigao čak 8 pogodaka.\nPikeova majstorija na treningu!LŠ - Bajernov imoperativ, Barsina 'rutina'Mesijevih 400Suarez doneo, Bravo sačuvao!Luize, gledaš li?\nFudbaler Barselone, Luis Suarez, koji je bio dvostruki strelac u prvom meču osmine finala Lige šampiona protiv Mančester Sitija, izjavio je da mu je sinoćnji gol protiv Reala, kojim je doneo nova 3 boda svom klubu, najvažniji za Barselonu do sada, javljaju engleski mediji.\n"Za sada mi je ovo najvažniji gol koji sam postigao za Barsu i još više dobija na značaju jer smo igrali protiv ovakvog protivnika. Svi smo srećni. Znali smo da je ovo veoma bitna utakmica za nas.", izjavio je Suarez za medije.\nBivši fudbaler Liverpula je priznao da njegov tim u prvom poluvremenu nije igrao kao što ume i da nisu imali kontrolu nad mečom.\n"U prvom poluvremenu nismo igrali onako kako smo navikli. Ipak su oni Real Madrid, konstantno su vršili pritisak i nismo toliko imali loptu u nogama kao što smo planirali. Međutim, želeli smo to da popravimo u drugom poluvremenu i uspeli smo.", dodao je Suarez.\nBarselona sada ima 4 boda više u odnosu na drugoplasirani Real Madrid, ali ima još 10 kola do kraja sezone i Suarez uverava da još uvek ništa nije rešeno.\n"I dalje ima puno da se igra. Moramo da se potrudimo da sačuvamo ovu prednost koju imamo u odnosu na Real. Kao i u svakoj ligi, svašta može da se desi ako se malo opustiš.", zaključio je 28-godišnji napadač.


Nagrađene inovacije na beogradskom sajmu tehnike › Made-in-Germany.rs\nNa nedavno završenom Međunarodnom sajmu tehnike i tehničkih dostignuća u Beogradu, nagradu za inovativnost u oblasti „elektroenergetike“ dobila je kompanija “Minel trafo” za transformator „eko-dizajns“, sa sniženim nivoom buke i gubitka energije, u skladu sa uredbom komisije EU.\nFirma “ATB Sever” iz Subotice nagrađena je za rešenje motora sa velikom rezervom u obrtnom momentu na celokupnom opsegu brzina, saopštio je “Beogradski sajam”, a prenosi agencija „Beta“.\nZa svoje dve mašine, jedne za rezanje vodenim mlazom, a druge za rezanje gasom ili plazmom, kompanija “Arpel Automation” iz Beograda ponela je nagradu u oblasti “Integra – fleksibilna automatizacija”.\nInstitut “Mihailo Pupin” nagrađen je u oblasti “savremene tehnologije” za “akustični goniometar” čija je funkcija lokalizacija izvora zvuka.\nOvogodišnji Međunarodni sajam tehnike u Beogradu okupio je 500 izlagača iz 25 zemalja.\nOd MiG na 16/05/2015 / Auto industrija, Energetika, Investicije, Mašinogradnja, Proizvodnja, Tehnologija / Ostavite komentar


DF Bar: Blokada na raskrsnici za tunel Sozina u četvrtak u 18:30\nObjavljeno 23 Feb, 2022\nDemokratski Front (DF) Bar će učestvovati u najavljenoj blokadi saobraćajnica koja počinje sjutra , u četvrtak 24. februara u 18:30, i to u Sutomoru nakon skretanja ka tunelu Sozina, saopšteno je iz barskog DF-a.\n-Imajući u vidu da je na sceni prekrajanje izborne volje građana iz avgusta 2020. i da je na pomolu nezapamćena izdaja naše slobode gdje se DPS-u kroz manjinsku Vladu daje prilika da se vrati u izvršnu vlast, pozivamo sve one koji su svojim glasom doprinijeli da se ta politička grupacija posle skoro tri decenije razvlasti na izborima održanim u avgustu 2020. da nam se pridruže u velikoj akciji u kojoj ćemo poslati poruku onima koji glasove građana žele da zloupotrijebe i poklone ih DPS-u-navode iz barskog DF-a..\nPrema istim navodima, Demokratski front je “uvijek znao kako da odgovori na izdaju, godinama smo bili pokretači bunta, i 2016. nakon velikih protesta Demokratskog fronta DPS je prevarnom radnjom i izmišljenim državnim udarom za samo jedan mandat ukrao pobjedu na izborima”.\n-Nas nisu plašili njihovi bojni otrovi, ni namješteni slučajevi, ni njihov privatni tužilac Milivoje Katnić.\nNajava formiranja manjinske Vlade još jedan je pokušaj prevare, a posebno boli to što u toj prevari imaju namjeru da učestvuju i oni koji su bili na istoj strani sa nama 30. avgusta.\nOvom akcijom šaljemo im poruku da ne kreću putem izdaje, jer im izdaju narod neće oprostiti.\nDemokratski front je dao šansu dogovoru, bili smo strpljivi i čuvali smo i sebe i naše kolege iz parlamentarne većine teških riječi u ovom turbulentnom periodu.\nAli, kako je juče dio parlamentarne većine zajedno sa opozicijom tražio zasijedanje Skupštine vrijeme je da im se pošalje poruka, da im ova izdaja neće proći.\nDemokratski Front Bar će učestvovati u najavljenoj blokadi saobraćajnica koja počinje sjutra 24. februara u 18:30 nakon skretanja ka tunelu Sozina.\nOčekujemo vas!-poručili su iz barskog DF-a.


FIATA škola špedicije – Vanjskotrgovinska komora BiH\n„FIATA škola špedicije“ je program edukacije namijenjen uposlenicima kompanija iz oblasti špedicije, logistike, vanjske trgovine, transporta, izvoznicima, uvoznicima i osobama koje žele da se profiliraju u navedenim oblastima. Sektor za edukaciju VTK BiH uspješno organizira „FIATA školu špedicije“ na osnovu postojeće validacije/akreditacije VTK BiH kod Međunarodnog saveza špediterskih udruženja (FIATA), za koju naša institucija prolazi složeni proces re-validacije i re-akreditacije svakih 5 godina. S tim u vezi, imamo obavezu da inoviramo nastavne planove i programe, kako bi polaznici škole bili upoznati sa najaktuelnijim temama i oblastima iz modula koji čine „FIATA školu špedicije“.\nSektor za edukaciju VTK BiH za potrebe škole priprema vlastitu literaturu i prezentacije, kako bi se i u tom pogledu ispoštovali svi zahtjevi i standardi koje pred nas postavlja Međunarodni savez špediterskih udruženja. S ciljem što kvalitetnije realizacije nastave, angažujemo predavače koji su eksperti u ovoj oblasti i koji su kroz naučni rad i praktično poznavanje tematike dali značajan doprinos razumijevanju materije koja čini jezgru nastavnog plana i programa škole.\nU proteklih 14 godina, koliko dugo radimo na realizaciji „FIATA škole špedicije“ i promoviranju značaja stručnog osposobljavanja u oblasti špedicije, logistike, vanjske trgovine, transporta, izvoza, uvoza i generalno kretanja robe, ponosni smo na broj od preko 500 polaznika, koji su danas ponosni vlasnici prestižne FIATA diplome iz Švicarske, međunarodno priznatog i prepoznatog standarda za dokazivanje stručnih kompetencija u navedenim oblastima.\nProces edukacije „FIATA škole špedicije“ se realizira kroz četrnaest (14) modula nastavnog plana i programa koji je izrađen u skladu sa standardima FIATA-e, a koji uključuje sljedeće module:\nCarinske procedure i INCOTERMS 2010


Zamišljen električni Mercedes-Benz CLA naslednik – Danasnje\nHome/Automobili/Zamišljen električni Mercedes-Benz CLA naslednik\n0 45,301 2 minuta citanja\nSledeća generacija Mercedes-Benz malih automobila će biti podvrgnuta promenama, u potrazi za više luksuza, revidiranom tehnologijom i većim profitnim maržama – a prednjačiće novi Mercedes-Benz CLA.\nNajavljen prošlog meseca, Mercedes-Benz će racionalizovati svoju ponudu malih automobila i SUV-a od sedam do četiri modela, u onome što naziva „Luksuzni segment za ulazak“ – svi pokretani novim paketom softvera, i podržani novom platformom okrenutom ka električnoj snaga.\nPrvi model u revitalizovanoj gami malih automobila će debitovati 2024. godine – a veruje se da je prošlomesečni tizer predstavio njegov stil, sa oblikom „kupea sa četiri vrata“ koji ga potvrđuje kao naslednika današnje CLA limuzine.\nZamišljen od strane digitalnog umetnika @avarvarii, CLA naslednik izgleda da crpi inspiraciju iz radikalnog električnog koncepta Vision EKKSKS, sa elegantnim profilom i zaobljenom prednjom maskom usmerenom na aerodinamiku.Naravno, tanki LED farovi i zadnja svetla su u skladu sa trenutnim dizajnerskim jezikom Mercedesa – dok jedna od ilustracija prikazuje automobil u sportskoj varijanti AMG brenda, sa većim točkovima, metalnim akcentima i spojlerom na poklopcu prtljažnika.\nIznutra, šef dizajna Mercedesa Gorden Vagener opisuje nove male automobile kompanije kao „sve digitalno“, ukazujući na evoluciju Hiperscreen kontrolne table pune širine u EKS električnom automobilu, između ostalog.\nMeđutim, u asortimanu kompaktnih automobila biće predstavljen MB.OS, novi interni operativni sistem nemačkog brenda koji kontroliše sve funkcije vozila, od infotainment-a, punjenja i udobnosti do mogućnosti autonomne vožnje automobila.\nBežična ažuriranja će se sigurno pojaviti, pošto se automobil povezuje sa Mercedes-Benz serverima u oblaku, kao i (verovatno) sa vozilima oko njega.„Evo malog tizera onoga što nazivamo luksuznim automobilom početnog nivoa. To će biti najsofisticiraniji, tehnološki najnapredniji automobil sa svim digitalnim unutra… Mogu vam obećati da je to pravi luksuzni automobil u tom segmentu,“ Mercedes- Šef dizajna Benz-a Gorden Vagener rekao je investitorima prošlog meseca.\nU osnovi novog modela biće Mercedes-Benzova nova MMA arhitektura, dizajnirana da podrži kompaktne i automobile srednje veličine sa benzinskim i električnim pogonima.\nDetalje o sistemu električnog pogona sledećeg CLA je teško odrediti, s obzirom da nisu otkriveni modeli zasnovani na MMA. Kao merilo, današnji Mercedes-Benz EKA i EKB mali EV nude do 215 kV u obliku ‘350’ sa dva motora i pogonom na sve točkove.\nIako je MMA „prvi električni“, nije samo električni, što otvara put tradicionalnim benzinskim i dizel opcijama. Trenutni Mercedesov 2,0-litarski turbobenzinac ‘M260’ sa četiri cilindra mogao bi biti jedna od opcija, koji razvija do 225kV/400Nm (današnji CLA45 od 310kV koristi nepovezani ‘M139’ 2,0-litarski motor).Međutim, Mercedes-Benz je naglasio da će se svi kompromisi u pakovanju i dizajnu MMA osetiti u modelima sa motorom sa unutrašnjim sagorevanjem, a ne električnim, za razliku od trenutnih električnih automobila zasnovanih na platformama sa benzinskim motorom.\nNovi Mercedes-AMG CLA bi bio logičan dodatak asortimanu – iako imajući u vidu Mercedes-Benzov prelazak na električne pogone, veća je verovatnoća da će koristiti bateriju, a ne turbo četvorocilindraš sa visokom snagom.\nPrvo vozilo na Mercedes-Benzovoj MMA platformi trebalo bi da bude lansirano u inostranstvo 2024. godine. Ostaje da se vidi da li je električni naslednik CLA na slici prvi automobil koji izlazi iz fabričkih vrata.\nOn će činiti jedan od četiri Mercedesova mala automobila sledeće generacije, sa tri modela u današnjoj globalnoj liniji kompaktnih modela – koji se sastoji od A-Klase hatch i sedan, B-Klase, CLA, CLA Shooting Brake, GLA i GLB – da se sekira.


Posmatranje drveća oslobađa od stresa\nGLEDANJE U ŠUMU RELAKSIRA\nČudne mentalne konstrukcije koje nam okupiraju misli mogu da se zaustave u trenutku ili sasvim razbiju pred doživljajem prirodnih lepota. Naučnici su dokazali da posmatranje drveća u prirodi može da uradi pravu stvar za nas, a to je da značajno smanji psihološki stres.\nOdavno je primećeno da prirodni ambijent i uživanje u pogledu na njega kroz posmatranje drveća može smanjiti stres, ali istraživači sa Univerziteta u Ilinoisu bili su spremni da ovo mišljenje podvrgnu svojevrsnom testiranju. Kako drveće zapravo može da smanji psihološki stres? Kako prirodno okruženje može da obnovi umove ljudi?\nNa Univerzitetu, dr Bin Đijang sproveo je testiranje nad 158 dobrovoljaca koji su prethodno prolazili kroz blago stresne doživljaje. Volonteri su bili zamoljeni da pripreme govor i obelodane ga pred grupom ljudi. Osim toga, oni su bili u obavezi da reše matematički zadatak pred kamerom i sudijama. Nakon završetka psihološki stresnih aktivnosti, oni su onda stavljeni na test koji je značio posmatranje virtuelne urbane sredine u realnom vremenu i prostoru. U tom testu virtuelne realnosti, učesnici su se susretali sa različitim slikama drveća, odnosno sa slikama na kojima je prikazivano drveće u većoj ili manjoj meri.\n100% biljno i efikasno sredstvo za opuštanje i miran san – klikni na sliku i naruči\nIstraživači sa Univerziteta podelili su upitnike učesnicima u studiji, ali tako da su mogli da kontrolišu nivo stresa tokom studije i tokom testa virtuelne realnosti. Dosledan obrazac je otkriven – kako se prisustvo drveća na slikama virtuelne realnosti povećavalo, oporavak od stresa koji je izazvan pre testa postaje sve više ubrzan.\nKako se prisustvo drveća povećavalo, tako je nivo stresa pao na pozitivnu crtu. Naučnici ističu da je ova studija pokazala „da svako drvo mnogo znači“ i da „prisustvo drveća u gradskim sredinama značajno pomaže u oporavku od stresa“.\nU suštini, ovaj ogled je dokazao da je postojanje šuma pravi lek za um. Drveće i prirodni ambijent imaju moć da umanje depresiju i anksioznost.\n2016-06-25T11:41:57+02:0021 јуна, 2016|Zdravlje|


Lajčak: Rešenje će biti bolni kompromis | Radio Kosovska Mitrovica\n22. October, 2020 16:49 |\nSpecijalni izaslanik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak izjavio je danas da će rešenje kosovskog pitanja biti bolni kompromis, prenosi Tanjug.\nLajčak je to rekao na specijalnom on lajn panelu “Beograd-Priština, nema rešenja bez poverenja”, u okviru Beogradskog bezbednosnog foruma, na kojem učestvuju i predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti, kojima je zahvalio na posvećenosti dijalogu i tome što nekada primaju i teške kritike kod kuće.\n“Nadam se da ćemo uspeti, jer je to u interesu svih građana Srbije, Kosova, Balkana, kao i EU i SAD”, rekao je Lajčak.\nBriselski zvaničnik takođe je rekao da je normalizacija odnosa Beograda i Prištine važan element u rešavanju izazova u regionu i da je cilj da se postignu tri cilja – normalizovanje odnosa, postizanje rešenja na evropskim vrednostima i normama kako bi se region približio evropskoj budućnosti, kao i da ceo proces doprinese regionalnoj stabilnosti.\n“Ali to moraju da urade eksperti, istoričari i pravosuđe. Ostavite istoriju istoričarima, a procese pravosuđu. To nije posao za političare, oni moraju da se fokusiraju na današnje probleme, a ne da kapitalizuju od prošlosti”, rekao je Lajčak.\nLajčak je rekao da svaki lider na Balkanu, kada se suočava sa nekim problemom, mora da razmisli da li mu korak koji će preduzeti vodi ka EU ili ne.\n“Iskreno, ne mislim da se lideri pitaju to dovoljno često, jer da to čine, bili bi bliže EU”, rekao je Lajčak.\nNaveo je da je evropska perspektiva često “mutna” i da su i zemlje EU oprezne kad je reč o proširenju, ali da se mora doći do toga da zemlje EU shvate da je proširenje dobro, a da zemlje kandidati shvate da je evropska perspektiva bliska budućnost, a ne daleki san.


'Nišvil' ukida volonterski program - nema sponzora, nema ni para\nIzvor: JužneVesti.com, 15.Okt.2019, 12:26\n"Nišvil" ukida volonterski program - nema sponzora, nema ni para\nNakon 10 godina, Nišom u avgustu neće defilovati Nišvil volonteri, a razlog su kako kažu organizatori ovog džez festivala, finansije i činjenica da nije bilo zainteresovanih sponzora, kao i da Ministarstvo omladine i sporta poslednjih godina nije dalo ni dinar za volonterizam na festivalu.\nOd 2009. do ovog leta kroz volonterski program je, >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << kako kažu u Nišvilu, prošlo 3.500 mladih, a u razvoj projekta kroz dvanaestodnevni smeštaj, ishranu, oblačenje i edukaciju uloženo je 30 miliona dinara.\nNažalost, pokazalo se da projekat volonterizma nije ekonomski održiv, a nije ni naišao na razumevanje Ministarstva omladine i sporta, koje poslednjih godina na aktuelnim konkursima nijednom nije podržalo projekat volonetra Nišvila, i nije dalo čak ni prelaznu ocenu jednom od najuspešnijih volonterskih timova u Srbiji - kažu u Nišvilu.\nVolonterski program u potpunosti je, kako kažu, opravdao očekivanja organizatora prethodnih godina u realizaciji omladinskog aktivizma i edukacije mladih, jačanja kolektivnog duha i liderstva, kao i usmeravanja mladih ka pravim vrednostima umetnosti i kulture.\nVolonteri su značajno pomogli organizaciji rada festivala, ali zbog konstantnih problema realizacije budžeta festivala, analize su pokazale da se taj deo poslova u organizaciji može sprovesti sa trostruko manje finansijskih sredstava angažovanjem honorarnih saradnika i saradnjom sa fakultetima umetosti - kažu organizatori.\nNišvil se zahvaljuje svim volonterima koji su prethodnih godina ulepšali i pomogli organizaciju festivala i kako kažu, obezbediće narednih godina po 100 ulaznica za volontere sa najdužim stažom na festivalu.\nRTS: Šabac: Projektno finansiranje za čistiji grad i bolje usluge\nNišvil ukida volonterski program\nViše od 350 mladih neće imati mogućnost volontiranja za Nišvill 2020. Kako kažu organizatori Festival ne uspeva da realizuje finansijski plan zbog nezainteresovanosti sponzora, donatora i Ministarstva omladine.. Foto – Nišvil.. Volonterski program je, kako objašnjavaju, u potpunosti opravdao...


Istorijat kompanije – Aurora2222 d.o.o.\nKompanija je osnovana u julu 2013. godine\nRešenje Ministarstva Zdravlja R. Srbije\nKompaniji je izdata dozvola za trgovinu na veliko lekovima i medicinskim sredstvima od nadležnog organa - Ministarstva zdravlja.\nUspostavljanje jakog portfolio\nKompanija je potpisala ugovore sa najeminentnijim zdravstvenim centrima u Beogradu i širom Srbije. Započeta je distribucija prema krajnim korisnicima i takođe je implementiran ISO : 9001 2008 QMS standard.\nProširenje portfolia i terapijskog područja\nKompanija je izvršile prve isporuke na susedna tržišta. Završena primena ISO : 9001 2015 QMS standarda.\nUvođenje novih generičkih lekova\nKompanija je uspešno uvela na tržište inovativan generički lek koji leči tumore na mozgu i metastatske tumore mozga, Hodgkinov i ne-Hodgkinov limfom, a koristi se i kao pripremna terapija pre transplantacije hematopoetskih progenitornih ćelija pacijenata. Još jedan novi generički lek koji se koristi za lečenje reumatoidnog artritisa takođe je uveden na tržište.\nDistribucija leka za lečenje od retke bolesti (‘’lek siročić’’)\nKompanija je započela distribuciju ciljane imunoterapije karcinoma, inovativnog i originalnog leka koji se koristi za lečenje visoko rizičnog neuroblastoma, retkog oblika karcinoma, najčešćeg oblika solidnog tumora kod novorođenčadi mlađe od godinu dana. Ovaj inovativni lek koji postaje standardna nega u lečenju visoko rizičnog neuroblastoma sada je dostupan i u Srbiji, što je vitalni korak napred u lečenju male dece kod koje je dijagnostikovana ova agresivna vrsta karcinoma. Kompanija je postala članica grupacije veledrogerija pri Privrednoj komori Srbije, koja ima status punopravnog člana GIRP- Evropska asocijacija veledrogerija sa potpuninm asortimanom (European Healthcare Distribution Association).


Sarajevsko srpsko pozorište - FILTER\nSarajevsko srpsko pozorište\nPriredio: Filter (korišten tekst Marka Marjanovića)\nSarajevski Srbi su začetnici pozorišne umjetnosti na ovim prostorima. Despića kuća bila je preteča savremenog pozorišta i u njoj su igrane prve pozorišne predstave u gradu na Miljacki.\nSarajevsko srpsko pozorište bilo je pozorišna kuća i jedina institucija čiji cilj je trebalo da bude isključivo bavljenje pozorišnom umjetnošću na teritoriji ratnog Srpskog Sarajeva. Pozorište je formalno postojalo nekoliko dana, a osnovano je 21. novembra 1995. godine, a sve aktivnosti oko daljeg rada pozorišta prekinulo je potpisvanje Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini.\nPozorište je bilo smješteno u Vogošći, u prostorijama bivšeg opštinskog Kulturnog centra. Pozorišna umjetnost se u Srpskom Sarajevu odvijala u sklopu kulturnih centara, a okosnica osnivanja Sarajevskog srpskog pozorišta je predstavljalo organizovanje prvog Festiivala monodrame Srpske. Značaj Festivala monodrame u to vrijeme bio je nesaglediv u Republici Srpskoj a njegovo održavanje motivisalo je gotovo sve opštine u Srpskom Sarajevu kad je kultura u pitanju.\nOpština Vogošća, u saradnji sa Gradom Srpsko Sarajevo, inicirala je nakon održavanja prvog Festivala monodrame Srpske u Hadžićima rekonstrukciju svog Kulturnog centra u Sarajevsko srpsko pozorište.\nSarajevsko srpsko pozorište u Vogošći je otvoreno, pa odmah zatvoreno, noć nakon što su objavljeni rezultati dejtonskih pregovora, 21. novembra na datum koji je odabran kao krsna slava (Sveti Arhanđel Gavrilo) pozorišta. Za razliku od Festivala monodrame ovo pozorište trajalo je samo jedan dan a izvedena je samo jedna predstava, „Seme” Narodnog pozorišta Republike Srpske koje je pomagalo cijelu akciju i o svom trošku uspjelo da doputuje i izvede prvu srpsku predstavu u Vogošći zahvaljujući, prije svih, nesebičnom zalaganju tadašnje direktorke pozorišta Ljiljane Labović. Nažalost, egzodus Monodrame Srpske podstakao je i egzodus Sarajevskog srpskog pozorišta.\nJedan od glavnih inicijatora formiranja i otvaranja Sarajevskog srpskog pozorišta bio je i Srna fest, koji je dobio veliku političku podršku Skupštine grada Srpsko Sarajevo i materijalnu pomoć Opštine Vogošća. U kratkom periodu od šest mjeseci, trpeći ofanzive i bombardovanja, bivši Dom kulture pretvoren je u pozorište sa svjetskim standardima i normativima.\nTadašnja Vlada Republike Srpske, u nizu prioriteta koji su je objektivno pritiskali tokom egzodusa sarajevskih Srba u februaru 1996. godine, nije poslala odgovor gdje treba graditi i organizovati kulturni kutak za narod sa ovih prostora. Grad Srpsko Sarajevo pobrinuo se za smještaj evakuisanih biblioteka sa Ilidže i Novog Sarajeva i Festival Monodrama Srpske iz Hadžića, i sve je preseljeno u Lukavicu, u nekadašnji Vojnički klub, kao budući nukleus kulturnog života Srpskog Sarajeva. U njemu je Festival monodrame nastavio da živi, a sa njim paralelno i ideja o rekonstrukciji zgrade Vojničkog kluba u Sarajevsko srpsko pozorište, prvu profesionalnu i do kraja opremljenu instituciju tog tipa u Istočnom Novom Sarajevu.\nSarajevsko srpsko pozoršte organizovalo je tokom svog kratkog formalnog postojanja igranje samo jedne predstave. Predstava „Seme” Narodnog pozorišta Republike Srpske je izvedena, a kao poseban kuriozitet ove predstave je da je njenim izvođenjem 23. novembra 1995. otvorena ali istovremeno i zatvorena nova pozorišna scena u Vogošći, to jeste Sarajevsko srpsko pozorište. Bilo je to samo dva dana nakon prekida rata.\nPrethodna BOLNICA SRBIJA: Na kovid odjeljenju 26 pacijenata, dva na intenzivnoj njezi\nSledeća U Palama počela izgradnja jednog od najvećih parkova u Srpskoj


Radio România Internaţional/ Budućnost počinje danas/ Republika Moldavija izmedju Istoka i Zapada (15.02.2019)\nRepublika Moldavija izmedju Istoka i Zapada (15.02.2019)\nParlamentarni izbori raspisani za novembar prošle godine u Republici Moldaviji odloženi su za 24. februar 2019. godine. Razlog je odvijanje izbora u novom sistemu koji nalaže duži vremenski period za organizovanje. Medjunarodna zajednica i opozicija oštro kritikuju ovaj sistem koji predvidja izbor 50 od ukupno 101 poslanika na partijskim listama i 51 na uninominalnom. Kritičari kažu da je sistem komplikovan i uz to ostavlja mesto konfuziji. Najveće šanse za ulazak u Parlament imaju kandidati tri stranke različitih orijentacija. Socijalistička partija, koju podržava proruski predsednik Igor Dodon, Izborni Blok ACUM (SADA) sastavljen od dve proevropske opozicione stranke Partije akcije i solidarnosti, na čelu sa Majom Sandu i Platforma demokratije i istine predvodjena Andrejom Nastaseom i Demokratska partija na vlasti, samozvane proevropske orijentacije, ali koja svojim postupcima više liči na antidemokratsku i koja je odgovorna za zahladjenje odnosa sa Briselom. Vladimir Plahotnjuk, lider Demokratske partije, izjavio je nedavno da se opredeljuje za četvrti put, ni na Istok ni na Zapad, ni ujedinjenje sa Rumunijom, vec za Moldaviju, objasnio je slušaocima Radio Rumunija Dan Dungaču, direktor Instituta za političke nauke i medjunarodne odnose Rumunske akademije. O mogućima postizbornim alijansama Dan Dungaču je rekao: ,, U Moldaviji uvek postoji neki ulog i ovaj se skoro uvek ponavlja kada je reč o nezavisnosti. Izbori u Moldaviji nisu politički već geopolitički, stranke nisu političke već geopolitičke, uvek postoji ova tenzija, ovo neodlučno opredeljenje Moldavije za Zapad ili Istok. Poznate političke ličnosti Republike Moldavije osvojile su politički mandat sa prozapadnom ponudom, drugi mandat sa proistočnom. Svaki put naredni i izbori izgleda da su važniji od prethodnih.''\nPo pravilu, partije levog centra bile su veoma jake i osvojile večinu glasova, kaže Dan Dungaču. Ovoga puta prisustvujemo jednoj fragmentaciji ,tako da ne postiji ni jedna stranka koja može osvojiti sama večinu i prema rezutatima sondaža imaćemo koaliciju stranaka ili prevremene izbore, smatra Dan Dungaču. Kako treba Rumunija da se postavi prema izbornom procesu u Moldaviji?: ,, Rumunija predsedava Savetom Evropske unije u jednom veoma složnom periodu. Nažalost Moladavija uživa sada manji ugled u Briselu nego za vreme Vladimira Voronjina. Sada moldavski zvaničnici nemaju više otvorena vrata u Briselu, pa čak ni u SAD. U ovoj situaciji Rumunija ima dodatni problem jer je-u skladu sa političkom odlukom- podržala Moldaviju u vreme kada je Brisel sankcionisao Kišinjev suspendujući finansiranje. Finansiranje je sada blokirano i čeka se test parlamentarnih izbora. Iz ove perspektive Rumunija treba da zauzme odlučan stav i poruči da se politička borba, odnosno parlamentarna, mora korektno odvijati. Rumunija želi da na agendi postavi pitanje Istočnog partnerstva prema kome Brisel ne pokazuje naklonost. Ako će Rumunija postaviti ovo pitanje sa položaja predsedavajuže Saveta Evropske unije, a nije sigurna da će se izbori odvijati korektno u Republici Moldaviji, rizikuje svoj kredibilitet medju partnerima Evropske unije.''\nIstovremeno sa parlamentarnim izborima u Republici Moldaviji održaće se i referendum o smanjenju broja poslanika sa 101 na 61 i dodeljivanje prava gradjanima da opozovu poslanike na funkcijama. Ovu inicijativu mnogi smatraju populističkom jer izlazi u susret aktuelnim vlastima koje su želele da zaobidju raspravu o jeziku i evropskoj integraciji Republike Moldavije.


STROGA VLADAVINA PRAVA KLJUČNA ZA BALKAN | Institute for War and Peace Reporting\nSTROGA VLADAVINA PRAVA KLJUČNA ZA BALKAN\nPredsednik MKSJ-a, Fausto Pokar, založio se pred UN-om za podršku lokalnim sudovima.\nPredsednik Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) rekao je ove sedmice pred Savetom bezbednosti UN-a da je na Balkanu, uoči MKSJ-ovog zatvaranja 2009., jačanje vladavine od presudne važnosti.\nPremda sa približavanjem zatvaranja Tribunala lokalni sudovi u Bosni, Hrvatskoj i Srbiji procesuiraju sve veći broj ratnih zločina, sudija Fausto Pokar (Fausto Pocar) je od Saveta bezbednosti zatražio da se „preduzmu mere kako bi se učvrstila vladavina prava“ u regionu obezbeđivanjem podrške lokalnom sudstvu.\nZbog toga što su neki od optuženika visokog ranga – među kojima su Ratko Mladić i Radovan Karadžić – još uvek u bekstvu, nacionalni sudovi bi se mogli naći u situaciji da sude nekima od najzloglasnijih osoba na Balkanu, ukoliko one budu uhvaćene nakon 2009.\nPokar je insistirao i na tome da nacionalna suđenja moraju zadovoljiti najviše standarde kako bi se obezbedilo da se „pravda sprovodi, i da žrtve i čitava međunarodna zajednica vide da se ona sprovodi“. To je ključno zaveštanje Tribunala, koje će – po njegovim rečima – doprineti stabilnosti Balkana, kao i pomirenju.\nMeđutim, neki balkanski komentatori – poput Muhameda Mešića, sa Instituta za istraživanje zločina protiv čovečnosti i međunarodnog prava u Sarajevu – smatraju da u Bosni, Srbiji i Hrvatskoj već postoji funkcionalna i efikasna vladavina prava.\nIako priznaje da i sama Bosna ima ozbiljan problem sa korupcijom, Mešić tvrdi: „Ove zemlje nisu u stanju bezakonja.“ Mešić je kao poseban problem pomenuo bosanski ustavni sud, tvrdeći da su u njemu, zbog sudijskog „favorizovanja jedne tačke gledišta“ pri donošenju presuda, ugrožene objektivnost i nepristrasnost.\nUprkos tome, on smatra da postoji dovoljno sudija sa područja bivše Jugoslavije koje su sposobne da za ratne zločine izreknu nepristrasne presude.\nDo isteka svog mandata, MKSJ će nastaviti da u haškim sudnicama sudi optuženicima najvišeg ranga, dok će samo optuženici nižeg ranga biti prosleđivani domaćim sudovima.\nZa sada je devet slučajeva prepušteno bosanskom Vijeću za ratne zločine, a dva hrvatskim sudovima. U Srbiji se, međutim, mogu čuti predlozi da svim optuženicima – pa i zvaničnicima najvišeg ranga – bude suđeno pred domaćim sudovima.\nPredstavnik beogradskog Centra za humanitarno pravo, Nenad Golčevski, izjavio je da bi to bilo dobro za civilno stanovništvo, ali i dodao kako je neophodno da širom bivše Jugoslavije bude uspostavljen efikasan sistem nadziranja suda od strane nepristrasnih nevladinih organizacija (NVO).\nPokar je pred UN-om naglasio kako MKSJ ni nakon prepuštanja svojih slučajeva regionu ne sme dići ruke od njih.\n„Po našim pravilima, Tribunal nastavlja da prati domaća suđenja kako bi obezbedio njihovo pravično sprovođenje i potpuno poštovanje normi kojima su regulisana ljudska prava“, rekao je on.\nOn je ukazao na nedavni slučaj Radovana Stankovića – prvog optuženika kome se sudilo pred Vijećem za ratne zločine – kao na uzorno suđenje koje ispunjava sve zahteve MKSJ-a. Stanković je osuđen na 16 godina zatvora za silovanje i druge zločine protiv čovečnosti, počinjene u bosanskom gradu Foči tokom 1992.\nGolčevski je saglasan sa ocenom da sudovi u bivšoj Jugoslaviji sude pravično, te da su pokazali „spremnost i sposobnost“ za procesuiranje pojedinaca nižeg ranga koji su sudelovali u balkanskom konfliktu. On smatra da lokalne sudije i advokati raspolažu „profesionalnim znanjem i iskustvom“, ali se pita imaju li nacionalni sudovi „političku i podršku javnosti“, koje po njegovim rečima „nisu nešto na šta bi MKSJ mogao uticati“.\nGolčevski je za IWPR rekao kako je najbolji način da se olakšaju suđenja u bivšoj Jugoslaviji „osigurati podršku javnosti“, ali je i napomenuo kako Tribunal ne može direktno uticati na sudstvo bivše Jugoslavije, pošto je ono nezavisno.\nStoga se, kako je rekao, uloga Tribunala sastoji u „razmeni iskustva i znanja“, kao i vršenju pritiska na zemlje bivše Jugoslavije da uhapse one optuženike koji se još uvek nalaze na slobodi.\nDodao je da MKSJ mora insistirati i na međusobnoj saradnji tužilaca iz Bosne, Srbije i Hrvatske, kako bi se olakšao stalni protok dokumenata između triju zemalja.\nGolčevski je od Tribunala zatražio da dostavlja informacije o slučajevima celom regionu, kako bi zemlje kojima se oni prepuštaju bile dobro upoznate s njima, te da dokumenta i video-zapisi budu dostupni i na bosansko-hrvatsko-srpskom (BHS) jeziku.\nIako je budžet Tribunalovog programa podrške ove godine najmanji do sada – i iznosi oko 600,000, spram nekadašnjih 900,000 eura – Golčevski tvrdi kako je važno da advokati i predstavnici suda sa Balkana nastave da posećuju Hag.\nPokar je potvrdio važnost objašnjavanja presuda na lokalnom nivou i rekao kako ogranak za podršku upravo zato sudeluje na konferencijama, letnjim školama i radionicama za mlade advokate, političare i aktiviste civilnog društva.\nOn je Savetu bezbednosti rekao kako Tribunal lokalno sudstvo podržava i tako što sa osobljem, lokalnim NVO-ima i državnim zvaničnicima održava sastanke na kojima se vode razgovori o pitanjima kakvo je, na primer, zaštita svedoka u Hrvatskoj.\nPokar je rekao i da su u samoj Bosni oficiri za vezu iz Sekretarijata Tribunala predsedavali prvom konferencijom za lokalne sudije i tužioce za ratne zločine u ovoj zemlji, kao i da su vodili seminare i treninge za branioce.\nDirektor odeljenja odbrane pri bosanskom sudu za ratne zločine, Kris Engels (Chris Engels), izjavio je za IWPR kako je, uprkos tome što treninzi predstavljaju sredstvo uspostavljanja vladavine prava, važno obezbediti i da timovi odbrane imaju pristup dokazima kojima raspolaže Tribunal. Dodao je i da je Tribunal do sada vrlo pozitivno reagovao na ove zahteve za pružanje pomoći, te da je njegovoj kancelariji omogućio pristup bazama podataka MKSJ-a, koje sadrže dokaze, sudske podneske i odluke.


Prema podacima COVID-19 se vise pojavljuje kod siromasnijih gradjana u Torontu - SRPSKI POSLOVNI IMENIK\nPrema podacima COVID-19 se vise pojavljuje kod siromasnijih gradjana u Torontu\nCrna populacija i drugi ljudi u boji čine 83% prijavljenih slučajeva COVID-19, dok u isto vreme čine samo polovinu stanovništva Toronta , saznajemo prema poslednjim podacima grada Toronta.\nDoktor Eileen de Villa, zajedno s gradonačelnikom Toronta Johnom Toryjem i drugim zvaničnicima, predstavili su u četvrtak poslepodne nova otkrića i trendove koji pokazuju da su ljudi iz ne belih zajednica i kao i oni koji imaju niži dohodak u gradu nesrazmjerno pogođene coronavirusom.\n“Nažalost, [COVID-19] je imao veći uticaj na one u našoj zajednici koji se suočavaju sa većim nejednakostima u zdravstvu”, rekao je de Villa, koji je gradski zdravstveni službenik.\nDe Villa je rekao da podaci pokazuju kako crnaci čine 21% prijavljenih slučajeva u gradu, dok čine samo 9% ukupnog stanovništva.\nSlično tome, arapski, bliskoistočni i zapadnoazijski stanovnici predstavljaju 11% slučajeva COVID-19 u gradu, dok čine samo 4% ukupnog stanovništva.\nPodaci takođe ukazuju da su ljudi iz Istočne Azije i belci manje zastupljeni u odnosu na veličinu te populacije, rekao je de Villa. Ljudi koji nisu belci čine 71% onih koji su hospitolizovani sa COVID-19.\nLjudi sa nižim dohotkom,su takođe više pogođeni\nDomaćinstva sa nižim prihodima i domaćinstva s većim brojem ljudi takođe su bila nesrazmerno pogođena COVID-19, pokazuju podaci.\n51 % prijavljenih slučajeva u Torontu bilo je od ljudi koji žive u domaćinstvima sa malim primanjima, mada se samo 30 % stanovništva u gradu smatraju siromašnim . Ljudi koji žive u domaćinstvima pet ili više članova čine 27% slučajeva , dok sačinjavaju samo 20% stanovništva.\nPodaci su prikupljeni od ljudi zaraženih COVID-19 i koji su dobrovoljno odgovarali na socijal-demografska pitanja.\nGradska zdravstvena agencija kaže da je započela sa prikupljanjem podataka o prijavljenom etno+rasnom identitetu, prihodima domaćinstava i veličini domaćinstva, “kako bi shvatila da li je stanovništvo Toronta nepravedno pogođeno COVID-19”.\nGrad je počeo sakupljati podatke 20. maja, tri meseca nakon što se u Torontu pojavio prvi slučaj COVID-19 i obuhvataju period do 16. jula 2020.


FRANCUSKO-SRPSKI FILMSKI SUSRETI | Festival autorskog filma\n30/11/2016Nekategorizovano\tNa inicijativu Francuskog Instituta Srbije, u organizaciji Festivala autorskog filma i uz podršku Filmskog centra Srbije i Jugoslovenske kinoteke, organizovaće se Francusko-srpski filmski susreti (#filmrandevu), od 1. do 3. decembra 2016. godine u zgradi Jugoslovenske kinoteke.\nObiman progam susreta obuhvatiće više panela na teme kao što su promocija autorskog filma, edukacija publike, model audiovizuelne strategije jednog od najznačajnijih francuskih filmskih fondova CNC, kao i model međunarodne podrške i promocije Francuskog instituta iz Pariza i Udruženja nezavisnog filma (ACID). Razmeni će se i iskustva u oblasti koprodukcija, izbora lokacija za snimanje, poreskih olakšica, distribucije.\nMeđu gostima biće i predstavnici profesionalnih institucija i udruženja (Unifrance, CNC, ACID) i filmskih festivala, producenti, distributeri, agenti prodaje, novinari i filmski kritičari.\nSusreti su i prilika da se gostima predstave najnoviji srpski dugometražni filmovi u različitim fazama produkcije, a biće prikazana i završena filmska ostvarenja Jesen samuraja, Danila Bećkovića i Inkarnacija, Filipa Kovačevića.


Kinezi koji su vozili "novim putem svile" stigli u Beograd\nKinezi koji su vozili „novim putem svile“ stigli u Beograd\nTanjug 5. septembra 2018. 12:30\nBEOGRAD – Ekspedicija 28 Kineza koji su putovali od kineskog grada Vendžo do Beograda završena je danas, a ova auto-ruta kretala se putanjom projekta „Jedan pojas – jedan put“ i prošla je kroz deset zemalja.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić dočekao je učesnike ekspedicije i tom prilikom istakao da je Srbija ponosna na učešće u projektu „Jedan pojas – jedan put“.\nVesić je podsetio da je tvorac tog projekta, kineski predsednik Si Đinping, počasni građanin Beograda i naveo da je Srbija prijateljska zemlja koja s Kinom ima poseban sporazum o strateškom partnerstvu.\n„Čast nam je što smo u ovom projektu s Kinom, jer želimo da budemo deo velikih procesa. Mi smo prijateljske zemlje, prošli ste deset zemalja i budite sigurni da ćete najbolje biti dočekani ovde“, rekao je Vesić.\nOn je dodao da je ideja o „novom putu svile“ nastala 2013. godine, i da će on, kada bude završen, pokrivati 10 zemalja sa 4,4 milijarde ljudi.\nVesić je istakao da su u Srbiji Kinezi i kineski kapital uvek dobrodošli, i ukazao da ne prođe ni mesec dana, a da se s Kinom ne ostvari neki veliki projekat poput nedavne saradnje vezane za RTB Bor.\n„Naši odnosi se uspešno razvijaju, Beograd i Peking su pobratimljeni i mi želimo što više razmene, političke, kulturne, sportske i svake druge, želimo saradnju i povezivanje poput ovog danas“, rekao je zamenik gradonačelnika i dodao da Srbija ceni podršku Kine po pitanju KiM.\nSavetnik ambasade Kine u Srbiji Tjan Jišu poželeo je u ime ambasadora Kine Li Mančanga dobrodošlicu članovima ekspedicije i naveo da su odnosi Srbije i Kine na najvišem nivou u istoriji.\nKako je rekao, završena auto-ruta na još jedan način unapređuje odnose dve zemlje, a Beograd je pravi grad za završetak takvog poduhvata, jer je to grad „prijateljskih ljudi koji sa osmehom dočekuju Kineze“.\nVođa ekspedicije Vendžang Džang rekao je da je ovim poduhvatom ispisana istorija, jer je prvi put neko, kolima proizvedenim u Kini, prešao put od grada Vendžo do Beograda.\nOn je rekao da su učesnici puta prošli kroz različite vremenske uslove i predele i dodao da su na putovanju sreli i Srbe koje rade u drugim zemljama, a koji su se pozdravljali s njima i dočekivali ih sa osmehom.\n„Ovo za mene nije kraj, već samo početak. Nadam se da će ovo privući još kineskih investitora u Srbiju“, rekao je Vendžang.\nAuto-ruta završena danas pokrenuta je od strane Srpsko-kineske kancelarije za razvoj, a učesnici su putujući kroz deset zemalja prešli gotovo 16.000 kilometara.


POMOĆ: U ambasadi Češke uručene donacije za RB „Kolubara“ i TENT : Nadlanu.com\nPOMOĆ: U ambasadi Češke uručene donacije za RB „Kolubara“ i TENT\nObjavljeno 12. jun 2014. / 20:55:37\nDonacije je uručila ambasadorka Ivana Hlavsova, a svečanom uručivanju prisustvovali su Životije Jovanović, zamenik generalnog direktora „Elektroprivrede Srbije“, Čedomir Ponoćko, direktor PD TENT i Vladimir Marković, predstavnik RB „Kolubara“.\n- Pored donacija preduzeća „Noen“, „Sigma“ i AŽD“, obezbedili smo i generatore, pumpe i sušače za opštine u zapadnoj Srbiji koje su pogođene poplavama. To je poklon Republike Češke koji će danas biti dopremljen u te opštine – rekla je ambasadorka Hlavasova.\n– Češka je 1997. i 2002. godine doživela velike poplave poput ovih koje su zadesile Srbiju. Želela bih da izrazim saosećanje sa svim ljudima u Srbiji koji su na bilo koji način bili pogođeni i da izrazim veliko divljenje svima koji su se borili da šteta ne bude još veća. Naša pomoć se ovde ne završava i nastavićemo da pomažemo u obnovi posle poplava. Prvi koji su došli u Srbiju bili su češki vatrogasci koji su doneli pumpe i bili su angažovani u elektranama u Kostolcu i Obrenovcu. U Češkoj kažemo da se prijatelj poznaje u nevolji i verujem da je tako u Srbiji, a pokloni koje danas predajemo jesu dokaz toga.\nUkupna vrednost danas donirane opreme je oko 60.000 evra, a ukupna pomoć Češke Republike do sada iznosi 250.000 evra.\n- Srbiju je zadesila velika nesreća, ogromne štete pretrpeli su i privreda i stanovništvo, a „Elektroprivreda Srbije“ je, nažalost, pretrpela najveću štetu koja se meri desetinama miliona evra - kazao je Životije Jovanović, zamenik generalnog direktora „Elektroprivrede Srbije“.\n- Naš prioritetni zadatak je da saniramo štetu i osposobimo kopove. Vaša pomoć je veoma značajna, kao i podrška češkog naroda, a to nećemo zaboraviti.


„Igranje s vatrom“: Odluka od koje svet strahuje zbližiće Evropu i Rusiju - 16.01.2018, Sputnik Srbija\nAmerički predsednik Donald Tramp zapretio je da će se povući iz iranskog nuklearnog sporazuma ako evropski saveznici ne isprave njegove „strašne propuste“. To... 16.01.2018, Sputnik Srbija\n07:02 16.01.2018 (Osveženo: 09:19 16.01.2018)\nAmerički predsednik Donald Tramp zapretio je da će se povući iz iranskog nuklearnog sporazuma ako evropski saveznici ne isprave njegove „strašne propuste“. To je nametnulo pitanje da li će Evropa popustiti pod zahtevima SAD ili će ostati čvrsta u odbrani sporazuma, što će njenu poziciju približiti ruskoj?\nOdluka Bele kuće da sada ne prekine iranski nuklearni sporazum znači da Iranu neće biti ponovo uvedene sankcije, barem u narednih 120 dana. Time je Tramp zapravo samo odložio odluku od koje svet strahuje, i to je, kako kažu, u Vašingtonu učinio „poslednji put“, dajući time „poslednju šansu“ Evropi da ispravi „užasne greške“ nuklearnog sporazuma sa Teheranom.\nRohani: Iran je pobedio\n14 Januar 2018, 13:07\nNa taj način će još najmanje nekoliko meseci ostati na snazi istorijski nuklearni sporazum iz 2015. godine, koji je Teheran potpisao sa Kinom, Rusijom, SAD, Velikom Britanijom, Francuskom, Nemačkom i Evropskom unijom i koji podrazumeva ograničavanje nuklearnog programa Irana u zamenu za smanjenje sankcija koje su mu nametnute.\nU svakom slučaju, izmena nuklearnog sporazuma sa Iranom je „igranje vatrom“. Evropski zvaničnici i ruski eksperti upozoravaju da bi povlačenje iz tog sporazuma moglo da dovede do trke u naoružanju, kao i da izazove vojni sukob i pogorša krizu sa Severnom Korejom.\nŠefica evropske diplomatije Federika Mogerini je ranije upozorila da svet već ima jednu nuklearnu krizu i da joj druga nije potrebna.\nRuski mediji zaključuju da Tramp sada nudi tri opcije. Prva se odnosi na unošenje ispravki u sam nuklearni sporazum sa Iranom. Prema sporazumu šest svetskih sila i Irana, Teheranu je zabranjeno obogaćivanje uranijuma do 2025. godine, dok Bela kuća želi da se trajno ograniči taj program. Takođe, Tramp traži od Teherana da dozvoli sprovođenje iznenadnih provera na svim iranskim nuklearnim objektima, kao i priznavanje da je iranski nuklearni program „neodvojiv“ od raketnog programa i garanciju da se Iran nikada neće približiti posedovanju nuklearnog oružja.\nRazumljivo je da su njegovi zahtevi teško ostvarivi, jer je za unošenje bilo kakvih izmena u sporazum potrebna saglasnost svih strana — SAD, EU, Rusije, Kine i samog Irana. Kako ističu eksperti, čak i ako Brisel reši da izađe u susret Vašingtonu, teško da će to učiniti Moskva i Peking, a tim pre Teheran.\n13 Januar 2018, 10:35\nIran je već saopštio da nije zainteresovan za nove pregovore o nuklearnom sporazumu i da će novi dogovor SAD i evropskih zemalja posmatrati kao kršenje postojećeg sporazuma. Iran je glasno i jasno poručio da neće prihvatiti nikakve izmene nuklearnog sporazuma — „ni sada, ni u budućnosti“.\nKao drugu opciju Tramp predlaže zaključivanje posebnog sporazuma između SAD i EU prema sporazumu sa Iranom. Smisao sporazuma je u tome da se van Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana uvedu ograničenja, čije će kršenje biti praćeno automatskim poništavanjem sporazuma sa Iranom i obnavljanjem režima sankcija toj zemlji.\nTreća opcija je izlazak iz nuklearnog sporazuma sa Iranom, koja je po nekima i najrealnija. Kako objašnjavaju politikolozi, američka administracija je rešila da ne ide direktno, već provokacijama protiv Teherana, pa pritiska svoje evropske saveznike kako bi nuklearni sporazum bio prekinut. Na taj način će SAD podeliti krivicu sa Evropljanima za prekid sporazuma.\nKako objašnjavaju politikolozi, Trampova administracija želi da Evropljani zajedno sa njima zahtevaju ove promene, a da će onda kada Iran odbije da ih prihvati, ispasti da SAD i Evropa već deluju kao jedinstven front.\nMeđutim, sudeći po trenutnom raspoloženju u Evropi, evropske potpisnice sporazuma nisu naklonjene Trampovom tvrdom stavu, već dele poziciju sa Rusijom, ali su spremne i da razgovaraju sa SAD. Nemačka namerava da se konsultuje sa partnerima iz EU i razmotri zajednički evropski pristup zahtevima Amerike, ali u Berlinu ističu da će podržati punu implementaciju tog sporazuma.\n6 Januar 2018, 13:14\nMogerinijeva, koja je krajem prošle nedelje priredila sastanak ministara EU s ministrom spoljnih poslova Irana Džavadom Zarifom u Briselu, rekla je da je jedinstvo neophodno da se očuva taj sporazum koji funkcioniše, koji čini svet bezbednijim i sprečava trku u naoružavanju. Ona se jasno založila za očuvanje sporazuma, ocenivši da on „nema alternativu“.\nFrancuski ministar Žan Iv Le Drijan je takođe rekao da „nema pokazatelja koji bi mogli da dovedu u pitanje iransko poštovanje sporazuma“.\nU Moskvi ocenjuju da bi povlačenje SAD iz sporazuma mogla da bude „jedna od najvećih političkih grešaka Vašingtona“. Šef ruske diplomatije Sergej Lavrov je rekao da poslednja saopštenja rukovodstva SAD imaju za cilj da se prekine realizacija Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana o iranskom nuklearnom programu, što „ne uliva optimizam i stabilnost“ i naglasio je da će se Rusija zalagati za očuvanje dogovora o iranskom nuklearnom programu.\n„Tramp se suočava sa snažnim pritiskom od strane evropskih zemalja, čak i od najbližih saveznika, kakva je Velika Britanija. Cela Evropa i Rusija insistiraju na tome da sporazum o nuklearnom programu ostane na snazi u obliku u kome postoji. Novi sporazum bez podrške Kine i Rusije jednostavno ne bi imao nikakvu snagu. Mislim da će sve zemlje zauzeti jedinstven stav protiv izmene sporazuma, a SAD, naravno, neće započeti vojnu operaciju protiv Irana, čak ni uz pomoć Izraela“, rekao je za Sputnjik Mihail Roščin, naučni saradnik Instituta za orijentalistiku Ruske akademije nauka.\nMeđutim, u ruskim stručnim krugovima ima i drugačijih mišljenja. Deo politikologa smatra da bi EU mogla da podlegne američkim pritiscima. Kako objašnjavaju, EU je i do sada mnogo puta pokazala da ne vodi nezavisnu spoljnu politiku, čak je ponekad išla i protiv sopstvenih interesa, pa otuda ne bi čudilo da i sada urade ono što im Tramp nameće.\nEvropljani su nezadovoljni pozicijom Vašingtona, jer bi time propalo nešto što je dobro i što je postignuto zajedničkim naporima. Za Evropu je region Bliskog istoka veoma važan, čak i za unutrašnja pitanja, a naročito u pogledu bezbednosti. Zbog toga Evropi odgovora stabilna situacija u tom regionu.\nOsim toga, nuklearni sporazum sa Iranom je veoma važan i za imidž EU, jer ako bi Evropljani pristali na zahteve Amerike i izašli iz tog sporazuma, to bi označilo i gubljenje poverenja u te zemlje.\nEvropa bi pretrpela i finansijske gubitke. Posle ukidanja sankcija Teheranu, Evropa je aktivno razvijala ekonomsku saradnju sa Iranom, mnoge evropske kompanije su došle na iransko tržište, zaključivale poslove i ugovore, imali zajedničke projekte sa iranskim kompanijama, i ako bi sada Evropa izašla iz nuklearnog sporazuma, mogla bi da ostane bez tih poslova, a samim tim i novca. Sve su to razlozi zbog kojih Evropa želi realizaciju tog sporazuma u punoj meri.\nOd Trampovih antiiranskih predloga mogla bi da profitira Rusija, iako se Moskva zalaže za punu implementaciju sporazuma.\nRuski analitičari smatraju da bi propast tog sporazuma bio neprijatan za Moskvu, ali da bi joj doneo i „pozitivne poene“.\nS jedne strane, to bi se odrazilo na odnose Rusije i Irana, a s druge na odnose Rusije i Evrope.\nKatastrofa za Bliski istok: Američki savez spreman — Iran ima ozbiljna leđa\n16 Decembar 2017, 16:58\nUkoliko bi Evropa stala uz SAD, to bi ih okarakterisalo kao zemlje koje vode „prevrtljivu“ politiku, a pozitivno bi uticalo na imidž Rusije na međunarodnoj areni, kao zemlje koja vodi doslednu politiku i koja se pridržava postignutih dogovora. Osim toga, sada postoji veliki broj ograničenja u ekonomskoj saradnji Rusije sa Iranom, recimo, u vojnoj sferi. Prekid sporazuma, krivicom SAD, može dati i formalan povod da se ta ograničenja ignorišu. Osim toga, to bi dodatno gurnulo Iran u „zagrljaj Rusije“ i ojačalo bi ekonomske i političke odnose dveju zemalja, a takođe bi stavilo pečat i na formiranje trougla Rusija–Kina–Iran na Istoku.\nRuski eksperti objašnjavaju da je poslovanje zapadnih zemalja u Iranu posle potpisivanja nuklearnog sporazuma 2015. godine naglo poraslo. Na primer, ako su ranije Iranci kupovali ruske avione, sada su počeli da nabavljaju američke i evropske. Ako Evropljani i Amerikanci sada izađu iz sporazuma, to će ojačati poziciju ruskih kompanija na iranskom tržištu, jer će važiti za pouzdanije i doslednije partnere.\nAko Evropa odbije Trampove zahteve, to će biti novi faktor zbližavanja Moskve i Brisela, a to bi moglo da označi i novu eru u odnosima Rusije i EU.


(preusmereno sa Аеродром "Никола Тесла")\nZa druga značenja, pogledajte Nikola Tesla (višeznačna odrednica).\n44°49′N 20°18′E / 44.817° SGŠ; 20.300° IGD / 44.817; 20.300\n19.758.000 (+42%) kg\nAerodrom Nikola Tesla Beograd (IATA: BEG, ICAO: LYBE) najveći je aerodrom u Srbiji i važno čvorište saobraćajne mreže u Beogradu.\nAerodrom u čast Nikole Tesle, od 2006. nosi današnje ime. Aerodrom se nalazi 18 km zapadno od centra Beograda. Sa aerodroma u redovnom avio-saobraćaju putnike prevoze 33 avio-kompanije ka 91 destinaciji u 38 država na 4 kontinenta.\nTesla je matično čvorište avio-kompanije Er Srbija, nacionalnog avio-prevoznika Republike Srbije. Aerodrom je baza niskotarifne avio-kompanije Viz er, zatim avio-službe Vlade Republike Srbije i avio-taksi kompanije Er Pink,Princ avijacija, Infiniti avijacija i Igl ekspres. Kroz aerodrom je 2017. prošlo 5.343.420 putnika.\n2.1 Od 2000. godine do danas\nGeografski podaci aerodroma[uredi]\nAerodrom Banjica Početkom 1912. godine, na Banjici je podignut prvi drveni hangar za avione namenjen ratovanju sa Turskom. Dve godine kasnije na Banjici je stacionirana srpska aeroplanska eskadrila i balonska četa. Banjički aerodrom korišćen je posle Prvog svetskog rata za potrebe poštanskog saobraćaja na relaciji Skoplje — Niš — Beograd — Novi Sad i Beograd — Sarajevo — Mostar. U blizini mesta gde se nalazio ovaj aerodrom danas je Vojno-medicinska akademija (VMA).\nAerodrom Kalemegdan - Donji grad se nalazio na potezu od turskog amama (danas Planetarijuma) prema ušću Save u Dunav. Sa ovog mesta prvi avion poleteo je u januaru 1911. godine. Značajno je zbog toga što je na njemu 9. januara 1911 godine, samo šest meseci nakon prvog leta Subotičanina Ivana Sarića, pilot Edvard Rusjan na monoplanu konstrukcije Mijala Merćepa, poleteo nad kalemegdanskom tvrđavom.Međutim, usled snažnog vetra dolazi do loma krila i pada aviona na bedem pored reke, pored Nebojšine kule, pri čemu Rusjan tragično strada. Deo rebra s krila pale letelice i danas se čuva u Muzeju vazduhoplovstva. Aerodrom je korišćen i za obuku pitomaca vazduhoplovne akademije vazduhoplovstva Kraljevine Jugoslavije.\nAerodrom Pančevo Avio-saobraćaj užurbano se razvijao nakon 1919. godine, ali je taj razvoj kod nas bio usporen, zbog toga što Beograd nije imao aerodrom. Kako je postojalo interesovanje društva CFRNA (jedna od kompanija od koje je nastao Er Frans) da jedna od etapa leta od Pariza do Carigrada bude u Beogradu, pokrenuta je inicijativa da se u Beogradu što pre podigne aerodrom. Usvojena lokacija pored Bežanijske kose zahtevala je znatne radove koji nisu mogli biti izvedeni za kratko vreme, zbog čega je doneta odluka da se u blizini Pančeva izgradi privremeni aerodrom. Prvi avion na ovaj aerodrom sleteo je 25. marta 1923, dok je zvanično putnički i poštanski saobraćaj počeo 16. aprila 1923. godine. Aerodrom Pančevo ostaće upisan u istoriji svetskog vazduhoplovstva jer je sa njega obavljen prvi noćni let u istoriji. Kako su letovi od Pariza do Carigrada trajali koliko i putovanje čuvenim vozom „Orijent ekspres“, jedini način da avioni kompanije CFRNA razdaljinu između Pariza i Carigrada pređu za kraće vreme bio je da lete noću. Prvi let sa putnicima na noćnoj liniji izvršen je 2. septembra 1923. godine, što se smatra početkom noćnog vazdušnog saobraćaja u svetu.\nMeđunarodni Aerodrom Beograd Pokazalo se da nepovoljna lokacija aerodroma u Pančevu predstavlja smetnju za brži razvoj vazdušnog saobraćaja zbog udaljnosti od Beograda, a još više zbog lošeg saobraćajne povezanosti. Pošto u to vreme nije postojao most na Dunavu, putnici su iz Beograda morali brodom da putuju do Pančeva, a zatim autobusom do aerodroma, što je često trajalo duže nego let do Bukurešta. Međunarodni aerodrom „Beograd“ izgrađen je na livadi koja se zvala Dojno polje, između Bežanijske kose i leve obale Save, oko dva kilometra južno od Zemuna. Aerodrom je otvoren za saobraćaj u martu 1927. godine. Od februara 1928. godine sa novog aerodroma poleću i avioni prve domaće avio-kompanije, "Aeroputa“. Aerodrom je raspolagao sa četiri travnate poletno-sletne staze. Na njemu je 1931. godine izgrađena moderna pristanišna zgrada, a 1936. ugrađena je i oprema za sletanje pri slaboj vidljivosti. Razvoj aerodroma i domaćeg vazduhoplovstva nago je prekinut izbijanjem Drugog svetskog rata.\nTokom Drugog svetskog rata aerodrom su koristili Nemci. Oni su ga i porušili 1944. godine, pri povlačenju iz Beograda. Nakon rata, aerodrom je postepeno obnavljan, pristanišna zgrada delimično je prepravljena, a početkom 1946. godine izgrađen je novi prizemni objekat za prijem putnika. Početkom pedesetih godina produžena je betonska pista kako bi na aerodrom mogli da sleću tadašnji najveći avioni. Od aprila 1947. do 1962. godine ovaj aerodrom bio je baza nove domaće avio-kompanije Jugoslovenski aerotransport, kao i naša glavna kapija prema svetu.\nAerodrom „Beograd“ Pojava mlaznih putničkih aviona zahtevala je novo produženje poletno-sletne staze, za šta na postojećoj lokaciji više nije bilo prostora. Takođe, Novi Beograd trebalo je većim delom izgraditi na tadašnjoj lokaciji aerodroma. Zbog svega je za novi aerodrom u Beogradu izabrana lokacija u Surčinu. Poslednji letovi, koji su već vodili preko terasa novoizgrađenih kuća koje su okruživale aerodrom, izvršeni su početkom 1964. godine, kada su poslednji avioni JAT-a napuštali staru tehničku bazu i zauzimali mesto na prostranoj platformi novog aerodroma.Za lokaciju novog međunarodnog aerodroma izabran je prostor u blizini Surčina, 18 km zapadno od Beograda.\nIzgradnja novog aerodroma počela je aprila 1958, a Aerodrom je pušten u saobraćaj 28. aprila 1962. godine. Imao je jednu pistu dužine 3.000 metara, čija upotrebljivost u odnosu na vetar je iznosila 99,6%, rulnu stazu dužine 3.350 metara, betonske platforme za opslugu 16 aviona, pristanišnu zgradu od 8.000m2 za prijem putnika, robno skladište, kontrolni toranj i drugu savremenu opremu. Ugrađena je, u to vreme, najsavremenija navigaciona oprema, pa je aerodrom dobio najvišu međunarodnu klasu po ICAO standardima.\nU periodu od 1979. do 1981. godine izgrađena je nova zgrada za prijem putnika (Terminal 2), uz neophodno proširenje platforme za prijem aviona i putnika. Time je kapacitet putničkog kompleksa proširen na do 5 miliona putnika godišnje. Usvojena tehnološka rešenja sa fingerima i avio-mostovima za prihvat aviona i putnika bila su veliki napredak i uvrstila su Aerodrom među najsavremenije aerodrome u svetu, a 1997 godine ugrađena je oprema za Kategoriju II i time omogućena upotreba aerodroma po lošijim vremenskim uslovima.\nNa aerodromu „Nikola Tesla“ smešteno je preduzeće Jat Tehnika, operativna odeljenja Agencije za kontrolu letenja, Uprava carinai avio-kompanije Er Srbija, muzej vazduhoplovstva i školski centri avio-kompanije Er Srbija i Agencije za kontrolu letenja, helikopterska jedinica MUP-a i dr.\nOd 2000. godine do danas[uredi]\nNakon nemilih dešavanja tokom i krajem '90. godina prošloga veka, usled redukcije i česte obustave vazdušnog saobraćaja, beogradski aerodrom izgubio poziciju regionalnog čvorišta. Usledilo je postepeno obnova avio-saobraćaja i infrastrukture. Rekonstrukcija Terminala 2 pristaniše zgrade, renoviranje poletno-sletne staze i izgradnja VIP salona započeli su 2003. godine.\nModerni razvoj beogradskog aerodroma koincidira sa ukidanjem viza za građane Srbije krajem novembra 2009. godine. Aerodrom postaje atraktvniji za veliki broj novih avio-kompanija, a avio-kompanije koje su saobraćale iz Beograda uvećavaju broj letova. U 2010. godini aerodrom je po prvi put u modernoj istoriji dobio prestižnu evropsku nagradu „EuroAnnie“ koju dodeljuje specijalizovani portal ANNA u konkurenciji 250 najvećih evropskih aerodroma za najveći broj novih avio-kompanija u periodu od godinu dana.\nSa uvećanjem broja putnika od 2014. godine aerodrom ulaže u prilagođavanje komfora za putnikei posetioce. Uređen je vezni deo između Terminala 1 i 2 i napravljen prostor za nove komercijalne sadržaje, izgrađena je platforma za odleđivanje i sprečavanje zaleđivanja koja u letnjim mesecima omogućuje dodatna parking mesta, izgrađen je novi bezbednosni prolaz za kontrolu pristupa platformi i manevarskim površinama, na spratu Terminala 1 otvoren je još jedan granični prelaz, prvi put od otvaranja kompletno je renoviran Terminal 1, a izgrađena je još jedna terminalna zona sa dodatnih 10 šaltera za prijem putnika, instaliran je moderni transportni sistem.Broj putnika u porastu je gotovo svake godine do danas, a 2004. godine aerodrom ponovo beleži više od 2 miliona putnika godišnje. Više od 3 miliona putnika ponovo je zabeleženo 2011. godine, a 4 miliona putnika prvi put u istoriji zabeleženo je u novembru 2014. godine uz izuzetno povećanje broja putnika od 31 odsto. U 2015. godini ponovo je oboren istorijski rekord, a 2016. godine postavljen je novi rekord od 4.924.992 putnika. Godine 2017. prvi put u istoriji je zabeleženo preko 5 miliona putnika.\nU čast Nikole Tesle, našeg najvećeg naučnika, Aerodrom je nakon 44 godine, 2. februara 2006 godine promenio ime u Aerodrom „Nikola Tesla“ Beograd, a kasnije u Aerodrom Nikola Tesla Beograd.\nVezni deo između Terminala 1 i 2 adaptiran je 2016. godine i deo je novoformirane terminalne zone T2B. Formirano je više od 350 m2 prostora namenjenog komercijalnim sadržajima, što je trećina površine veznog dela.\nPrekretnica u daljem razvoju aerodroma bilo je uspostavljanje interkontinentalnih letova ka Njujorku i Pekingu. Nacionalna avio-kompanija Er Srbija je 23. juna 2016. godine nakon 24 godine obavila prvi direktan let ka Međunarodnom aerodromu Džon F. Kenedi u Njujorku u SAD, dok je prvi let na liniji između Pekinga i Beograda, preko Praga, koja je uspostavljena posle 17 godina, obavila je avio kompanija HainanAirlines 15. septembra 2017. godine.\nAlitalija Rim-Leonardo da Vinči-Fjumićino 2\nArkia Čarter: Tel Aviv 2\nAtlasGlobal Istanbul-Ataturk 2\nViz er Ajndhoven, Bazel-Miluz-Frajburg, Geteburg, Dortmund, Karlsrue/Baden-Baden, Larnaka, London-Luton, Malme, Memingen, Pariz-Bove Tile, Stokholm-Skavsta, Fridrihshafen, Hanover, Nirberg, Malta 1\nIzidžet Berlin-Tegel (18. avgust 2018), Ženeva 2\nIzidžet Švajcarska Bazel-Miluz (1. jul 2018), Ženeva 1\nEliner Sezonski: Heraklion\nSezonski čarter: Solun 2\nEr Srbija Amsterdam, Atina, Banjaluka, Bejrut, Beč, Berlin-Tegel, Brisel, Budimpešta, Bukurešt, Venecija, Diseldorf, Zagreb, Kopenhagen, Larnaka, London-Hitrou, Ljubljana, Milano-Malpensa, Moskva-Šeremetjevo, Njujork-Džon Ficdžerald Kenedi, Pariz-Šarl de Gol, Podgorica, Prag, Rim-Leonardo da Vinči, Sankt Peterburg, Sarajevo, Skoplje, Solun, Sofija, Stokholm-Arlanda, Tel Aviv, Tivat, Tirana, Frankfurt, Hamburg, Cirih, Štutgart\nSezonski: , Dubrovnik, Malta, Ohrid, Pula, Split, Sankt Peterburg 2\nIran Er Teheran 2\nKešm Er Sezonski čarter: Teheran 2\nMahan Er Sezonski čarter: Teheran 2\nNorvidžn er šatl Oslo-Gardermoen\nSezonski: Stokholm-Arlanda 2\nRed Vings Erlajns Moskva-Domodedovo (12. jun 2018) 2\nSvis internešnal er lajns Cirih 2\nTransavia Amsterdam 1\nSezonski čarter: Monastir 2\nTurkiš erlajns Istanbul-Ataturk 2\nHajnan Erlajns Peking, Prag 2\nAviolet Antalija, Barselona, Bodrum, Đirona, Enfida, Zakintos, Iraklion, Karpatos, Katanija, Kefalonija, Krf, Lamecija Terme, Lefkada, Limnos, Palermo, Palma de Majorka, Preveza, Rodos, Samos, Santorini, Skijatos, Solun, Hanija\nEliner Heraklion 2\nIdžijan erlajns Iraklion, Rodos\nJuropian ErTransport Budimpešta, Lino\nMediterejnian ErFrejt Ljubljana\nSvifter Keln, Sofija\nTurkiš Kargo Istanbul\nBroj putnika na beogradskom aerodromu od početka je bio u porastu. Već 1971. godine zabeleženo je prvih milion putnika godišnje, a 1975. godine i 2 miliona putnika godišnje. U periodu od 1975. do 1990. godine beogradski aerodrom uzastopno je beležio više od 2 miliona putnika godišnje. Zlatne godine 20. veka bile su 1987. i 1998, kada je zabeleženo više od 3 miliona putnika, a dotadašnji rekord od 3.404.665 miliona putnika godišnje zabeležen je 1987. godine.\nPored mreže linija u domaćem saobraćaju, kao i sa najvažnijim evropskim ekonomskim centrima, Beograd je uvođenjem dugolinijskog saobraćaja nacionalne avio-kompanije i početkom rada prve domaće čarter kompanije 70-ih i 80-ih godina prošlog veka bio povezan sa ukupno 5 kontinenata, kao i sa velikim brojem turističkih odredišta.\nLetovi iz Beograda obavljali su se ka velikom broju destinacija u Severnoj Americi (Njujork, Los Anđeles, Čikago, Klivlend, Detroit, Montreal i Toronto) i Australiji (Melburn, Sidnej, Pert). Dugolinijski saobraćaj obavljale su i kompanije PanAm i Qantas. Od destinacija na Africi, Bliskom i Dalekom Istoku, letovi su se obavljali ka Pekingu, Hong Kongu, Kalkuti, Mumbaiju, Teheranu, Bagdadu, Kuvajtu, Amanu, Kuala Lumpuru, Karačiju, Singapuru, Damasku, Bangkoku, Kairu i Alžiru.\nPočetkom devedesetih godina, usled sankcija UN u periodu od jula 1992. do oktobra 1994. godine JAT je povremeno obavljao samo letove u domaćem avio-saobraćaju na linijama za Niš, Prištinu, Užice, Podgoricu i Tivat. Prvi međunarodni let nakon sankcija JAT je obavio 6. oktobra 1994. godine za Moskvu. Nakon kratke stabilizacije, ponovo je od marta do juna 1999. godine kompletan avio-saobraćaj iz Beograda bio obustavljen tokom vazdušnih udara NATO.\nNakon ovih dešavanja, broj putnika je u porastu gotovo svake godine do danas. U 2004. godini beogradski aerodrom ponovo beleži više od 2 miliona putnika godišnje, a 2011. godine ponovo je zabeleženo više od 3 miliona putnika. Istorijskih 4 miliona putnika zabeleženo je u novembru 2014. godine uz izuzetno povećanje broja putnika od 31 odsto. U 2015. godini ponovo je oboren istorijski rekord sa usluženih 4.776.110 putnika.\n2018. (1.1 - 30.4) 1.445.206 5% 6.484 31% 17.031 2%\nPriznanje Skajtraks agencije Aerodrom Nikola Tesla Beograd već treću godinu zaredom (2015.,2016.,2017.) zauzeo je 5. mesto među najboljim aerodromima u Istočnoj Evropi, dok je prvo mesto pripalo aerodromu u Budimpešti. Nagrada agencije Skytradž predstavlja priznanje za naporan rad i posvećenost zaposlenih u AD Aerodrom Nikola Tesla Beograd. Ove nagrade među najprestižnijima su u oblasti avio-industrije, a izbor je napravljen na osnovu 13,82 miliona online upitnika, u kojima su putnici ocenjivali 550 aerodroma širom sveta. Istraživanje je sprovedeno među 105 različitih nacija u periodu od jula 2016. do februara 2017. godine. Predmet istraživanja su komfor i zadovoljstvo putnika različitim segmentima aerodromske usluge, od dolaska na aerodrom, prijave na let, kupovine, transfera i bezbednosti, sve do ulaska u avion.\nDo aerodroma se može doći autobuskim linijama 72 (Zeleni venac - Aerodrom Nikola Tesla) i A1 (Trg Slavija - Aerodrom Nikola Tesla).\n↑ Aerodrom Nikola Tesla Beograd – Osnovni podaci www.beg.aero (na jeziku: srpski) (na jeziku: engleski)\n↑ Aerodrom Nikola Tesla :: Poletno-sletna staza, pristupljeno 28. jula 2015.\n↑ Aerodrom „Nikola Tesla“ Beograd, „Statistika“\n↑ Nikolić, Zoran. „Na Novom Beogradu je do Drugog svetskog rata bio jedan od najvažnijih aerodoroma u Evropi („Večernje novosti“, 17. april 2014)”. Novosti.rs. Pristupljeno 21. 8. 2016.\n↑ Svečano otvaranje novog aerodroma "Beograd". foto.mij.rs\n↑ Potpisan ugovor o koncesiji aerodroma na 25 godina („Politika”, 22. mart 2018)\n↑ Politika Online - Gradnja autoputa Surčin-Obrenovac početkom 2017\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Аеродром_Никола_Тесла_Београд&oldid=20527641“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 25. maj 2018. u 01:17 č.


Samsung pej stiže u Evropu zahvaljujući MasterKardu\n31.07.2015. / 19:52\nSEUL, Južnokorejska elektronska kompanija Samsung je objavila partnerstvo sa MasterKardom, američkom multinacionalnom korporacijom za pružanje finansijskih usluga, da bi u budućnosti primjenjivala svoju verziju bezkontaktnog plaćanja u cijeloj Evropi.\n“Samsung pej” je predstavljen 1. marta i testiran je samo u Južnoj Koreji.\nProizvođač, međutim, ima velike planove za svoj sistem, objavio je danas francuski list Parizijen u svom veb izdanju.\n“Samsung pej” može da uskladišti informacije sa 10 različitih platnih kartica, fotografišući ih i automatski instalirajući u određene aplikacije.\nKorisnici jednostavnim klikom mišem mogu da odaberu karticu koju žele da koriste i transakcija može da bude okončana, bilo ukucavanjem pasvorda na telefonu ili korišćenjm čitača digitalnih otisaka na telefonu.\nIako je to partnerstvo, koje se odnosi na Evropu, objavljeno 30. jula, “Samsung pej” bi mogao najprije da bude ponuđen za širu javnost u Južnoj Koreji, a potom u SAD, prije Evrope. Tanjug\nTagovi: evropajuzna korejakarticepejsamsung


U toku je Međunarodni popis ptica vodenih staništa - ecofeminizam\njan 15, 2018 brojanje, Međunarodni popis ptica vodenih staništa za Srbiju, ptice, reke, Srbija\nU toku je Međunarodni popis ptica vodenih staništa (International Waterbird Census – IWC). Ovo je 52. po redu popis ptica vodenih staništa koji će se trajati do 30.januara 2018.godine. U saopštenju Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije navodi se da će na teren u navedenom periodu izaći više od 150 volontera koji će obići sve velike vodene površine i popisati ptice koje zimu provode u Srbiji.\nSvako može trudom i željom da istraži ptice u svojoj okolini doprineti unapređenju znanja o zimskoj rasprostranjenosti vodenih ptica u Srbiji.\n„Naši volonteri će, kao i prethodnih godina, obići tokove Save, Tise, Drine i Zapadne Morave koji protiču kroz Srbiju. Reka Dunav i dalje predstavlja najveći izazov za istraživače budući da se radi o skoro 600 rečnih kilometara sa brojnim dunavcima, adama i mrtvajama gde ptice pronalaze svoj zaklon“, kaže Marko Šćiban, rukovodilac Međunarodni popis ptica vodenih staništa za Srbiju.\nSvi zainteresovani mogu da se obrate rukovodiocu Marku Šćibanu na e-mai: sciban.marko@gmail.com.


Nesalomiva: Dragana sa sinom Mihajlom\nDragana je u invalidskim kolicima otkada je pre 15 godina doživela tešku saobraćajnu nesreću, ali je to nije obeshrabrilo da stalno pomera granice pa je tako uspela da završi fakultet, skoči iz aviona padobranom sa 3.000 metara, napiše knjigu i pre dve godine rodi sina Mihajla.\n- Draganina životna priča nam govori da, ako veruješ u sebe, možeš da postigneš sve. Ona je imala dosta teških trenutaka u životu koje je uspela da prebrodi i uvek nastavi dalje. Pesma nosi naziv „S vjerom u sebe“ i na neki način posvećena je svim osobama sa invaliditetom koje se suočavaju sa velikim životnim teškoćama - kaže Alen Slavica, nekadašnja pop zvezda Jugoslavije.\nPesma je rađena za dokumentarni film koji se snima o životu mlade Nišlijke neverovatne životne energije. Pesma je snimljena pre nekoliko dana u studiju u Nišu, a Dragana kaže da taktovi pesme nose jednu veliku pozitivnu energiju i bude emocije.\n- Prelep je osećaj kada ti jedan muzičar tih razmera kao što je Alen Slavica posveti pesmu. Pa još kada je ta pesma tako lepa, emotivna, puna pozitivnih vibracija, natera te da ti krenu suze radosnice. Još jednom smo pomerili granice, ovog puta i državne jer je jedan čovek iz Hrvatske došao u Niš da snimi pesmu posvećenu Nišlijki - kaže Dragana.\nPesma je snimljena u studiju u Nišu u duetu sa Draganinim suprugom Milošem Aranđelovićem i posle praznika moći će da se premijerno čuje na Jutjubu.\n- Pesma će biti noseća numera u filmu o Dragani koji će uskoro biti završen. Uradili smo dve verzije pesme, bržu i sporiju. Jedan aranžman je uradio Milan Petrović, a drugi Vizantija i Bratislav Stamenković - kaže Aranđelović.


Cerar: Uskoro obaveštavamo EK da Hrvatska krši evropsko pravo\nSlovenački premijer Miro Cerar izjavio je u Briselu da njegova vlada priprema tekst koji će "vrlo brzo" uputiti Evropskoj komisiji, kako bi je obavestila da Hrvatska neprihvatanjem arbitražne presude o granici krši evropsko pravo, zbog čega Slovenija želi da pokrene "pravne postupke" protiv Hrvatske.\nTekst pisma sa slovenačkim argumentima, u kojima se dokazuje da Hrvatska nije ispunila obavezu koja proizlazi iz evropskih ugovora, slovenačka vlada priprema "ovih dana" i uskoro će ga poslati u Brisel, najavio je Cerar u izjavi slovenačkim novinarima.\nAko Komisija ne reaguje, Slovenija će sama sa tim predmetom ići na sud EU u Luksemburgu, dodao je on, prenosi Hina.\nKako je kazao, reč je o proceduri predviđenoj 259. članom Lisabonskog ugovora. Prema njoj, država članica koja smatra da druga članica nije ispunila svoje ugovorne obaveze može tužiti drugu, s tim da o nameri najpre obavesti Komisiju i iznese svoje argumente za tu nameru.\nKomisija nakon toga, tumače slovenački pravni stručnjaci, o predmetu iznosi svoje "obrazloženo mišljenje", nakon čega pozove članice koje su u sporu da se pismeno izjasne o svom stajalištu.\nUkoliko se Komisija o tom predmetu u roku od tri meseca ne bi izjasnila svojim "obrazloženim mišljenjem", to ne sprečava državu članicu da svoju tužbu svejedno preda sudu EU, koji se onda izjašnjava hoće li je uzeti u razmatranje.\n"Komisiju najpre moramo obavestiti da se radi o protivpravnom stanju koje je počinila Hrvatska. Očekujemo da će Komisija sama preduzeti mere, a u suprotnom ćemo biti prisiljeni da pravne korake preduzmemo sami", kazao je Cerar.\nCerar: Ljubljana bi mogla da tuži Zagreb zbog nesprovođenja arbitraže\nUPOZORENJE IZ LJUBLJANE Cerar: Arbitraža je prioritet


Vučić: Srbija odbranom svog suvereniteta i granica i Rezolucijom 1244 brani i Povelju UN i autoritet SB UN - Sve o Srpskoj\nVIDEO-OBRAĆANJE PREDSEDNIKA SRBIJE GENERALNOJ SKUPŠTINI UN\nUkazao da su „institucije samoproglašenog Kosova proglasile nezavisnost jednostranim aktom i prekršile Rezoluciju UN 1244, ozbiljno minirajući na taj način bezbjednost Srbije i regiona u cjelini“\nPREDSJEDNIK Srbije Aleksandar Vučić poručio je, povodom 75 godina postojanja UN, da Srbija odbranom svog suvereniteta i teritorijalnog integriteta brani i međunarodno pravo i temeljne principe na kojima počivaju UN.\nVučić je, u video-obraćanju na sastanku Generalne skupštine UN na visokom nivou, rekao da Povelja UN treba da bude ustav savremene međunarodne zajednice i skup osnovnih principa, koji regulišu međunarodne odnose i procese u međunarodnoj zajednici.\n„Nažalost, na kraju 20. veka, mi smo u Srbiji iskusili unilateralne mere i akcije, koje su podrivale i dovele u pitanje efikasnost multilateralizma i mehanizama međunarodne saradnje, kao i samo međunarodno pravo“, rekao je Vučić.\nOn je napomenuo da su institucije samoproglašenog Kosova proglasile nezavisnost jednostranim aktom i prekršile Rezoluciju UN 1244, ozbiljno minirajući na taj način bezbjednost Srbije i regiona u cjelini.\nVučić je istakao da je Srbija potpuno opredijeljena za pronalaženje kompromisnog rješenja za pitanje Kosova i Metohije, te poručio da Srbija vodi odgovornu politiku i ulaže napore da sačuva interese svojih građana i regionalni mir i stabilnost.\n„Odbranom suvereniteta i teritorijalnog integriteta, poštujući Rezoluciju 1244 Srbija brani i međunarodno pravo, Povelju UN, ali i konačno autoritet Saveta bezbednosti“, naglasio je Vučić.\nOn je istakao da je svijet danas suočen sa globalnim pozivom na buđenje da objedini snage i otvori novu viziju boljeg, prosperitetnijeg, stabilnijeg i bezbjednijeg svijeta, u kojem niko ne bi bio ostavljen po strani.\nVučić je rekao da je ova godišnjica prilika da svijet ponovo potvrdi kolektivnu privrženost multilateralizmu, principima kojima su se svi obavezali Poveljom UN prije 75 godina.\n„Ponosimo se činjenicom da je Jugoslavija, čiji je naslednik Srbija, bila među prvih 50 potpisnika Povelje UN. Ona je jedan od osnivača ove međunarodne organizacije, koja deluje više od sedam decenija kao univerzalna platforma za dijalog na ravnopravnoj osnovi, igrajući važnu ulogu u održavanju mira i stabilnosti, zaštiti ljudskih prava i ekonomskog razvoja širom sveta“, rekao je Vučić.\nOn je naveo da ne treba da čudi činjenica da su srpski narod i njegovi diplomatski predstavnici aktivno učestvovali u svim međunarodnim aktivnostima koje su vodile ka osnivanju UN s ciljem uspostavljanja mira među nacijama.\nVučić je istakao da Srbija ostaje privržena principima i osnovama Povelje UN koje su važne danas, koliko su bile i u vrijeme usvajanja tog dokumenta.\nOn je dodao da se 75 godina od osnivanja UN obilježava u vrijeme kada se cijeli svijet bori sa pandemijom, izazovom koji je stavio na test spremnost na zajedništvo, ali i ponovo potvrđuje da su UN danas potrebne isto onoliko koliko su bile kada su osnovane i da taj značaj ne može biti doveden u pitanje.\n„Duboko smo uvereni da samo saradnjom, koordinacijom i poštovanjem možemo da nađemo globalni odgovor na ovu globalnu pretnju“, istakao je Vučić.\nTagoviAleksandar Vučić granice Kosovo i Metohija Rezolucija 1244 Savjet bezbjednosti Srbija UN


Zašto sve više kompanija iz RS sele u Federaciju? - AKOS\nHome > Ekonomija > Zašto sve više kompanija iz RS sele u Federaciju?\nNakon što je u nacrtu usvojen novi zakon o porezu na dobit, sve su glasnije najave kompanija o preseljenju sjedišta firmi izvan RS-a. Zakon ide u korist privrednika, tvrde u Vladi, prenosi novinska agencija Patria.\nZakonom o porezu na dobit, tačnije članom 21, rabat, koji ulazi u poresku osnovicu, ograničava se na maksimalno tri posto vrijednosti prihoda od prodaje.\nOvo je za privrednike nedopustivo jer na ovaj način, kako tvrde, postaju nekonkurentni na tržištu. U kompaniji “Hemofarm” jedinoj fabrici lijekova u RS i jednoj od nosilaca farmaceutske industrije u BiH, vjeruju da neće doći u situaciju da sele sjedište van RS.\nMinistar finansija Zoran Tegeltija nije bio toliko uvjerljiv kada je riječ o eventulnom brisanju spornog člana 21. On tvrdi da se ovim zakonom žele spriječiti zloupotrebe:\n“Zakon o porezu na dobit RS u svim svojim elementima ide u korist privrednih subjekata”, rekao je Tegeltija ne navodeći da li će zakon u drugom čitanju doživjeti suštinske izmjene.\nOgraničenje i u oglašavanju\nNovim zakonom o porezu na dobit, pored člana 21, kompanije će imati još jedan problem s obzirom da je istim zakonom definisano da se samo 5 posto od godišnjih prihoda može koristiti za oglašavanje.\nTo znači da druge kompanije, koje su prisutne na tržištu BiH, a čije je sjedište u nekoj od susjednih zemalja, mogu marketinški, odnosno jakim reklamnim kampanjama, da unište domaće proizvođače. Nisu rijetki komentari privrednika da poslovni ambijent u RS može spasiti samo smjena vlasti, o čemu se uveliko špekuliše posljednjih dana.\nTagovano ekonomija investicije\nEgipat: Muhammed Sultan, sin Sallaha Sultana oslobođen i napustio Kairo


Dodik: RS je završila svoj posao\n02/10/2013 | 19:36 | Autor: RTRS\n„Republika Srpska je jučerašnjim dogovorom definitivno završila svoj pristup realizaciji odluke 'Sejdić- Finci' i sav problem je na federalnim partnerima (dva HDZ-a, SDA, SDP i SzBB)“, rekao je večeras za RTRS predsjednik Republike Srpske, Milorad Dodik.\nDodik je gostujući u Dnevniku izjavio da je Republika Srpska još prije dvije godine koncipirala jedinstven stav i postavila konsenzus svih relevantnih političkih faktora u RS o načinu na koji treba da se riješi pitanje 'Sejdić Finci', koji je tražio da se prilagodi Ustav BiH Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima. „Upravo ta naša istrajnost da prilikom svakog predlaganjama ne dozvolimo nekim drugim alternativama mogućnost da prodru ili da postanu relevantni, dovelo je do toga sa smo juče u Briselu bili relaksirani i sa stanovišta očekivanja na koji će se način kretati. Dvije bazične stvari su bile- da ostane način izbora člana Predsjedništva kakav je sada i da Republika Srpska ostane izborna jedinica za člana Predsjedništva. To je ostvareno“, potvrdio je Dodik koji je rekao da je zatražio da se održi posebna sjednica NSRS gdje bi trebalo da informiše poslanike o detaljima briselskog sastanka. „Smatram da je intervencija u Ustavu BiH ozbiljna priča, da ona zadire u dejtonsku poziciju RS i da konsenzus koji smo imali na političkom nivou treba da sada posebno izgradimo kroz posebnu sjednicu skupštine“, kaže Dodik. Predsjednik RS je naveo da je delegacija iz RS juče u Brisel otišla sa relaksiranom pozicijom, za razliku od proteklih godina kada je Republika Srpska uvijek imala etiketu krivca i prije ulaska u salu za sastanke. Dodaje da je u Briselu bilo upozorenja i prijetnji sankcijama od strane evropskog komesara Štefana Filea, ali da prijetnje sigurno nisu način bez obzira sa kog nivoa dolazile. „Nema tih IPA sredstava zbog kojih bi RS trebala da ustupi bilo kakva svoja prava i to je moja jasna poruka svim ljudima u RS- da se pravi neka famozna priča o tim IPA sredstvima i tih 5 miliona za poljoprivredu. Tih 5 miliona evra, koji su navodno odobreni BiH, ne bi vidio nijedan naš seljak. Oni su bili predviđeni za to da se na nivou BiH napravi nova instituacija koja bi trebala da se bavi poljoprivredom. BiH nema nadležnosti nad tim i mi nismo dozvolili da se ta nova institucija pravi. Pravi se tako da se osnuje sredstvima IPA programa, a onda da nakon tri godine pređe na budžet BiH. To znači manje para za RS za dvije- tri godine“, kaže Dodik. On je naveo da put ka EU nije put nametanja, nego je dobrovaljni put koji treba da prihvate svi partneri iz BiH. “To što je BiH takva kakva jeste- nepopravljiva, složena sastavljena zemlja, po mnogima neodrživa, po mnogima teško održiva i mnogo čega drugog, to je sada stvar nekih drugih projekcija i nekih drugih odluka koje nisu vezane za EU”, ističe Dodik i dodaje da je RS odbila da prihvati bilo koju zloupotrebu evropskog procesa koja je imala nove zahtjeve prema RS za prebacivanje nadležnosti na nivo BiH. Govoreći i popisu stanovništva, Dodik je poručio građanima RS da ne propuste priliku da u rubrici za državljanstvo istaknu državljanstvo RS, te da treba da sarađuju sa popisnim komisijama i popisivačima. “Državljanstvo koje imamo je kapitalna stvar za Republiku Srpsku i moja je poruka da građani ne propuste priliku da u rubrici za državljanstvo istaknu državljanstvo Republike Srpske i da se opredijele za svoju nacionalnu, vjersku i jezičku pripadnost i daju relevantne podatke o stanju koje se traži u pitanjima. U svakom slučaju, nama je potreban fer i pošten popis i ja pozivam građane da u tome učestvuju masovno i da bez oklijevanja nađu prostora i vremena da sarađuju sa popisnim komisijama”, rekao je Dodik ali i upozorio građane na sankcije u slučaju davanja pogrešnih i lažnih podataka prilikom popisa.


Student trazi posao u Beogradu....\nKandidat: Milan Miljkovic\nStudiram prava u Beogradu i voleo bih da nadjem posao. Trazim sve, od fizickih poslova do pro...\nVOZAC D KATEGORIJE TRAZI POSAO...\nVozac sa D kategorijom trazi posao ...prevoz, transport, B, C, E kategorije, prevoz robe , pu...\nPomoć starijim osobama...\nKandidat: Biljana Sarić\nPomoć starijim osobama na području opštine Beograd...\nrežija, montaža, poduka studentima...\nPriprema za prijemne ispite...\nStudent!!! Hitno mi treba bilo kakav posao!!!...\nKandidat: Milica Stojanovic\nStudent sam prve godine na Visokoj poslovnoj skoli u Leskovcu. Iznajmljujem stan, placam ispi...\nTrazim posao,praksu...diplomirani ekonomista...\nKandidat: Ivana Ivanović\nImam 23 godine i diplomirala sam u januaru na Ekonomskom fakultetu u Beogradu,smer Međunarod...\nTRAZIM BILO KAKAV POSAO HITNO...\nStudent sam prve godine na Visokoj poslovnoj skoli u Leskovcu ... Roditelji su mi nezaposleni...\nMaster ekonomista - finansije, bankarstvo i osiguranje...\nKandidat: Ana Zloh\nTražim posao u navedenoj oblasti, kao i u oblasti administrativnih poslova i računovodstva,...\nNovi Sad, Pančevo...\nTražim posao čuvanja dece starije od 3 godine...\nKandidat: Svetlana Josipovic\nTražim posao čuvanja dece starijie od 3 godine na 3- 4 sata dnevno a po dogovoru duže. Vi...\nHITNO POTREBAN POSAO...\nKandidat: Ivan Mladenović\nKonobar - sanker sa radnim iskustvom trazi posao . Imam 5 god iskustva rada u kaficima i rest...\nKandidat: Ana Medan\nKvalitetno prevodim strucne tekstove sa engleskog na srpski jezik. Cena iznosi 300din/strana ...\nTrazim posao u ugostiteljstvu...\nKandidat: vesna miladinovic\nkonobarski posao.posao barmena.Imam iskustvo za obe pozicije....\nKNJIGOVODJA SA VISEGODISNJIM ISKUSTVOM TRAZI POSAO...\nKandidat: Ljiljana Rakita\nknjiigovodja Glavne aktivnosti i odgovornosti:\tunos i knjizenje ulazne i izlazne dokumentac...\nHitno potreban posao bilo koje kategorije....\nKandidat: Nikola Novak\nTrazim posao u Vrbasu,Novom Sadu i okolini. Imam 5 god iskustva rada u trgovini,veoma vredan,...\nStrukovni inzenjer elektrotehnike i strukovnih studija...\nKandidat: Stefan Rancic\nStrukovni inzenjer elektrotehnike i strukovnih studija, trazim posao. Spreman da naucim nesto...\nKandidat: Ivana Zlatkovic\nMlada, preduzimljivam ljubazna i komunikativna apsolventkinja ekonomije trazi posao u admini...\nKandidat: Vladan Novakovic\nTrazim posao gradjevinskog radnika ili posao u pogonu proizvodnje neke fabrike....\nBeograd, Inđija, Stara Pazova...


Ronaldo nema ponuda za odlazak iz Juventusa - Portal 072info\nPortugalski as Kristijano Ronaldo (Cristiano) nema ponuda za transfer u neki od evropskih klubova. U posljednje vrijeme se dosta špekuliše o Ronaldovom odlasku iz “Stare dame”, a najviše se povezivalo s povratkom u Real Madrid i Mančester junatedom, te potencijalnim transferom u PSG.\nIpak, “Corriere Torino” navodi kako Ronaldo nema ponuda od drugih klubova zbog velike plaće koju traži za potpis ugovora.\nRonaldo na godišnjem nivou u Juventusu zarađuje 31 milion eura. Nijedna ekipa mu ne želi dati takav ugovor i sve je izglednije da ćemo portugalsku zvijezdu i sljedeće sezone gledati u dresu “Stare dame”.\nPrethodni članakU brodolomu se utopilo najmanje 40 migranata\nSljedeći članakTeodora Džehverović progovorila o spornom nastupu za vrijeme korone: To je najljepši momenat u 2020. godini


izvor: DojÄe vele\nNemaÄki kancelar Olaf Å olc (Foto Michael Kappeler/dpa)\nKancelar Šolc trebalo bi da poseti Srbiju 10. juna, potvrđeno je za DW iz srpskih diplomatskih izvora.\nIzvor DW kaže da Šolc teži da dobro pripremi samit Berlinskog procesa koji će se verovatno održati u avgustu:\n"Za razliku od bivše kancelarke Merkel, Šolc više ide ka konkretnim rešenjima. Stalo mu je da taj samit ne bude samo skupo putovanje, nego da se dođe do konkretnih rešenja".\nNaime, očekuje se da francuski predsednik Emanuel Makron nadalje blokira početak pregovora EU sa Skopljem i Tiranom. Zato će se, kažu izvori, samit EU - Zapadni Balkan pod francuskim predsedavanjem u junu održati u Briselu, a ne u Parizu.\nTada je ocenjeno da Šolcova Vlada pridaje veliki značaj kosovskom problemu u svetlu rata u Ukrajini. Šolc je tada prvi put rekao da "međusobno priznanje" treba da bude deo sveobuhvatnog sporazuma Beograda i Prištine.