Ko posle Angele: Bitka za nekrunisanog kralja Starog kontinenta /video/ - 18.09.2021, Sputnik Srbija\nIako je mogla da ostane na kancelarskoj poziciji i peti mandat da predvodi Nemačku, Angela Merkel je rešila da se povuče. Stranačke kolege zabrinjava činjenica... 18.09.2021, Sputnik Srbija\nAngela Merkel nije napustila kancelarsku poziciju zbog krize u redovima svoje partije, kaže nam diplomata Milovan Božinović. Iako je nominalno njena stranka CDU desni centar ona je preuzela sve najvažnije teze i socijaldemokrata i ekologa.Pogrešan kandidat bi CDU mogao da košta kancelarskog mestaNaš sagovornik kaže da je to bio konglomerat koji je Merkel uspela da objedini i time je neutralisala mnogo svojih protivnika. Sa njenim odlaskom, dodaje on, u Nemačkoj se postavilo pitanje da li sada treba da dođe neko iz CDU ko će vratiti stare konzervativne vrednosti.„Pokazalo se da je to poprilična magla, te stare vrednosti je nemoguće vratit, jer ni jedna od privilegija koje današnji glasač uživa ne sme biti ukinuta. Prema mojim informacijama, bolji kandidat od Lašeta bio je predsednik Vlade Bavarske. Markus Zeder je talentovan i originalan političar, a i Bavarac nikada nije bio kancelar iako je to najveća nemačka pokrajina. Međutim, klijentela Angele Merkel mu nije dala podršku, a ta odluka bi možda mogla da ih košta izbora,” kaže Božinović.Loša kadrovska politika Angele MerkelBivši dopisnik lista „Politika“ iz Berlina Žarko Rakić kaže da se Angela Merkel opraštala „na rate“ poslednje dve godine od kancelarske pozicije, a imala je i nekoliko krajnje neuspešnih kadrovskih poteza.Pre svega, dodaje Rakić, pokušala je da za svoju naslednicu namete Anegret Kramp Karenbauer koja je došla iz Sara, jedne od najmanjih pokrajina, a koja se nije snašla pa su je pomerili na mesto ministra odbrane gde takođe ima silnih problema. Takođe, smatra naš sagovornik, dovela je i Ursulu fon der Lajen koju je zbog napravljenih gluposti sklonila u Brisel.Lašet, Zeder ili Šolc?Za njega je ključno pitanje gde bi CDU mogao da se vrati, zato što je prostor krajnje desnice zauzet Alternativom za Nemačku koja je uverena da će osvojiti 10-12 procenata i oni sigurno ulaze u Bundestag. Zanimljivo je, primećuje on, da je Merkelova bila dosta suzdržana u predizbornoj kampanji i da se pojavila tek u samom finišu sa podrškom Lašetu koji bi trebalo da je nasledi.„Ipak, mislim da od tog posla nema ništa. On je poreklom iz Severne Rajne Vestfalije i zaista se pokazao kao tragična figura u vreme nedavnih poplava. Markus Zeder iz Bavarske mogao je da bude ta „sveža krv“ koja im je bila neophodna. On je imao odlične rezultate u borbi protiv kovida, Bavarska je najbogatija Nemačka pokrajina ali je elita u CDU bila protiv izbora kandidata za kancelara iz manjinske stranke. Smatram da će se pokajati, jer ako se pokažu tačne analize i prognoze to ne liči na onu staru Nemačku,“ naglasio je naš sagovornik.Za Božinovića nije iznenađenje činjenica da Nemačka nema adekvatnog naslednika za Angelu Merkel, jer se nakon tako jakog i dugotrajnog lidera nastupa vakuum u kome treba da se stvori nova konstelacija. On smatra da bi Socijaldemokrata Olaf Šolc mogao da bude rešenje po volji nemačkih birača, jer je on vicekancelar što znači da bi bio garant kontinuiteta sadašnje politike. „Prihvatljiv je svima, ne mnogo upadljiv, a njegov protivkandidat iz CDU je nešto što birači ne vole – epigon, dakle slabija kopija Merkelove,“ kaže bivši ambasador Božinović.Na pitanje da li će se bez Merkelove bolje snaći Nemci ili Evropljani, Rakić da je prednost njenim sunarodnicima, jer će se u Evropskoj uniji pokrenuti borba za nekrunisanog kralja starog kontinenta.\nevropa, evropska unija (eu), angela merkel, svet – politika\n14:05 18.09.2021 (Osveženo: 14:21 18.09.2021)\nIako je mogla da ostane na kancelarskoj poziciji i peti mandat da predvodi Nemačku, Angela Merkel je rešila da se povuče. Stranačke kolege zabrinjava činjenica da njen favorit Armin Lašet ne stoji dobro, pa po anketama nema očekivanu podršku uoči izbora koji su zakazani za 26. septembar, saglasni su sagovornici emisije Svet sa Sputnjikom.\nAngela Merkel nije napustila kancelarsku poziciju zbog krize u redovima svoje partije, kaže nam diplomata Milovan Božinović. Iako je nominalno njena stranka CDU desni centar ona je preuzela sve najvažnije teze i socijaldemokrata i ekologa.\nPogrešan kandidat bi CDU mogao da košta kancelarskog mesta\nNaš sagovornik kaže da je to bio konglomerat koji je Merkel uspela da objedini i time je neutralisala mnogo svojih protivnika. Sa njenim odlaskom, dodaje on, u Nemačkoj se postavilo pitanje da li sada treba da dođe neko iz CDU ko će vratiti stare konzervativne vrednosti.\n„Pokazalo se da je to poprilična magla, te stare vrednosti je nemoguće vratit, jer ni jedna od privilegija koje današnji glasač uživa ne sme biti ukinuta. Prema mojim informacijama, bolji kandidat od Lašeta bio je predsednik Vlade Bavarske. Markus Zeder je talentovan i originalan političar, a i Bavarac nikada nije bio kancelar iako je to najveća nemačka pokrajina. Međutim, klijentela Angele Merkel mu nije dala podršku, a ta odluka bi možda mogla da ih košta izbora,” kaže Božinović.\nLoša kadrovska politika Angele Merkel\nBivši dopisnik lista „Politika“ iz Berlina Žarko Rakić kaže da se Angela Merkel opraštala „na rate“ poslednje dve godine od kancelarske pozicije, a imala je i nekoliko krajnje neuspešnih kadrovskih poteza.\nPre svega, dodaje Rakić, pokušala je da za svoju naslednicu namete Anegret Kramp Karenbauer koja je došla iz Sara, jedne od najmanjih pokrajina, a koja se nije snašla pa su je pomerili na mesto ministra odbrane gde takođe ima silnih problema. Takođe, smatra naš sagovornik, dovela je i Ursulu fon der Lajen koju je zbog napravljenih gluposti sklonila u Brisel.\n„Zanimljivo je kako će biti raspoređeni procenti na izborima 26. septembra, jer se situacija iz temelja promenila u odnosu na istraživanja koja su urađena u martu ove godine. Tada su Zeleni ubedljivo bili najomiljeniji, tada su svi otpisali Socijaldemokrate, a vidimo da su se sada vratili zahvaljujući svojim idejama ali i slabostima Demohrišćana,” naglasio je Rakić.\nLašet, Zeder ili Šolc?\nZa njega je ključno pitanje gde bi CDU mogao da se vrati, zato što je prostor krajnje desnice zauzet Alternativom za Nemačku koja je uverena da će osvojiti 10-12 procenata i oni sigurno ulaze u Bundestag. Zanimljivo je, primećuje on, da je Merkelova bila dosta suzdržana u predizbornoj kampanji i da se pojavila tek u samom finišu sa podrškom Lašetu koji bi trebalo da je nasledi.\n„Ipak, mislim da od tog posla nema ništa. On je poreklom iz Severne Rajne Vestfalije i zaista se pokazao kao tragična figura u vreme nedavnih poplava. Markus Zeder iz Bavarske mogao je da bude ta „sveža krv“ koja im je bila neophodna. On je imao odlične rezultate u borbi protiv kovida, Bavarska je najbogatija Nemačka pokrajina ali je elita u CDU bila protiv izbora kandidata za kancelara iz manjinske stranke. Smatram da će se pokajati, jer ako se pokažu tačne analize i prognoze to ne liči na onu staru Nemačku,“ naglasio je naš sagovornik.\nZa Božinovića nije iznenađenje činjenica da Nemačka nema adekvatnog naslednika za Angelu Merkel, jer se nakon tako jakog i dugotrajnog lidera nastupa vakuum u kome treba da se stvori nova konstelacija. On smatra da bi Socijaldemokrata Olaf Šolc mogao da bude rešenje po volji nemačkih birača, jer je on vicekancelar što znači da bi bio garant kontinuiteta sadašnje politike. „Prihvatljiv je svima, ne mnogo upadljiv, a njegov protivkandidat iz CDU je nešto što birači ne vole – epigon, dakle slabija kopija Merkelove,“ kaže bivši ambasador Božinović.\nNa pitanje da li će se bez Merkelove bolje snaći Nemci ili Evropljani, Rakić da je prednost njenim sunarodnicima, jer će se u Evropskoj uniji pokrenuti borba za nekrunisanog kralja starog kontinenta.\n13 Septembar, 17:03


Republika / Milov raspop bulazni: Vojvodina nije Srbija\nMilov raspop bulazni: Vojvodina nije Srbija\nponedeljak, 21. 1. 2019.| 07:33\nMitropolit kanonski nepriznate Crnogorske pravoslavne crkve Mihailo (Miraš Dedeić), poznat po neskrivenoj mržnji prema Srbiji i svemu što je srpsko, a posebno pripadnicima našeg naroda i SPC u Crnoj Gori, tvrdi da je Republika Srpska veštačka tvorevina i da bi BiH trebalo da bude celovita, kao što je nekada bila.\nPrema njegovim rečima, Srbija će se svesti na Beogradski pašaluk, ako ovako nastavi. Provokacijama tu nije bio kraj, pa je Dedeić poručio Srbima da se ne bave Bosnom.\n- Bolje je Srbiji da misli o Vojvodini, da vide kako će rešiti to pitanje. Jer, kako ja to vidim i kako se ljudi ponašaju u Novom Sadu, to je neka zasebna republika u sklopu Srbije, a da li će to tako ostati, neka povedu i o tome računa - nalupetao se Dedeić, koji uživa jaku podršku vlasti u Podgorici i predsednika Crne Gore Mila Đukanovića.\nSrbija Crna Gora Milo Đukanović Otcepljenje Vojvodina


Po preporuci Vlade Srbije, Veće grada Niša donelo je u petak odluku da imovina i osnivačka prava aerodroma "Konstantin Veliki" pređu u državno vlasništvo, ali da bi odluka bila konačna, potrebno je da je potvrdi i Skupština grada Niša.\nZbog "podržavljenja" aerodroma "Konstantin Veliki" oko 2.000 građana Niša protestovalo je u subotu na Trgu kralja Milana i ispred Gradske kuće, zahtevajući da Skupština grada ne dozvoli promenu vlasništva aerodroma, i da gradonačelnik i Gradsko veće podnesu ostavke.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović izjavio je za agenciju Beta da odlukom da prenese u državno vlasništvo imovinu i osnivačka prava aerodroma "Konstantin Veliki", grad Niš nije "nikome ništa poklonio" već je ispunio ugovornu obavezu prema državi i Ministarstvu odbrane za zemljište preuzeto od vojske još 2009. godine.\nPrema njegovim rečima, tadašnja gradska vlast se obavezala da za 157 hektara zemljišta na aerodromu, koje je preneto u vlasništvo grada, ustupi Ministarstvu odbrane zemljište u vrednosti 1,5 milijardi evra i 21.000 kvadrata stambenog prostora u kompleksu nekadašnje kasarne "Bubanjski heroji".\n"Grad Niš je još 2012. godine trebalo da pokrene postupak ustupanja zemljišta vojsci, ali do danas to nije urađeno. Nije izmirena obaveza ni za stambeni prostor", naglasio je Bulatović.\nOn je kazao da grad nije do sada ispunio svoje ugovorne obaveze, jer u budžetu nema toliko para. "Iznos od 1,5 milijardi dinara premašuje trećinu gradskog budžeta, odnosno to je iznos, koji je u proteklih pet godina grad izdvajao za izgradnju na svom području", istakao je Bulatović.\nBulatović kaže da je odlukom da prenese u državno vlasništvo imovinu i osnivačka prava aerodroma "Konstantin Veliki", grad Niš u potpunosti izmirio svoju obavezu prema državi i Ministarstvu odbrane. "Grad je imao na raspolaganju još samo godinu dana da izmiri obavezu prema Ministarstvu odbrane, nakon toga bi morao da plaća penale za neizmirene obaveze i to dnevno 6.013 evra", izjavio je Bulatović.\nOn je naglasio da Niš ima i dalje svoj aerodrom sa koga će leteti avioni i na kome će se povećavati broj linija i putnika. "Država je preuzela obavezu da brine o aerodromu, da ga finansira, razvija, prati sve standarde i mere bezbednosti. Država je i do sada pomogala finansijski i u opremi, bez njene pomoći ne bi imali sadašnje rezultate", kazao je Bulatović.\nPrema njegovim rečima, netačne su informacije, koje su se čule u javnosti da će država, zbog razvoja beogradskog aerodroma, ograničiti broj putnika i linija sa niškog aerodroma.\nMeđutim, u Nišu su protesti nastavljeni i u nedelju kada je oko 1.000 građana protestovalo na centralnom trgu i ispred Gradske kuće i skandiralo: "Ne damo aerodrom!" i "Ostavke, ostavke!" gradonačelnika Darka Bulatovića i Gradskog veća.\nĐokica Jovanović iz Udruženog pokreta slobodnih stanara rekao je da je Aerodrom u Nišu građen samodoprinosom građana i da predstavlja "poslednju kotu odbrane egzistencije" građana Niša. "Ne branimo samo aerodrom, branimo sebe i svoj grad", rekao je Jovanović.\nJedan od organizatora skupa, Miloš Bošković rekao je da građani ne veruju izjavama gradskih i republičkih čelnika da grad Niš nema para da ulaže u dalji razvoj i da zbog toga aerodrom mora da pređe u državno vlasništvo.\nUbuduće donacije iz inostranstva putem PayPal-a\nDanas otvaranje ponuda za privatizaciju "Magnohroma"


Peskov ima savet za Amerikance: U dijalogu s Rusijom manje koristite „ali“ - 29.04.2021, Sputnik Srbija\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov ima savet za američku administraciju – da u dijalogu s Rusijom bar privremeno prestanu da koriste veznik „ali“. 29.04.2021, Sputnik Srbija\n„Ta fraza – želimo samit, ali Rusija će da plati za sve. Sa tim ‘ali’ treba neko vreme prestati“, rekao je Peskov za Prvi kanal ruske televizije.\nKako je dodao, nekad se stiče utisak da Amerikanci žele da Rusija plati cenu za to što uopšte postoji.\n„A može se biti i realista i reći da u ovom trenutku ne postoji strategija jer taj stav baziran na dva puta nije ništa drugo do podeljenost koja partnerima ili oponentima SAD, u konkretnom slučaju nama, ne dozvoljava da iznose zaključke o stvarnim namerama Vašingtona. Nadamo se da će te istinske namere ipak biti razjašnjene“, rekao je Peskov.


Lavrov Keriju: Sankcije Rusiji — put u ćorsokak - 12.05.2015, Sputnik Srbija\nRusija je spremna na konstruktivnu saradnju sa Sjedinjenim Državama, ali samo na fer i ravnopravnoj osnovi, izjavio je ruski ministar spoljnih poslova Sergej... 12.05.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, soči, džon keri, sergej lavrov, vladimir putin\n20:06 12.05.2015 (Osveženo: 11:19 12.12.2016)\n© REUTERS / Joshua RobertsSergej Lavrov i Džon Keri\nRusija je spremna na konstruktivnu saradnju sa Sjedinjenim Državama, ali samo na fer i ravnopravnoj osnovi, izjavio je ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov, komentarišući razgovore najviših ruskih i američkih zvaničnika u Sočiju.\nKeri: Važno je održati kontakte sa Rusijom\n12 Maj 2015, 19:02\nAmerički državni sekretar Džon Keri, koji je u prvoj poseti Rusiji još od 2013. godine, sastao se sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom i ministrom spoljnih poslova Sergejom Lavrovom u utorak, iza zatvorenih vrata.\nLavrov je rekao tokom razgovora da je Moskva spremna za konstruktivnu saradnju sa Vašingtonom i u bilateralnim odnosima i u rešavanju globalnih problema „gde naše zemlje snose najveću odgovornost za globalnu bezbednost i stabilnost“.\n„Ali, ova saradnja moguća je samo na fer i ravnopravnim osnovama, bez pokušaja vršenja pritiska na Rusiju“, naglasio je Lavrov.\n„Pokušaj da se primenjuju sankcije ili vrši pritisak na nas je put u ćorsokak. Rusija se neće odreći svojih nacionalnih interesa ili stavova o vitalnim pitanjima“, dodao je Lavrov.


фебруар 2021 - Stranica 2 od 22 - Biznis i Finansije\nLideri EU su sinoć na redovnoj video konfrenciji posvećenoj borbi protiv pandemije kovida-19 pokazali da postoji sve veća podrška tzv. digitalnim sertifikatima o vakcinaciji koji bi se zasnivalii na zajedničkim evropskim kriterijumima za ulazak u zemlje članice i otvaranje društva nakon pandemije.\n“Svi su se saglasili da nam treba digitalni sertifikat o vakcinaciji”, rekla je Merkel na konferenciji za novinare nakon samita EU, koji je održan u onlajn formatu, prenosi Rojters.\nLajen: Najmanje tri meseca za sistem sertifikata\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen kaže da će na zemljama članicama biti da donesu odluke o tome šta će moći da se radi sa sertifikatima, a da će se na nivou EU oni koristiti za funkcionisanje jedinstvenog tržišta.\nSistem će podržavati informacije o vakcinaciji, negativnom PCR testu ili imunitetu osobe. Potrebna nam je brza implementacija ako želimo da ovi sertifikati budu funkcionalni pre leta, zaključila je Fon der Lajen.\nImamo ohrabrujuće podatke iz Izraela gde su vakcine Fajzera pokazale da zaustavljaju prenos infekcije nakon revakcinacije, kaže Fon der Lajen.\nOna dodaje da je EU do sada dobila 50 miliona doza vakicna protiv kovida-19 od čega je 29 miliona potrebno za vakcinaciju garđana, što predstavlja osam procenata odrasle populacije u EU.\n26. februara 2021. 0 komentar\nVrednost bitkoina je pala ispod 45.000 dolara, nakon što je prošle nedelje on dostigao najveću vrednost ikada – 58.355 dolara.\nNajveću kriptovalutu obično u stopu prate i ostale, pa je posle sunovrata bitkoina i kapitalizacija tržišta kriptovaluta smanjena za gotovo 400 milijardi dolara. Vrednost ovog tržišta pre samo pet dana bila je 1,75 biliona dolara, ali pad vrednosti dve najveće kriptovalute, bitkoina i itera, kumovao je i njegovom “topljenju”.\nDa podsetimo, za samo jedan dan pomenute valute su izgubile 10 odsto svoje vrednosti a onda je nastala panika i prateća rasprodaja kriptovaluta.\nTo je išlo na ruku onim analitičarima koji poslednjih meseci upozoravaju da se na tržištu formirao balon koji je pred pucanjem. Oni očekuju da će se kriptovalutama desiti isto što i 2017. kada je bitkoin doživeo dramatičan pad.\nDrugi pak smatraju da spoljni faktori, poput straha od inflacije, utiču i na stabilnost kriptovaluta, što se kosi sa glavnim argumentum u njihovu korist – da su sigurna luka i da na njih ne utiče inflacija.\nU 2020. godini na razvoj prodaje Geberit Grupe uticali su pandemija COVID-19 i negativna valuta. Naročito u drugom kvartalu, restrikcije nametnute zbog COVID-19 pandemije rezultirale su značajnim smanjenjem prodaje na pojedinačnim tržištima, iako je to nadoknađeno u drugoj polovini godine. Dok je neto prodaja Grupe Geberit opala za 3,1% na 2986 miliona švajcarskih franaka u švajcarskim francima u 2020. godini, rast od 1,3% je postignut nakon prilagođavanja valuta.\nKao rezultat, bilo je moguće povećati prodaju uprkos krizi i dobiti daljnji udeo na tržištu. U pogledu rezultata, Uprava očekuje operativnu maržu novčanog toka od oko 31% u 2020.\nU prvoj polovini godine na građevinsku industriju u Evropi negativno su uticali efekti pandemije COVID-19 od sredine marta do maja. U drugoj polovini godine, efekti sustizanja propuštenog, obnavljanje zaliha kod veletrgovaca i vladini programi podsticaja – posebno privremeno smanjenje PDV-a viđeno u Nemačkoj – doveli su do snažnog rasta prodaje.\nRazvoj prodaje u pojedinim zemljama uveliko se razlikovao u zavisnosti od obima i dužine blokade zabeležene u građevinskoj industriji na proleće. U Nemačkoj (+ 7,3%), Austriji (+ 5,0%), Švajcarskoj (+ 4,1%), Istočnoj Evropi (+ 3,2%) i nordijskim zemljama (+ 2,9%), gradilišta su imala manja ograničenja i rast valute – prilagođena neto prodaja ostvarena je tokom cele godine. Zbog ograničenih građevinskih aktivnosti u Belgiji, zemlje Beneluksa ostale su na nivou iz prethodne godine.\nSuprotno tome, tržišta koja su najozbiljnija pogođena zatvaranjem gradilišta – Ujedinjeno Kraljevstvo / Irska (-15,7%), Iberijski poluostrv (-10,9%), Italija (-8,3%) i Francuska (-6,9%) – i dalje su videla značajan pad neto prodaje prilagođene valuti nakon dvanaest meseci. Negativni uticaji pandemije COVID-19 nastavili su da se osećaju u regionima van Evrope – na Bliskom Istoku / Africi (-14,1%) i Dalekom Istoku / Pacifiku (-7,2%). Neto prodaja u Americi porasla je za 1,7%.\nČesto možemo da čujemo da je korona promenila svet. Neke promene su već vidljive, neke ćemo možda tek videti, a u grupu vidljivih spada i trgovina na berzama.\nNaime – korona, ali i još neke okolnosti, uticale su da se na berzu u velikom broju vrate takozvani pojedinačni investitori. Drugim rečima, reč je o „običnim građanima“ koji se zanimaju za berzanske tokove, spremni su da preuzmu rizik koji ulaganje nosi sa sobom, a ne treba zanemariti ni želju da se nekako prekrati vreme tokom zatvaranja koja, nadamo se, polako ostaju iza nas.\nKo su ovi investitori, kako izgleda njihov „profil“ i kako je došlo do njihovog velikog povratka na berze širom sveta i da li će oni promeniti način na koji berza sada funkcioniše, objašnjava Nenad Gujaničić, glavni broker investicinog društva Momentum securities.\nDomaća berza ne može da sledi svetske tokove\nDa li je ovaj “fenomen” direktno povezan sa korona krizom ili su i neki drugi faktori uticali?\n– Prethodnu godinu je na berzama obeležio veliki povratak pojedinačnih investitora, a nekoliko faktora je kumovalo ovom fenomenu. Najpre, zabeležen je momentalni, oštar pad svetskih berzi od 30-40 procenata što je ponukalo veliki broj ulagača da plasira novac u akcije. Ovo se sve dešava u uslovima rekordno niskih kamata što je bio dodatni motiv, a svakako je tome pomogla i situacija u kojoj se veliki broj građana suočio sa viškom slobodnog vremena usled dugotrajnih karantina u zemljama širom sveta.\nDa li smo u ovome ispratili svetski trend ili je kod nas situacija različita?\n– Kada govorimo o domaćim građanima, u izvesnoj meri su i oni ispratili ovaj trend na svetskim berzama, dok domaća berza zbog velikih strukturnih slabosti faktički i ne može da sledi svetske tokove. Ne postoje egzaktni podaci o broju domaćih građana koji su investirali u akcije na stranom tržištu, ali je više nego izvesno da se prošle i ove godine njihov broj povećao za najmanje 2-3 puta.\nZlato je ostalo “odbrambena” igra dok je bitkoin bio više “rizičan”\nAnalitičari Goldman Sachsa ustvrdili su kako se zlato i bitkoin međusobno ne “kanibalizuju”.\n“U okruženju slabosti dolara i još uvek vrlo niskih i negativnih realnih stopa ne vidimo da se imovine međusobno kanibalizuju i vidimo dovoljno prostora za oboje”, napisala su četiri analitičara Goldmana u istraživanju objavljenom u sredu, piše CoinDesk.\nNapomena, koja je uglavnom prilično bikovski preuzela putanju zlata do 2021. godine, bacila je dve robe na različite krajeve ulagačkog spektra: zlato je ostalo “odbrambena” igra dok je bitkoin bio više “rizičan”. Bitkoin “ima drugačiju ulogu u portfeljima u odnosu na zlato”, rekli su analitičari, ponajpre zbog nestabilnosti kriptovaluta.\nLošu izvedbu zlata u prošloj godini pripisuju rotaciji u rizičnije klase imovine, ali nisu precizirali kakvu bi ulogu bitkoin mogao imati u tom scenariju, kao što je to učinio JP Morgan prošlog decembra.\nŠto se tiče imovine, analitičari su se klonili poređenja zlata direktno s bitkoinima. Ali primetili su vrlo snažnu korelaciju između bitkoina i neplemenitih metala – bakra, kositra, cinka – koji se od oktobra neprestano kreću prema gore.\n“Od kraja prošle godine bitkoin je pokazao prilično usku korelaciju s osnovnim metalima, jer oba deluju kao rizik u atmosferi straha od inflacije s privlačnim dugoročnim pričama o rastu”, napisali su analitičari.\nGoldmanovi analitičari rekli su da su kriptovalute jedinstveno osetljive na nagle promene cena na koje utiču investitori i influenceri. Ukazali su na Rippleov XRP žeton, koji je nastao širenjem vesti o neregistriranoj tužbi vrednosnih papira američke Komisije za hartije od vrednosti (međutim, cena se uglavnom oporavila).\nSrbija ovih dana opet obara rekorde u zagađenosti vazduha, ali čini se da su naše vlasti prihvatile tu činjenicu kao nešto na šta ne mogu da utiču, i da se ne tangiraju mnogo oko toga. A ako u jednom trenutku i odlučimo da nešto uradimo na tom polju izgleda da ćemo se, po običaju, pre baviti posledicama zagađenja nego njegovim uzrokom. Zato evo jednog zanimljivog predloga kako se istovremeno može prečišćavati vazduh od smoga a od ostataka praviti nakit.\nHolandski umetnik i arhitekta Dan Roseharde kreirao je nekoliko rešenja za prečišćavanje vazduha u gradovima, i to višedimenzionalnih. Njegova Smog Free kula je, primera radi, sedam metara visok aluminijumski objekat koji usisava pljav vazduh u sebe. Pomoću jonizacije ona uspeva da prečisti 30 kubnih metara vazduha za sat vemena, a potom ga ispušta napolje. Za funkcionisanje joj je potrebna mala količina eletrične energije koju dobija iz obnovljivih izvora.\nOvakve kule za sada postoje u gradovima u Kini, Holandiji, Poljskoj i Južnoj Koreji.\nPrsten od smoga\nKada Smog Free kule izbace čist vazduh napolje, u njima ostaju izdvojene čestice smoga. Te čestice se pod veoma velikim pritiskom mogu pretvoriti u sirovinu za pravljenje nakita.\nRoseharde je osmislio i poslovni model koji apeluje na svest potrošača, a glasi ovako: ako kupite Smog Free prsten doniraćete 1.000 kubnih metara čistog vazduha svom gradu.\nDruga rešenja za prečišćavanje vazduha\nMeđu rešenjima ovog umetnika nalazi se i bicikl koji čisti vazduh po sličnom principu kao i pomenuta kula. On usisava vazduh, provlači ga kroz filtere i zatim ga ispušta napolje. Osim što čisti vazduh, ova sprava i promoviše zdraviji način života – bicikliranje umesto vožnje automobila.\nPored ovog dvotočkaša, Dan Roseharde je kao gostujući profesor na UDEM univerzitetu u Meksiku zajedno sa studentima osmislio i bilborde koji prečišćavaju vazduh. Bilbordi su premazani specijalnom hemijskom smešom koja privlači štetne čestice i prečišćava vazduh fotokatalizom. Fotokataliza se inače koristi i u kućnim prečišćavačima vazduha, samo ovde je u pitanju tehnologija većeg obima. Naime, ispitivanja su pokazala da jedan ovakav veliki bilbord može da prečisti vazduh na površini od 100 metara od mesta na kojem je postavljen.\nOve nedelje bi nam dobro došlo nekoliko hiljada takvih bilborda i kula u Beogradu, Valjevu i drugim gradovima u kojima se vazduh može videti golim okom.\nFoto: Daan Roosegaard, Wikicommons\nSrbija je na 52. mestu medju 113 zemalja po Globalnom indeksu sigurnosti hrane koji je objavio britanski nedeljnik Ekonomist.\nSa ukupnom ocenom 63,2 Srbija je od evropskih zemalja bolje rangirana jedino od Ukrajine koja je na 54. mestu.Druge zemlje Zapadnog Balkana nisu obuhvaćene istraživanjem Ekonomist intelidžens junita (EIU), dela Grupe Ekonomist koji se bavi istraživanjima i analizama.\nSrbija je najvišu ocenu dobila za programe za bezbednost hrane\nPolovina zemalja je smanjilo siromaštvo\nIndeks ove godine prvi put sadrži kategoriju “Prirodni resursi i otpornost”, u kojoj se prikazuje uticaj klimatskih promena na ukupnu sigurnost hrane.\n“Ova promena u metodologiji objašnjava istinsku pretnju klimatskih promena po sigurnost hrane i potrebu da one postanu sastavni deo izgradnje otpornosti u globalnom prehrambenom sistemu”, navedeno je u saopštenju.\n25. februara 2021. 0 komentar\nPoreznici bi trebalo da utvrde ko ima koliku imovinu i da li je u skladu sa prihodima\nZa svega tri nedelje počinje da se sprovodi Zakon o utvrđivanju porekla imovine i posebnom porezu usvojen prošlog marta pomoću kog bi poreznici trebalo da utvrde ko ima koliku imovinu, da li je u skladu sa prihodima i da li je na njih plaćen porez.\nZakon počinje da se primenjuje 12. marta, a juče je skupštinski odbor za finansije usvojio predlog izmene zakona. Ovo nije prvi put da se donose zakoni koji bi omogućili da se vidi da li je imovina stečena legalno, a ostaje da se vidi da li će biti prvi koji će se sprovoditi.\nMinistar finansija Siniša Mali juče je pred poslanicima rekao da je Zakon o poreklu imovine značajan za sve građane Srbije, „jer se njime povećava efikasnost borbe protiv korupcije i sprečavaju mogućnosti poreske utaje i nelegalnost sticanja imovine“. Prema njegovim rečima, u okviru Poreske uprave formiran je Sektor za poreklo imovine, koji će se baviti ovim poslovima, a koji za početak broji oko 20 inspektora.\n„To su najiskusniji inspektori iz redova Poreske uprave, a sistematizacijom je planirano da ih bude ukupno 60. Ovi inspektori trenutno prolaze i dodatne stručne obuke, u čemu imamo pomoć i podršku Međunarodnog monetarnog fonda“, istakao je Mali.\nOn je poručio i da se zakon odnosi na sve građane, čime se isključuje svaka eventualna selektivnost u njegovoj primeni.\n„Naravno, na udaru usvojenih rešenja će se pre svega naći ona lica kod kojih je najveća nesrazmera između zakonitih prihoda i rashoda. Osim toga, oporezivanje imovine čije se poreklo ne može dokazati zakonitim prihodima istovremeno predstavlja i jedan od najefikasnijih alata u borbi protiv korupcije“, naveo je Mali.\n„Nezakonito stečena imovina“\nUkoliko poreznici utvrde da na prihode kojim je neka imovina stečena nije plaćen porez, prema ovom zakonu oporezovaće se 75 odsto njene vrednosti. U zakonu je određena donja granica koja će se ispitivati, a to je razlika od najmanje 150.000 evra između imovine i prihoda u roku od tri godine.\nIzmenama zakona je promenjena formulacija „nezakonito stečena imovina“ u „imovina na koju se utvrđuje poseban porez“, kako se ne bi pomislilo da je svaka utvrđena razlika u imovini posledica krivičnih dela, mada se tu postavlja pitanje šta to tačno znači s obzirom da je i utaja poreza krivično delo. Kako objašnjava stručnjak za poreski sistem Đerđ Pap, svaka utaja veća od 500.000 dinara je krivično delo po zakonu, a ako je najmanji neprijavljen prihod 150.000 evra onda je skoro svaka utaja poreza na toliku sumu krivično delo.\nTakođe, izmenama su uvedeni i izdaci za „privatne potrebe fizičkog lica“ koji će se računati kod obračuna prihoda. U zakonu nije utvrđeno kako će se ti izdaci utvrđivati, a Vladimir Viniš iz Ministarstva pravde je poslanicima najavio da će to šta su troškovi za privatne potrebe, biti propisano kroz nove dopune zakona, „da se posebnim postupkom utvrđuju, na primer, skupa zimovanja i letovanja“.\nPitanje je šta je ostalo od podataka iz devedesetih, pa i sve do 2010.\nEkonomista Goran Radosavljević, profesor na FEFA-i ističe da ovo nije ni prvi ni drugi put da se nešto slično radi, ali „kao ni tada, ni sada ne vidim političku volju da se to zaista i uradi“.\n„Pitanje je šta je ostalo od podataka iz devedesetih, pa i sve do 2010. jer sumnjam da Poreska uprava čuva dokumentaciju duže od 10 godina. Bojim se da će biti abolirani svi koji su tada imali nelegalne prihode. Ja vidim ovaj zakon kao pokušaj da se podvuče crta, da se sprovede takoreći ekonomska lustracija. Da se zaustavi prvobitna akumulacija kapitala, da se eventualno naplati neki porez, ali mislim da ko se god bude bavio ovim, imaće problema kod sprovođenja“, ocenjuje Radosavljević dodajući da je zakon zakomplikovan, kada je trebalo da bude jednostavan.\nOn objašnjava i da nije toliko teško utvrditi neslaganje prihoda i imovine za one najbogatije, ukoliko ga ima. „Recimo, iz katastra povući podatke o najvrednijim nekretninama, recimo za hiljadu ili 10.000 najvrednijih i onda povući podatke iz naplate godišnjeg poreza na dohodak. Ako se oni ne poklapaju, znači da imovina nema pokriće u prihodima. Ovaj zakon ne treba mešati ni sa čim drugim, da se ne bi upadalo u upravne sporove. Kod Poreske uprave je dobro što žalba ne odlaže izvršenje“, napominje Radosavljević.\nPostoji i siva zona u kojoj mnogi žive na teret preduzeća\nOn ipak dodaje da postoji i siva zona u kojoj mnogi žive na teret preduzeća, čemu služi čuveni gotovinski račun. On ocenjuje da je donji limit od 150.000 evra verovatno postavljen da se Poreska uprava ne bi preopteretila, ali da nije država trebalo da se ograničava. Na primer, neko može tako da provuče milionske prihode ako ih podeli na pet, šest članova porodice.\n„Ako nečija tetka nema prihode, a svake godine kupuje stan od 100.000 evra treba da ide u zatvor. Biće zanimljivo ako vidimo rezultate istraga i čija bi se sve familija mogla naći na tim spiskovima“, kaže on. Takođe, ovim limitom je donekle aboliran srednji sloj onih koji ostvaruju nelegalne prihode. Recimo one koji nameštaju javne nabavke za nekoliko desetina ili stotina hiljada evra ovaj zakon može ispustiti.\nĐerđ Pap ističe da bi zakon funkcionisao treba doneti i podzakonske akte, a to još nije urađeno.\n„Trebalo je da budu doneti do septembra, ali još nisu. Takođe, ne znamo da li je postavljen rukovodilac te jedinice zadužene za poreklo imovine. Čini mi se da nije realno da se odmah od marta počne sa primenom tog zakona u praksi. On ocenjuje da će poreznici koji se ovim budu bavili imati težak posao, jer će biti komplikovano utvrditi vrednost imovine, kada je kupljena. „Recimo, šta ako je neko kupio nekretninu u vreme kada su pale cene, a sada su otišle u nebo ili ako je neko prodao stan pre pet godina, a sada kupuje drugi“, pita se Pap.\nKovačević: Vlastima utvrđivanje porekla imovine dobro zvuči\nEkonomista Milan Kovačević ističe da je svim vlastima utvrđivanje porekla imovine dobro zvučalo, ali se nekako to nije radilo. On podseća da zakon o ekstraprofitu i dalje važi i prema njemu je porez bio 90 odsto. Takođe, od 2006. godine Poreska ima pravo da radi unakrsnu procenu vrednosti imovine i prihoda, pa se to skoro uopšte nije radilo. „Lično mislim da ne postoji politička volja i da novi zakon neće imati neki efekat. Ostaće zgodna parola za one koji se ne udubljuju u stvari“, ocenjuje Kovačević.\nZakonom nije obuhvaćena imovina u inostranstvu\nVeliko nepokriveno polje je imovina u inostranstvu koja ovim zakonom nije obuhvaćena, kaže Goran Radosavljević. Prema nekim, prilično davnim, procenama preko milion računa u inostranstvu se nalazi u vlasništvu srpskih rezidenata, ne računajući drugu imovinu. On podseća da je najveći deo toga relativno male vrednosti, tipa vikendice na moru, ali bilo bi dobro kada bi Poreska uprava tražila imovinu naših rezidenata od Poreske uprave u recimo Austriji, pa onda tu imovinu uporedila sa prihodima. „Biće dobro da se bilo šta od tog zakona sprovede, a najbolje bi bilo da se proveri imovina političara da i to jednom skinemo sa dnevnog reda“, smatra Radosavljević.


VUČIĆ: NAREDNI PERIOD TEŽAK ZA SRBIJU – Balkanekspresrb.rs\nSRBIJA je spremna da subvencijama pomaže brojne srpske kompanije koje bi bile dobljavači za jednu od najvećih američkih kompanija Dženeral Elektrik, ali i drugih velikih svetskih kompanija, poručio je premijer Aleksandar Vučić govoreći na skupu “Dan dobavljača – Dženeral Elektrik”. Rekao je da je interes Srbije da subvencioniše kreiranje novih radnih mesta, opremu za investicije za otvaranje novih radnih mesta kroz SIEP-u, za pružanje usluga konsaltinga, dodelu bespovratnih sredstava za sticanje sertifikata i, naravno, uz podršku NALED-a uprošćavanje svih administrativnih procedura.\nPremijer na skupu u organizaciji NALED-a i General elektrika, kao i Ekonomskim kokusom Skupštine Srbije i PKS, poručio i da je Srbija do sada uspela da očuva političku ekonomsku stabilnost usprkos ekonomskim reformama i u ne baš, kako je rekao, lakom orkženju Zapadnog Balkana.\n“Srbija će biti stub stabilnosti u ovom delu svetu. Prisustvo američkih i najvećih svetskih kompanija ne znači samo ekonomski i ubrzani razvoj Srbije nego i uticaj na političku stabilnost zemlje”, rekao je premijer. Ocenjujuhi nedavnu posetu SAD, Vučić je rekao da je to bila prilika za susrete sa svima sa kojima je bilo moguće, te da se sa Džozefom Bajdenom nažalost nije sastao zbog teške porodične tratgedije koja je zadesila potpredsednika SAD. On je zahvalio američkim prijateljima na mogućnosti da srpska delegacija priča sa najznačajnijim američkim kompanijama, među kojima je i Dženeral Elektrik, koji ima godišnji prihod četiri puta veći od ukupnog srpskog BDP.\n“Sa 300.000 zaposlenih to je jedna od najuspešnijih kompanija u svetu i čast nam je da su zainteresovani za poslovanje u Srbiji. Mi uvek tražimo svoj interes, a jedan od najznačanijih interesa je kreiranje novih radnih mesta i u skladu sa tim je Srbija spremna da pomogne srpskim kompanijama koji bi bili dobavljači i Dženeral Elektrika i ostalima, kroz subvencije za opremu, radna mesta, dodelu bespovratnih sredstava za sticane sertifikata, uprošćavanje birokratskih procedura…”, rekao je Vučić.\n“A šta da slavi, kada mi budemo plakali i žalili”, zapito je premijer. On je najavio da će u narednom peridu imati veoma važnu posetu Švajcarskoj, a političku posetu Norveškoj gde će biti prisutni i albanski predstavnici. Predstoje teški pregovori sa Prištinom i sve, kako je rekao, četiri teme o kojima će se razgovarati su “katastrofalne i kardinalno teške za nas”. “Šta god budemo uradili u Briselu 23. juna uvek ću biti kriv. Otišao ne otišio u Srebrenicu opet ću biti kriv, ali ću se rukovoditi interesima Srbije u svim slučajevima”, poručioo je Vučić.\nPremijer je istakao da je Srbija do sada uspela da očuva ekonomsku i političku stabilnost uprkos teškim merama koje je preduzela, te da je uveren da ćemo tu vrstu stabilnosti i pored sve teških okolnosti uspeti da očuvamo i da ćemo biti stub stabilnosti u ovom delu sveta. Kako je istakao, prisustvo američkih kompanija ne znači samo ekonomski napredak, već i dodatni uticaj na političku stabilnost i sigurnost. Vučić je rekao da će Srbija morati da se bavi većim uplivom “zelene energije” u budućnosti i da smanjuje udeo uglja u kompletnoj proizvodnji struje. “To će se dešavati u godinama pred nama i zato ćemo morati da se oslanjamo na druge izvore energije”, rekao je premijer i pozvao na razumevanje srpskih potreba, ali i zahteva i težine situacije u kojoj se nalazimo. Vučić je izrazio uverenje da srpske kompanije i vlada imaju inters za što većim prisustvom Dženeral eketrika i istovremeno zahvalio svima koj su doprineli da u Srbija počne da dovodi neke od najvećih svetskih američkih kompanija u svetu. Kako je najavljeno, skupu će se obratiti ministar privrede Željko Sertić, poslanik i član Ekonomskog kokusa Zoran Babić, predsednik PKS Marko Čadež, ambasador SAD Majkl Kirbi, potpredsednica Upravnog odbora NALED-a Ana Brnabić i generalni direktor General Elektrika za jugoistočnu Evropu Gaetano Masara.\nPred Srbijom su dani izazova i teških odluka po različitim pitanjima izjavio je premijer Srbije Aleksandar Vučić i pozvao građane na potpuno jedinstvo. Premijer je rekao da se u narednim danima i mesecima mora očuvati puna političkaka aktivnost da bi Srbija imala sigurniju buduchnost i unapredila svoju ekonomiju. Vučić je da predstoji više važnih datuma, teški razgovori u Briselu 23. juna, 26. dolazak Borda MMF, sledi i obeležavanje Vidovdana, dolazak nemačke kancerake Angele Merkel, kao i obeležavanje 20 godina zločina u Srebrenici.\nPremijer je izjavio da bi voleo da je Srbiju neko nešto pitao o najvljenoj rezolucijij o Srebrenici – ali nije, te da zato ne može i neće to da komentariše. Vučić je rekao da taj dokument nije video i da bi zato bilo neozbiljno da ga komentariše.\n– Kada bi, kako je rekao, bilo šta rekao po tom pitanju, onda bi to imalo svoj uticaj, svoj značaj i svoju važnost. “Voleo bih da su neki konsultovali Srbiju. Do sada me niko ništa o tome nije pitao, a koliko vidim ni nikog drugog u Srbiji. Zato ne mogu po tom pitanju da se izjašnjavam, ali taj krug koji se pravi je za nas veoma, veoma težak i nažalost pomalo opasan”, kazao je premijer.\nVučić je poručio da je to sve što može da kaže u ovom trenutku na pitanje novinara o rezoluciji o Srebrenici, te da kada je reč o toj temi neće bežati od novinara i javnost. Upitan da li će ići u Srebrenicu 11. jula kada se navršava 20 godina od zločina, premijer je rekao da mu je potrebno još malo vremena za izjašnjavanje, za izjašnjavanje o hapšenju Nasera Orića i odnosima sa Bošnjacima.\nPremijer je ponovio i da Srbija želi da ima najbolje moguche odnose sa Bošnjacima, investiraće u te dobre odnose sa Bošnjacima i od te politike neće odustati.<\n“Predstoji mnogo teških odluka koje će se donositi u najboljem interesu Srbije i građana, a ne politiccke popularnosti bilo koga u vladi”, kazao je premijer i pozvao na očuvanje stabilnosti zemlje jer time, kako je rekao, Srbija postaje snažnija od svih drugih. On je podsetio da sinoć nisu uspeli razgovori u Makedoniji, da je evropski komesar Johanes Han, sa kojim je sinoć razgovarao, otkazao posetu BiH. Vučić je ocenio da se stvari u regionu komplikuju u svakom pogledu. Srbija, ponovio je premijer, neće da odgovara na provokacije iz regiona i učiniće sve da se očuva stabilnost i obezbedi bolja budućnost. <


Đilas i Bodiroga zadovoljni igrom i rezultatima reprezentacije\nPredsednik Košarkaškog saveza Srbije (KSS) Dragan Đilas izjavio je večeras da veruje da će reprezentacija ove godine, pored zlatne medalje u ženskoj konkurenciji, osvojiti i zlato u konkurenciji košarkaša na Evropskom prvenstvu.\n“Rezultat je sjajan, atmosfera je dobra, hemija, to je najveći kvalitet naše ekipe. Prema statistici nema nijednog našeg igrača među prva dva-tri, ali igramo zajedno i onda shvatite zašto smo najbolji u Evropi i da ćemo to pokazati. Verujem da ćemo biti zemlja koja će imati zlato u muškoj i ženskoj konkurenciji na Evropskom prvenstvu i da po svemu to zaslužujemo”, rekao je Đilas novinarima u Lilu.\nKošarkaška reprezentacija Srbije plasirala se večeras u polufinale Evropskog prvenstva pošto je pobedila Češku sa 89:75.\n“Verujem da će kako dođe polufinale, a verujem i finale, igrati sve bolje. Najteže je igrati utakmice u kojima svi očekuju da u petom minutu bude 15 razlike i da to lagano obavite. To je mnogo teško”, rekao je on.\nSrpske izveštače zanimalo je da li će dosadašnji predsednik košarkaškog kluba Partizan Predrag Danilović dobiti funkciju u Savezu, Đilas je rekao da to u ovom trenutku nije opcija.\n“Imali smo skupštinu pre sedam-osam meseci, u ovom trenutku to nije opcija. Za ljude kao što su Danilović i (Dejan) Bodiroga, momke koji su pravili srpsku košarku, uvek ima mesta, lako ćemo naći šta bi ko mogao da radi. Ali sada je težište na ovih 12 momaka i stručnom štabu, kao i pre dva meseca na Marini Maljković i devojkama”, rekao je Đilas.\nPredsednik Komisije za takmičenje Fiba Evropa Dejan Bodiroga rekao je da je zadovoljan igrom reprezentaije Srbije i da misli da ekipa “može do kraja”, kao i da je rešeno pitanje trenera na duži period.\n“Protiv Češke smo kontrolisali utakmicu, oni su se dobro pripremili, gledali da nam pariraju, ali je na kraju izašao kvalitet i zasluženo smo pobedili. Zaslužili smo ovakvu poziciju s onim što smo prikazali u grupnoj fazi, da u osmini finala i četvrtfinalu imamo pogodinjeg rivala, sada nas čeka ono najlepše”, rekao je Bodiroga.\nBivši reprezentativac naveo je da je pitanje trenera rešeno na duži period.\n“Mislim da je to normalan sled i da smo rešili pitanje trenera na duži period. Imamo generaciju koja je dugo zajedno i koja je u najboljim igračkim godinama. Ima zrelost, igrači se poznaju i dobra je hemija tima, to je dodatni kvalitet ove generacije”, rekao je on.\nBodiroga je naveo da malo timova može da se pohvali time da u ekipi ima igrače kao što su Nemanja Bjelica, Miloš Teodosić i Bogdan Boganović, ali je i naveo da i ostali igrači daju doprinos.\n“Imamo kvalitet koji retko koja reprezentacija ima. Bjelica igra kao dodatni plej, samo treba da nastavi sa dobrim igrama. Teodosić ima viziju, tim igra dobro s njim, vidi ono što drugi ne vide. Sjajan je, a ništa manje od njega i Bogdanović. Mislim da možemo da idemo do kraja, biće neizvesno ali mislim da smo bolji i od Italijana i od Litvanaca”, rekao je Bodigroga.\nKošarkaši Srbije igraće u petak od 21 čas u polufinalu Evropskog prvenstva protiv Litvanije, koja je večeras posle produžtka pobedila Italiju sa 95:85.


Izvor: RTS, 15.Mar.2019, 13:37\nPredsednik Aleksandar Vučić je u razgovoru sa ministrom spoljnih poslova i rada Grenade Piterom Čarlsom Dejvidom zahvalio na podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije.\nAleksandar Vučić je rekao da je odluka Grenade da povuče priznanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i time da prednost nalaženju kompromisnog rešenja kroz dijalog, dokaz principijelnosti u poštovanju međunarodnog >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << prava.\nIstakao je da je posebno važno što Grenada svoju podršku pokazuje i u okviru međunarodnih organizacija.\nGrenada je u novembru prošle godine, kao deveta u nizu, povukla priznanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova.\nSagovornici su se saglasili da će usvajanje ugovornog okvira o saradnji olakšati stvaranje veza između Srbije i Grenade, navodi se u saopštenju Pres-službe predsednika Srbije.\nNoviMagazin.rs: Vučić: Grenada dokazala principijelnost u poštovanju međunarodnog prava\nIzvor: SrbijaDanas.com, 15.Mar.2019\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je, u razgovoru sa ministrom spoljnih poslova i rada Grenade Piterom Čarlsom Dejvidom, zahvalio na podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu naše zemlje...Vučić je rekao da je odluka Grenade da povuče priznanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova...


Finale Kupa FSB na "Marakani" - ULAZ BESPLATAN | Fudbalski savez Beograda\nEdukacija FSB za „C“ sertifikat – Ilija Petković otvorio nastavu\nFinale Kupa FSB na "Marakani" - ULAZ BESPLATAN\nU PRESS CENTRU FSB održana je tradicionalna Konferencija za medije povodom finalne utakmice Kupa FS Srbije na teritoriji FS Beograda koji je poznat i kao Kup FS Beograda. Kao što je to godinama ustaljeno pred završnu utakmicu na ovom skupu prisutni su bili i predstavnici klubova finalista, ovog aputa to su FK „Brodarac 1947“ i FK „Zemun“.\nSve prisutne je prvo pozdravio generalni sekretar FS Beograda Jovan Šurbatović koji je klubovima čestitao plasman u finale, a zatim najavio neizvesnu i kvalitetnu utakmicu koja će se igrati u sredu 27. maja 2015. godine od 16:30 časova na glavnom terenu stadiona „Rajko Mitić“. Generalni sekretar FSB je poželeo fer i korektnu borbu i da pobednik uspešno nastavi takmičenje u novom ciklusu Kupa FS Srbije kao predstavnik našeg saveza. Napomenuo je da će suditi najbolji arbitri iz Organizacije fudbalskih sudija FSB. On je posebno istakao da je želja saveza da na tribine popularne „Marakane“ dođe što više gledalaca i tom prilikom apelovao na sve ljubitelje fudbala u našem gradu, kao i fudbalere beogradskih klubova svih kategorija, članove sudijske i trenerske organizacije, roditelje i sve druge koji žele da prisustvuju ovom beogradskom fudbalskom prazniku da dođu u što većem broju, jer je ulaz besplatan.\nZatim su članovi Komisije FSB za odigravanje Kup i „baraž“ utakmica Radenko Stevović i Miroslav Stojanović pojasnili detalje u vezi sa organizacijom ovog susreta posle čega je žrebom odlučeno da domaćin finala bude FK „Brodarac 1947“.\nPo tradiciji o očekivanjima su govorili i predstavnici klubova. Šef stručnog štaba FK „Zemun“ Predrag Rogan je napomenuo da su svi u klubu pre svega koncentrisani na utakmicu sezone u prvenstvu u subotu, kada očekuju da potvrde trijumf u Srpskoj ligi – grupa „Beograd“ i povratak u Prvu ligu Srbije, a što se tiče finala Kupa izrečeni su komplimenti rivalu sa Starog Sajmišta i optimizam u pogledu osvajanja pobedničkog pehara. Slično je rekao i kapiten FK „Zemun“ , iskusni fudbaler Dušan Đokić koji je podvukao da je igranje u finalu Kupa velika čast. Rekao je i da se „Zemun“ dva puta sastajao sa „Brodarcem 1947“ u prvenstvu, ali da je ovo posebna utakmica i da rivali imaju veoma kvalitetan sastav.\nŠef struke u FK „Brodarac 1947“ Miroslav Čermelj je ulogu favorita prepustio „Zemunu“, ali je rekao da njegova ekipa ima niz dobrih pojedinaca i da ima silne motive na utakmici koja će promovisati pobednka Kupa FS Beograda. Podvukao je da su to utakmice u kojima motiv ima veliki značaj i izrazio nadu da će se radovati kao i fudbaleri FK „Čukarički“ prošle srede na istom mestu. Kapiten i golman „Brodarca 1947“ Marko Lazarević je inače dobio pohvale trenera „Zemuna“ Rogana, ali je rekao da veliki motiv ima u činjenici da će igrati na stadionu „Rajko Mitić“ i izrazio nadu da neće imati puno posla u finalu.\nNa ovoj konferenciji prisutni su bili i članovi klupskih uprava „Brodarca 1947“ (Dragan Ilić) i „Zemuna“ (Dušan Popov) koji su istakli da ih očekuje važna utakmica i da će sve učiniti da ona protekne u najboljem svetlu. Dragan Ilić je tom prilikom zahvalio generalnom sekretaru FS Beograda Jovanu Šurbatoviću i predsedniku saveza Slaviši Kokezi što su učinili napor da se finale igra na stadionu „Rajko Mitić“.\nOvaj skup pratio je i komesar za bezbednost FSB Aleksandar Maksimović koji je klubovima finalistima obećao podršku u organizaciji utakmice.


Automatizacija skladišnih operacija - logistikaitransport.com\nPrema istraživanju kompanije Mordor Intelligance, globalno tržište automatizacije intralogistike procenjeno je na 52,19 milijardi dolara u 2020. godini, a očekuje se da će 2026. iznositi 104,23 milijarde dolara sa rastom od 12,42% tokom predviđenog perioda (2021 – 2026).\nKLJUČNI UZROCI EKSTREMNOG RASTA AUTOMATIZACIJE\nRast u industriji e-trgovine širom sveta i rastuća potreba za efikasnim skladištenjem i upravljanjem zalihama podstiču rast ovog tržišta. Prema izveštaju Salesforce-a, više od 500 miliona potrošača širom sveta kupovalo je preko Interneta u prvom kvartalu 2018. Od ukupnih porudžbina putem e-trgovine, mobilna kupovina činila je 43% porudžbina, što\nje činilo 23% prihoda od e-trgovine.\nAutomatizacija u skladištu nudi izuzetnu pogodnost kada je u pitanju smanjenje ukupnih poslovnih troškova i smanjenje grešaka u isporuci proizvoda. Prema DHL-u, istaknutoj 3PL kompaniji i značajnom krajnjem korisniku rešenja za automatizaciju skladišta, uprkos očiglednim prednostima, 80% skladišta još uvek radi ručno bez prateće automatizacije. Dalje, skladišta koja koriste konvejere, sortere i rešenja za komisioniranje i skladištenje, između ostale opreme (ne nužno automatizovane), čine 15% ukupnog broja skladišta. Nasuprot tome, samo 5% sadašnjih skladišta je automatizovano.\nTakođe, prema Bank of America, do 2025. godine 45% celokupne proizvodnje obavljaće se robotskom tehnologijom. Prateći ovaj trend, velike firme, kao što su Raymond Limited (indijska tekstilna kompanija) i Fokconn Technology (dobavljač za velike proizvođače tehnologije, poput Samsung-a, sa sedištem u Kini) zamenile su (ili planiraju da zamene) 10.000, odnosno 60.000 radnika, implementirajući automatizovanu tehnologiju u svoje fabrike. Ovi faktori su imali direktan uticaj na sve veće usvajanje skladišne robotike. Sve veći broj skladišta i sve veća ulaganja u automatizaciju skladišta, zajedno sa globalnim rastom troškova radne snage i dostupnošću skalabilnih tehnoloških rešenja, pokreću tržište skladišnih robota širom sveta.\nDalje, pojava Industrijskih internet stvari (IIoT) i pojava mreže povezanih sistema pomažu industrijama da izvršavaju mnoštvo zadataka, kao što su komisioniranje, poručivanje, pakovanje, bezbednost u skladištu i inspekcija opreme i značajno poboljšavaju operativnu efikasnost. Korišćenje IoT tehnologija omogućava skladištima prenos podataka u realnom vremenu, fleksibilnu komunikaciju i analitiku velikih podataka. Ovo, zajedno sa rešenjima u oblacima, omogućava automatizovanu, sofisticiranu kontrolu skladišnih procesa. Pored toga, u sred situacije sa COVID-19, menadžeri skladišta su u velikom problemu usled velikih izazova koji nastaju poremećajima u upravljanju lancem snabdevanja i nedostatkom radnika. Međutim, koristeći automatizovane sisteme, kompanije mogu da prevaziđu situaciju da nema raspoložive radne snage, čak i da vremenom ostvare značajan profit.\nPROMENE U SKLADIŠTIMA\nObavljanje skladišnih operacija zahteva veliku potrošnju resursa. Kako razne kompanije traže nova rešenja za poboljšanje efikasnosti skladištenja i smanjenje troškova, uvođenje skladišnih robota će se značajno povećati. Na primer, Alibaba, najveći svetski prodavac, nadogradio se na robotsku radnu snagu u jednom od svojih skladišta. To je rezultiralo drastičnim smanjenjem radne snage za 70% i stvaranjem mogućnosti za zapošljavanje visokokvalifikovane radne snage.\nUvođenje mobilnih robota u skladišta ima veliki rast u malim i srednjim skladištima sa manjim paletama. Suprotno tome, industrijska primena u velikim skladištima namenjenim hrani i piću zahteva zglobne i paletizirajuće robote. Prema istraživanju Udruženja za tehnologije pakovanja i prerade, 94% operacija pakovanja hrane već koristi robotiku. Polovina njih je napravila plan za povećanje nivoa automatizacije\nu narednih tri do pet godina.\nRast ukupnog nivoa automatizacije omogućava pogonima za preradu i pakovanje da na iste linije za montažu uvode nove proizvode. Štaviše, jedan od pet pogona za pakovanje i preradu već procesuira više od 100 vrsta proizvoda, pri čemu se očekuje da će se ovaj broj povećati u narednih nekoliko godina. Ovi ciljevi su dalje rezultirali da skladišta izjednačavaju razvoj u proizvodnim segmentima i čine logistiku besprekornom. Rezultat je uklanjanje ili ublažavanje svakog rizika koji može dovesti do stvaranja uskog grla.\nVELIKI RAST U EVROPI\nIndustrijska automatizacija u Evropi svedoči o velikom rastu u toku poslednje decenije, pri čemu kompanije i industrije troše velika sredstva na nove tehnologije. Evropa trenutno predvodi četvrtu industrijsku revoluciju (nazvanu 4IR), s brojnim industrijskim sektorima koji ulažu u automatizaciju, IoT i sisteme mašinskog učenja kako bi optimizovali performanse. Rast stope implementacije automatizacije skladišta u ovom regionu uglavnom je podstaknut brzim rastom e-trgovine i investiranja u maloprodaje.\nPOJAVA NOVE OPREME ZA AUTOMATIZACIJU SKLADIŠTA\nAutomatski vođena vozila (AGV) i automatizovani mobilni roboti (AMR) su zvezde u usponu automatizacije skladišta.Oni su skalabilni i ne zahtevaju promene postojećeg tlocrta i infrastrukture skladišta, za razliku od automatizovanih sistema za skladištenje i komisioniranje (AS/RS), koji zahtevaju instaliranje glomazne infrastrukture.\nOva kategorija se kreće ka lakoj automatizaciji, kretanju pomoću lasera i senzora ili kretanju pomoću algoritama za optimizaciju rute. Ključni navigacijski trendovi uključuju LiDAR, fuziju kamere i senzora, veću fleksibilnost, bolju tačnost i prepoznavanje opasnosti u okruženju. Najnoviji trendovi automatizacije skladišta uključuju nadogradnju tradicionalnih viljuškara kako bi se omogućila automatizacija tokom sezonskih pikova, kada je potrebna veća efikasnost i ručna upotreba kada se zahtevi vrate u normalu. Ostali primeri su masovna upotreba Kiva robota u Amazonovim skladištima ili slični autonomni radni roboti koji mogu da premeštaju police sa robom.\nVeoma popularna automatizacija u poslednje vreme jesu koboti. Koboti su saradnički roboti dizajnirani da rade zajedno sa ljudima na obavljanju zadataka. Umesto da zamenjuju zaposlene, koboti im pomažu u efikasnijem radu. Prema studijama, roboti i ljudi koji rade zajedno mogu biti i do 85% produktivniji od čoveka koji radi sam. Trenutno koboti čine manje od 5% tržišta robotike, koje bi trebalo da poraste na 30,2% do 2027. godine. Koboti takođe postaju sveprisutni u upravljanju lancem snabdevanja zbog pristupačnosti i lakoće programiranja. Oni su dizajnirani za sigurnost, sa više senzora koji efikasno rade oko ljudi. Takođe su jednostavni za integraciju, lagani i fleksibilni, idealni za upotrebu u skladištima sa ograničenim prostorom. Prema nekim studijama, prosečni radnik skladišta provodi 80% svog vremena krećući se po skladištu, što iznosi 6,9 nedelja godišnje. Najčešći skladišni koboti nastoje da eliminišu nepotrebno hodanje obavljanjem većine prevoza, dok se radnici mogu usredsrediti na komisioniranje, kontrolu i druge zadatke koji donose prihod. Koboti imaju potencijal da povećaju efikasnost skladišta za 30% obavljanjem ponavljajućih, nepoželjnih poslova.\nOPTIMIZACIJA PROCESA PRE AUTOMATIZACIJE\nTehnologija nije svemoguća ukoliko skladišni procesi nisu optimizovani. Automatizovati loše definisane procese može doneti više štete nego koristi. Svedoci smo da se u brojnim skladištima i distributivnim centrima u Srbiji produktivnost i efikasnost nisu povećali posle uvođenja savremenih tehnoloških rešenja. Uzrok su neefikasni skladišni procesi, koji se obavljaju na isti način kao i pre implementacije savremenih rešenja. Dobra praksa je pokazala da je pre uvođenja bilo kakvih tehnoloških promena u skladištima, potrebno analizirati i optimizovati procese, kako bi tehnologija mogla da pruži očekivane rezultate.\n+381 21 661 25 23, +381 (0)60 043 45 00


Sirijska vojska objavila prekid primirja, bombradovan Alepo\nAlepo u nedjelju 18. septembra 2016., prije isteka primirja\nNapadi iz vazduha izvedeni su večeras na pobunjeničke kvartove u Alepu, manje od dva sata od kad je sirijska vojska proglasila kraj primirja uvedenog uz posredovanje SAD i Rusije koje je trajalo sedam dana.\nSirijska Opservatorija za ljudska prava saopštila je da je da su vladine snage izvele 35 vazdušnih udara od kraja primirja.\nKako su naveli, sirijski ili ruski avioni, gađali su kamione sa humanitarnom pomoći u blizini Alepa.Kako navodi Reuters, citirajući Opservatoriju, kamioni su rutinski dovozili humanitarnu pomoć u zapadni dio grada Alepa kada su pogođeni u blizini gradića Urm al Kubra.\nUjedinjene nacije i Crveni krst istražuju navode iz izvještaja ali nijesu saopštili da li su kamioni pripadali njima.\nU bombardovanju Alepa je pogođeno više pobunjeničkih kvartova na istoku grada. Dopisnik AFP je naveo da je bombardovanje jako i da se čuju sirene hitne pomoći dok su požari izbili u više pobunjeničkih četvrti grada.\nKomanda sirijske vojske saopštila je danas da je primirje "gotovo" i optužila pobunjeničke grupe da sabotiraju sporazum Rusije i SAD.\nSirijska vojska je u saopštenju navela da su "naoružane terorističke grupe" više puta prekršile primirje koje je stupilo na snagu prošle sedmice. A\nAktivisti i pobunjeničke grupe su optužile vladu za kršenje primirja, dok su Ujedinjene nacije navele da je sirijska vlada ometala isporuku pomoći, što je ključni dio dogovara o prekidu vatre.\nGrad Alepo podijeljen je od jula 2012. godine na kvartove u kojima su pobunjenici i dijelove koji su pod kontrolom sirijske vlade.


Ovo se u suštini može zaključiti iz izvještaja o radu Komisije za koncesije za 2018. godinu, kao i to da su mnoge procedure koje se odnose na koncesije neusklađene sa zakonima koji se odnose na tu temu.\nSva aktivnost što se tiče Komisije za koncesije BiH odnosila se na nekoliko kontakata s Ministarstvom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i Ministarstvom transporta i komunikacija, s kojim nije “bila nastavljena očekivana aktivnost pokrenuta 2017. za dodjelu koncesije za izgradnju dionice Tarčin – Ovčari”.\n“U 2018. godini Komisija nije davala regulatorne saglasnosti u postupcima dodjele koncesija za navedenu vrstu projekata, što je posljedica nepokrenutih aktivnosti ministarstava na nivou BiH za dodjelu koncesija, kao i izostanka interesa potencijalnih koncesionara kroz samoinicijativne ponude za dodjelu koncesija”, navodi se u izvještaju, o kojem bi trebalo da se izjasni Savjet ministara BiH.\nTakođe, u izvještaju se ističe i to da Komisija za koncesije u 2018. godini nije zaprimila nijedan zahtjev za rješavanje u spornom predmetu po osnovu dodjele koncesija i sve što su uradili je pokretanje aktivnosti i formiranje radne grupe koja bi trebalo da formuliše procedure u vezi s javnim interesom, kao i koncesione naknade.\nIz izvještaja o radu Komisije, koji je, ako se izuzmu objašnjenja o nadležnostima i opšte informacije, napisan na svega četiri do pet stranica, vidljivo je da je nešto rađeno i po pitanju “stručne analize EU direktive 23/2014”.\n“U sektoru energetike nije bilo aktivnosti od strane Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa za dodjelu koncesija za izgradnju energetskih postrojenja na rijekama u graničnom pojasu Bosne i Hercegovine, gdje nadležnost regulatora ima Komisija, kao ni zajedničkih aktivnosti entitetskih ministarstava na dodjeli koncesija za ovakve objekte. Takođe, nije bilo ni samoinicijativnih ponuda u oba ova sektora za dodjelu koncesija”, navodi se, između ostalog, u izvještaju o radu Komisije za koncesije BiH.\nU petak smo i u samoj Komisiji za koncesije BiH pokušali dobiti odgovore na neka pitanja, međutim nismo uspjeli. U kratkom telefonskom razgovoru samo nam je rečeno da nije tačno da nisu ništa radili i da ćemo odgovore na sva pitanja dobiti pismeno. Do zaključenja ovog teksta “Nezavisnih novina” odgovori nisu stigli.\nInače, Komisija za koncesije BiH od svog postojanja do danas nije izdala nijednu koncesiju, i pored toga što je dosad potrošila više od deset miliona KM, a koji su uglavnom otišli na plate zaposlenih i zakup poslovnog prostora za smještaj u Banjaluci.\nO čemu se zapravo radi, možda najbolje ilustruje podatak da je svim članovima Komisije za koncesije BiH odavno istekao mandat, što ih nije spriječilo da redovno primaju naknade, koje se kreću oko 3.000 KM. Recimo, Milomiru Amoviću, koji potpisuje izvještaj o radu Komisije za koncesije BiH za prošlu godinu, mandat je istekao 2009. godine, dok je Đoki Slijepčeviću, članu Komisije, mandat istekao još 2007. Godišnji budžet Komisije malo je manji od milion KM. Nezavisne novine\nTagovi: izborkomisija za koncesije bihkoncesijatroskovi


Odbijen zahtev za rehabilitaciju Milana Nedića\nViši sud u Beogradu odbio je kao neosnovan zahtev za rehabilitaciju srpskog premijera za vreme okupacije u Drugom svetskom ratu Milana Nedića, a na ovu odluku podnosioci zahteva imaju pravo da ulože žalbu Apelacionom sudu.\nZahtev za rehabilitaciju podneli su Srpski liberalni savet, Udruženje političkih zatvorenika i žrtava komunističkog režima i porodica Nedić.\nU saopštenju suda se precizira da je 11. jula Viši sud u Beogradu doneo rešenje kojim je odbio kao neosnovan zahtev predlagača za rehabilitaciju pokojnog Nedića.\nPredlagači su zahtevom tražili da se utvrdi da je general Nedić lišen slobode bez sudske ili administrativne odluke kao žrtva progona iz političkih i ideoloških razloga, kao i da je ništavo rešenje Trećeg narodnog sreskog suda za grad Beograd od 31.01.1946. godine o konfiskaciji njegove imovine od dana donošenja i da su ništave sve njegove pravne posledice.\nOdbijenim zahtevom traženo je i da se utvrdi da su ništave administrativne Odluke Državne komisije za utvrđivanje zločina okupatora i njegovih pomagača, Odluka Zemaljske komisije za utvrđivanje zločina okupatora i njegovih pomagača od trenutka njihovog donošenja i da su ništave sve pravne posledice, uključujući i kaznu konfiskacije imovine, a da rehabilitovano lice se smatra neosuđivanim, navodi se u saopštenju suda.\nOdbijen je i predlog predlagača za preinačenje zahteva za rehabilitaciju Nedića iz podneska od 09.07.2018. godine kojim zahtevom je traženo da sud utvrdi „da je general Milan Nedić lišen života bez sudske ili administrativne odluke kao žrtva progona iz političkih i ideoloških razloga“.\nMilan Nedić nikada nije bio osuđen, niti je protiv njega podignuta optužnica. Navodno je u pritvoru u februaru 1946. godine izvršio samoubistvo, a nikada nije objavljeno gde je sahranjen.\nPostupak za rehabilitaciju Nedića pokrenut je 2008. godine, ali je rasprava pred sudskim većem, kojoj prisustvuje i javnost, počela u decembru 2015. godine. Sud je tokom postupka saslušao desetak svedoka i istoričara.\nPostupak po zahtevu za rehabilitaciju izazvao je burne reakcije kod dela javnosti, a ispred zgrade suda svoje nezadovoljstvo ovim procesom redovno iskazuju pripadnici komunističkih pokreta.\nU slučaju žalbe na ovu odluku Višeg suda, Apelacionom sudu u Beogradu treba da donese pravosnažnu odluku u roku od 30 dana po prijemu rešenja.


"Rastrašivanje": Bezbednosne strukture i dalje nekontrolisane, Srbija društvo uplašenih\nUčesnici konferencije "Rastrašivanje": Jovanka Matić, Rodoljub Šabić, Sandra Petrušić, Miroslav Hadžić (Foto: Beogradski centar za bezbednosnu politiku)\nNi 17 godina od pada režima Slobodana Miliševića nisu uspostavljeni mehanizmi i odnosi koji bi kontrolisali da li bezbednosne strukture u Srbiji rade svoj posao, što je "tužna istina", a u Srbiji se danas živi u strahu, ocenili su govornici na konferenciji "Rastrašivanje u Srbiji: Šta građansko društvo može da učini radi očuvanja odgovonosti sektora bezbednosti u vremenu straha", koju je organizovao Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) povodom 20. godišnjce postojanja. Građani su danas prevashodno ekonomski zastraženi, a ekonomski su zarobljeni i mediji u Srbiji, no model odlučivanja o tome je ostao politički, čulo se.\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić ocenio je da je i pored zakonskih odredbi, realnost takva da je pristup bezbednosnih struktura podacima građana i dalje nekontrolisan.\n"Svrha postojanja bezbednosnih struktura je da štite državu, a ne vlast. Mi na planu uspostavljanja mehanizama koji kontrolišu da li te strukture rade svoj posao, nismo napravili kvalitativan pomak u odnosu na period pre 20 godina. Sem na papiru, nemate pokazatelje da je stanje na tom planu unapredjeno", rekao je poverenik. "Ceo period posle pada Miloševića prošao je gotovo beskorisno", ocenio je on. Donošeni su zakoni, ali takvi da su omugićavali bezbednosnim strukturama da krše ustav.\n"Zakoni su im davali ovlašćenja koje po Ustavu nisu mogli da imaju", rekao je Šabić uz ocenu da se ipak današnje vreme ne može porediti sa vladavinom Miloševića, kad je vladao strah, a bezbednosne strukture zloupotrebljavane za brutalno kršenje ljudskih prava i egzekucije političkih protivnika.\nOcenjujući da je demokratsko društvo nemoguće graditi sa uplašenim građanima, Šabić je rekao da izmiču egzaktni podaci koji pokazuju da stvari koje ne smeju biti sakrivene, ostaju sakrivene. "Ne sme da se ignoriše činjenica da nadležni skupštinski odbor duže od 18 meseci nije razmatrao izveštaj o radu Bezbednosno-informativne agencije", naveo je poverenik.\n"Preplašeno, pogaženo društvo"\nPredsednik Upravnog odbora BCBP Miroslav Hadžić rekao je da živimo u "preplašenom, pogaženom, atomiziranom društvu u kome svako u svom nekom ćošku gleda kako da preživi".\n"Razbijen je mit o srpskoj hrabrosti jer su danas uplašeni građani, zatim nosioci vlasti koji nemaju plan šta da rade osim da čuvaju tu vlast, uplašena je opozicija, odnosno kritički slobodna javnost koja se plaši batinaša zbog svojih javnih istupa ali i spoljni 'mešači' koji nikad nisu imali strateški plan za ovaj prostor nego su samo gledali kako sebe da zaštite od negativnih gibanja na Balkanu", naveo je Hadžić.\nUčesnici konferencije "Rastrašivanje": Rodoljub Šabić, Sandra Petrišić, Miroslav Hadžić (Foto: Beogradski centar za bezbednosnu politiku)\nU vreme Slobodana Miloševića dominirale su fizičke pretnje protivnicima režima, a danas značajno povećana učestalost javnog blaćenja onih koje režim smatra neprijateljima, rekao je on.\nHadžić je dodao da strah od gubitka vlasti nije nov, da je odlika i svih prethodnih vlasti, i Koštunice, i Tadića, koji je u sektoru bezbednosti "sve pripremio za Aleksandra Vučića", koji je to doveo do krajnih konsekvenci, uz javno blaćenje svakog ko se usudi da nešto kaže.\nNovinarka nedeljnika NIN Sandra Petrušić rekla je da situacija u medijima u Srbiji pre 20 godina nije bila "toliko strašna kao što je danas" jer Slobodanu Miloševiću nije bio potreban svaki medij i novinar, "dok danas vlast želi 104 odsto ljubavi i podrške u medijima".\n"Milošević je uzeo ključne medije poput RTS-a i Politike i ostavio nas koji smo mogli dosta lako da radimo dok naravno, ne ostvarimo neki veći uticaj. Tada su još neke institucije funkcionisale sopstvenim integritetom a danas ne verujem da mogu da se oslonim na bilo koju instituciju već samo na pojedince u njima", kazala je Sandra Petrušić.\nKriminalizovanje Petog oktobra\nNaučna saradnica u Institutu društvenih nauka Jovanka Matić ocenila je da je tokom devedesetih godina prošlog veka, sankcija za prekršaje protiv režima bilo direktno nasilje, a da su danas te sankcije ekonomske prirode jer se građani najviše plaše nezaposlenosti i otpuštanja sa posla.\nMediji i pre 20 godina i danas, predstavljali su stub režima, pri čemu "vrh aktuelne vlasti učestvuje u denunciranju neprijatelja", rekla je ona.\nDirektorka BCBP Sonja Stojanović Gajić predočila je cilj skupa da se napravi prostor za zajednišvo, jer u strahu se ne može ništa uraditi, te da se nađu rešenja kako da se dođe do toga da sektor bezbednosti u Srbiji bude pod demokratskom kontrolom.


Vulin: Vojska Srbije je vojska mira | NS Reporter\nVulin: Vojska Srbije je vojska mira\nBEOGRAD –Ministar odbrane Aleksandar Vulin obišao je danas, u kasarni “Ratko Pavlović Ćićko“ u Prokuplju, pripadnike pešadijske čete koji se pripremaju za učešće u multinacionalnoj operaciji „UNIFIL“ u Libanu.\n“Svaki naš pripadnik koji ode u mirovnu misiju je obučen i opremljen po najvišim svetskim standardima i u potpunosti može da ispuni svaki zadatak. Vojska Srbije će u skladu sa politikom državnog rukovodstva predsednika Vučića voditi računa da da svoj maksimum na doprinosu politici vojne neutralnosti, ali i pomoći svakome kome je pomoć potrebna. Vojska Srbije je vojska mira i gde god da se mi nađemo tu su i red, zakon i mir. Mirovne misije u kojima učestvuje Vojska Srbije veoma pomažu na jačanju autoriteta i ugleda naše zemlje, ali i značajno pomažu da svakodnevne zadatke i našu prvu misiju – odbranu zemlje, možemo da uradimo na najbolji mogući način”, rekao je ministar Vulin i poručio svim pripadnicima Vojske Srbije koji učestvuju u mirovnim misijama da se vrate baš takvi kakvi su i otišli, samo bogatiji za jedno iskustvo.


Najava i analiza: La Liga, 14. kolo: Debi Ćavija u derbiju Katalonije, težak ispit za Real, Sosijedad ne da prvo mesto! – Kladjenje.rs\nHomeNajavaNajava i analiza: La Liga, 14. kolo: Debi Ćavija u derbiju Katalonije, težak ispit za Real, Sosijedad ne da prvo mesto!\nNajava i analiza: La Liga, 14. kolo: Debi Ćavija u derbiju Katalonije, težak ispit za Real, Sosijedad ne da prvo mesto!\n19 Novembra, 2021 Vlajko Najava 0\nPosle dvonedeljne pauze zbog reprezentativnih obaveza, od petka su ponovo na programu mečevi španske La Lige, a ovog puta nas očekuju dueli četrnaestog kola.\nSvakako, najinteresantnije će biti ispratiti debi Ćavija na klupi Barselone, ispred kog se nalazi izuzetno nezahvalan zadatak.\nAktuelni šampion Atletiko Madrid ne bi trebalo da ima previše problema na svom terenu protiv Osasune, dok Real očekuje dosta teži posao na gostovanju kod Granade.\nPoznato je da je Real Sosijedad trenutni lider na tabeli, a ekipa sa “Anoete” će u četrnaestom kolu na svom terenu ugostiti Valensiju, što će bez sumnje biti jedan od najinteresantnijih mečeva u ovom kolu.\nLevante – Atletik Bilbao – 1 @ 3.55 u CircusCasino\nUvodni duel četrnaestog kola španske La Lige se igra u Valensiji gde će domaći Levante na svom terenu ugostiti Atletik Bilbao.\nDeluje da je Levante jedno od najvećih razočarenja u ovogodišnjem izdanju španske La Lige pošto se ekipa iz Valensije trenutno nalazi na pretposlednjem mestu na tabeli i sigurno je da je pobeda imperativ u duelu protiv Atletik Bilbaoa.\nSa druge strane Baskijci se nakon trinaest odigranih kola nalaze na osmom mestu na tabeli, što i nije tako loše.\nIpak veliki problem tima iz Baskije su godinama unazad mečevi na strani, iako je zanimljivo da je osmoplasirana ekipa na tabeli još uvek bez poraza na strani pošto na šest odigranih mečeva ima čak pet remija uz jedan trijumf.\nIpak, mišljenja smo da je konačno došlo vreme za prvi poraz Bilbaoa na strani, a na sve to su i domaćinu neophodni bodovi, pa vam zbog svega toga hrabro preporučujemo da odigrate jedinicu koju kladionica CircusCasino plaća sa kvotom 3.55.\nSelta – Viljareal – 3+ @ 2.00 u Meridianbet\nSelta je u prošlom kolu bila akter jednog neverovatnog meča na svom stadionu, na kom je ekipa iz Viga podelila bodove sa Barselonom, iako je posrnuli gigant imao prednost od čak tri gola u jednom trenutku, ali je domaćin golom u sudijskoj nadoknadi došao do veoma važnog boda.\nTrenutno se Selta nalazi na petnaestom mestu na tabeli i sigurno je da ova ekipa može i mora bolje.\nU goste im dolazi aktuelni osvajač Liga Evrope koji se trenutno nalazi na dvanaestom mestu na tabeli, čime “žuta podmornica” spada u jedno od većih razočarenja u ovogodišnjem izdanju La Lige.\nKada je ovaj duel u pitanju smatramo da je najbolje da probate sa golovima kojih bi moralo da bude, pa vam predlažemo da odigrate igru 3+ koju Meridianbet plaća sa kvotom 2.00.\nSevilja – Alaves – 1 @ 1.45 u Mozzartbet\nSevilja je poznata kao ekipa koja igra fantastično na domaćem terenu, u šta smo se i ove sezone uverili pošto izabranici Julijena Lopategija na pet odigranih mečeva na “Sančez Pichuanu” imaju isto toliko trijumfa.\nTrenutno se Andalužani nalaze na trećem mestu na tabeli a u prošlom kolu su slavili u gradskom derbiju nad Betisom, kada je bilo 0:2.\nŠto se Alavesa tiče, tim iz Baskije je jedan od najozbiljnijih kandidata za selidbu u niži rang, iako valja napomenuti da je ova ekipa na četiri poslednja meča zabeležila čak tri trijumfa uz jedan remi i trenutno se nalazi na odličnom četrnaestom mestu na tabeli.\nSmatramo da se pobeda Sevilje ovde ne sme dovesti u ptianje zbog čega vam preporučujemo da odigrate jedinicu koju kladionica Mozzartbet plaća sa kvotom 1.45.\nAtletiko Madrid – Osasuna – 1-1 @ 2.05 u Meridianbet\nAtletiko Madrid je prošle sezone došao do šampionske titule, i svakako da će primarni cilj ovog puta biti odbrana trofeja u najkvalitetnijem rangu španskog fudbala, što će biti izuzetno težak zadatak.\nTrenutno se izabranici Čola Simeonea nalaze na četrvrtom mestu na tabeli a u prošlom kolu su u jednom fantastičnom susretu remizirali na gostovanju kod Valensije, kada je bilo 3:3.\nŠto se tiče Osasune, tim iz Pamplone i ove sezone izgleda dosta dobro pošto trenutno zauzima sedmo mesto na tabeli, ali valja napomenuti da ova ekipa na četiri poslednja meča ne zna za trijumf.\nUtisak je da Atletiko ne bi trebalo da ima previše problema na ovom duelu na “Vanda Metropolitanu” pa vam hrabro savetujemo da probate sa prelazom 1-1 za koji je kladionica Meridianbet pripremila sjajnu kvotu 2.05.\nBarselona – Espanjol – 1 @ 1.39 u CircusCasino\nOvo kolo nam donosi i veliki derbi Katalonije u kom će Barselona na svom terenu ugostiti Espanjol, što će ujedno biti i debi Ćavija na klupi tima sa “Nou Kampa”.\nNe treba više ni pominjati koliko loše Barselona izgleda ove sezone, a ako neko to stanje može da promeni onda je eto svakako Ćavi koji je rođeni pobednik.\nU međuvremenu se u Barsu vratio legendarni Dani Alveš koji bi i u 38. godini života trebalo da predstavlja veliko pojačanje za anemičnu desnu strane katalonskog giganta.\nSa druge strane Espanjol se u svojoj povratničkoj sezoni u društvu najboljih nimalo nije obrukao, pošto se ova ekipa trenutno nalazi na jedanaestom mestu na tabeli uz isti broj bodova kao i upravo Barselona.\nIpak, smatramo da će Barsa pokazati svoj neosporni kvalitet na ovom duelu i ubeležiti veoma važan trijumf pa vam predlažemo da odigrate 1 koji CircusCasino plaća sa kvotom 1.39.\nHetafe – Kadiz – 1 @ 2.00 u Meridianbet\nNakon dve fantastične sezone deluje da će svi navijači Hetafea biti presrećni ukoliko njihova ekipa uspe da izvuče i opstanak u La Ligi.\nNaime, tim iz predgrađa Madrida se trenutno nalazi na poslednjem mestu na tabeli sa samo šest osvojenih bodova, što je zaista premalo.\nŠto se tiče Kadiza, sigurno je da se i ovaj tim ubraja u jednog od najozbiljnijih kandidata za selidbu u niži rang, a valja napomenuti da je ova ekipa u prošlom kolu ostvarila veoma važan trijumf na teškom gostovanju kod Bilbaoa kada je bilo 0:1.\nSmatramo da je došlo vreme za drugi trijumf Hetafea u ovogodišnjem izdanju La Lige, pa vam hrabro preporučujemo da odigrate jedinicu za koju je kladionica Meridianbet pripremila sjajnu kvotu 2.00.\nGranada – Real Madrid – 2 @ 1.50 u Mozzartbet\nNeverovatno je koliko sličnosti imaju Granada i Hetafe koji smo malopre pomenuli kada je u pitanju ova sezona. Naime, i Granada je odigrala dve sjajne sezone, ali kako sada stvari stoje utisak je da će se ovaj tim u ovom šampionatu grčevito boriti za opstanak, što nam pokazuje tabela, koja nam govori da se ova ekipa nalazi na sedamnaestom mestu na tabeli.\nU prošlom kolu je Granada doživela poraz na gostovanju kod Espanjola, kada je bilo 2:0, što je bio već peti poraz za prošlosezonskog učesnika Liga Evrope u sezoni.\nŠto se tiče Reala, deluje da su Madriđani najveći favoriti da dođu do šampionskog pehara, a trenutno se četa Karla Ančelotija nalazi na drugom mestu na tabeli uz bod manjka u odnosu na vodeći Sosijedad, ali i meč manje.\nNe verujemo da će kraljevski klub imati previše problema na ovom gostovanju, pogotovu što Granada nije na prošlosezonskom nivou, pa vam toplo preporučujemo da odigrate 2 za koju je kladionica Mozzartbet pripremila kvotu 1.50.\nElče – Betis – 3+ @ 2.02 u Meridianbet\nPrimarni cilj Elčea će i ovog puta biti opstanak u društvu najboljih a nakon trinaest odigranih kola se ova ekipa nalazi na osamnaestom mestu na tabeli što samo potvrđuje da ovaj tim očekuje velika borba kako bi ga i naredne sezone gledali u najkvalitetnijem rangu španskog fudbala.\nU prošlom kolu je Elče u jednom sjajnom susretu remizirao na gostovanju kod Majorke, a taj duel je završen rezultatom 2:2.\nŠto se tiče Betisa Andalužani su u gradskom derbiju sa Seviljom poraženi sa 2:0, a trenutno se ova ekipa nalazi na sjajnom petom mestu na tabeli koje na kraju šampionata donosi plasman u Ligu Evrope.\nElče želi da pobedi kako bi se pomakao iz opasne zone, dok će Andalužani učiniti sve da se iskupe svojim navijačima za poraz u gradskom derbiju i sve to nam nekako nagoveštava da bi ovo mogao da bude jedan duel sa dosta golova, zbog čega vam preporučujemo da probate sa igrom 3+ za koju je kladionica Meridianbet pripremila kvotu 2.02.\nReal Sosijedad – Valensija – 1 @ 1.76 u CircusCasino\nJedan od najzanimljivijih mečeva četrnaestog kola španske La Lige se igra na “Anoeti” gde će trenutni lider na tabeli Real Sosijedad dočekati Valensiju.\nSjajno partije ove sezone pružaju David Silva i drugari, o čemu najbolje svedoči pomenuto prvo mesto na tabeli, a u prošlom kolu je ova ekipa slavila na nimalo naivnom gostovanju kod Osasune, kada je bilo 0:2.\nŠto se tiče Valensije, popularni “slepi miševi” su na svom terenu odigrali jedan fantastičan susret sa Atletiko Madridom, u kom je ekipa sa Mestalje uspela nekako da isčupa bod, pošto je na kraju bilo 3:3, a domaća ekipa je do izjednačujućeg pogotka stigla u sudijskoj nadoknadi.\nIako će ovo vrlo verovatno biti jedan duel koji će nam doneti dosta golova, savetujemo vam ipak da probate sa jedinicom iz razloga što je Sosijedad odličan na svom terenu u ovom šampionatu.\nKladionica CircusCasino jedinicu plaća sa kvotom 1.76.\nRajo Valjekano – Majorka – 1 @ 1.90 u Mozzartbet\nPoslednji meč četrnaestog kola španske La Lige nam donosi duel između Rajo Valjekana i Majorke. Domaćin je bez ikakve sumnje najprijatnije iznenađenje ovogodišnjeg izdanja španskog prvenstva što nam najbolje svedoči i tabela koja pokazuje da se ova ekipa nalazi na šestom mestu, koje između ostalog na kraju sezone donosi plasman u Ligu Konferencija.\nU prošlom kolu su Falkao i drugari dobrano namučili Real na “Santjago Bernabeu” ali su ipak doživeli poraz.\nŠto se tiče Majorke, zanimljivo je da je ovaj simpatični tim na četiri poslednja susreta isto toliko puta remizirao i trenutno se nalazi na trinaestom mestu na tabeli.\nSmatramo da će domaćin nastaviti sa sjajnim partijama zbog čega vam savetujemo da odigrate 1 koji Mozzartbet plaća sa kvotom 1.90.\nNajava i analiza, Premijer liga, 12. kolo: Vlažan barut ”Tobdžija” na Enfildu, lider na teškom ispitu u Lesteru


OSM Televizija - SAD okrivile Rusiju za sajber napad u Ukrajini 2017.\nSjedinjene Američke Države su javno optužile Rusiju za prošlogodišnji hakerski napad na vladine i poslovne kompjutere u Ukrajini, koji se potom proširio po svijetu.\n"Napad nazvan 'NotPetya' je izveden u junu 2017. i proširio se po svijetu prouzrokujući milijarde dolara štete u Evropi, Aziji i Americi", navela je u saopštenju portparolka Beijle kuće Sara Sanders, prenijele su agencije.\nSandersova je navela da je to bio dio napora Kremlja da destabilizuje Ukrajinu i jasno pokazuje učešće Rusije u aktuelnom sukobu i zaprijetila da će na taj sajber napad biti odgovoreno međunarodnim posljedicama.\nRanije u četvrtak, Rusija je negirala optužbu britanske vlade da je stajala iza napada navodeći da je to dio "rusofobične" kampanje koju, kako je rekla, vode neke zapadne zemlje.\nJoš iz iste kategorije: « Zvanično - Ruski avion pao zbog greške pilota Sporazum Brisela i Londona o bezbjednosti do kraja 2019. godine »


Za razliku od prošlog ročišta, kada su dugogodišnjeg direktora "Namenske" dočekale ovacije radnika, ovaj put odjekivali su povici "ua" od ljudi koji su bili podrška porodici Milivojević, čiji je sin Milomir (25) poginuo u ekploziji. Ispred ivanjičkog suda bili su i predsednik Demokratske stranke Zoran Lutovac, predsednik sindikata "Sloga" Željko Veselinović, poslanik Dveri Dragan Vesović i drugi ljudi koji podržavaju porodicu Milivojević.\nPrethodno su istog dana održana dva ročišta jer je Milovanović tužio sestru Milomira, Mirjanu i njegovog oca Milovana za uvredu časti. Otac nastradalog radnika je oslobođen optužbi, dok sestra Mirjana čeka presudu u ponedeljak, 18. novembra.\nFoto: Miloš Cvetkovi / RAS Srbija\nMilovan Milivojević, otac stradalog radnika, oslobođen je optužbi direktora za uvredu časti\n- Ja sam samo istinu rekao pred Bogom, pred mojim mrtvim sinom i ovim sudom. Stojim iza svake izgovorene reči. Ćerki sam u amanet ostavio da ne proda mrtvog brata pa makar joj nudili celu Srbiju, ništa nije vredno njegovog života. Dok budem na ovoj zemlji boriću se za pravdu – rekao je otac nastradalog radnika Milovan Milivojević nakon presude na kojoj se nije ni pojavio Milovanović.\n- I sama država je kroz optužnicu koju je podnela utvrdila da postoje više nego opravdane sumnje da su Milomir Milivojević i Milojko Ignjatović stradali zbog kršenja pravila vezana za bezbednost na radu. Oslobađajuća presuda u slučaju oca Milovana prva je ispravna odluka ovog suda do koje je došlo zbog interesovanja javnosti. Što se tiče direktora, videli ste i sami, on je pružio dokaze da su svi odgovorni osim njega, pa čak i lekari sa VMA - rekao je advokat porodice Milivojević, Vladimir Todorović.\nIpak, direktor je pristigao na nastavak suđenja gde se njemu i dvojici rukovodilaca stavlja na teret teško krivično delo protiv opšte sigurnosti, a njegova podrška ostala je u Lučanima odakle su ga, prema našim saznanjima, ispratili samo u krugu fabrike. Podsećamo, sam direktor je pre nekoliko dana poslao dopis u kome moli radnike da ne dolaze na ročište, što su, čini se njegovi ljudi poslušali, baš kao i na prethodnom suđenju kada je organizovao sramnu podršku sebi ispred suda.\nTuženi su juče pred sudom odbacili optužbe da su odgovorni za eksploziju. Milovanović je u kratkom obraćanju, nakon uvodne reči advokata, dodao da će ubuduće odgovarati isključivo na pitanja koja mu bude postavljao sudija. U toku suđenja uglavnom se izjašnjavalo o dokazima priloženim u optužnom aktu, mada je advokat odbrane istakao da je jako teško objektivno raditi i suditi u atmosferi "medijskog linča".\nIspred sudnice dežurao je i veći broj policajaca\nNastavak je zakazan za 17. decembar. Advokat direktora Milovanovića Dragan Palibrk istakao je da će se u ovom postupku prevashodno boriti za civilizovano iznošenje argumenata i stavova obe strane.\n- Do sada sam, a i ubuduće ću, fer i korektno ponašati se prema porodicama oštećenih, ali ću braniti prava svog klijenta u čiju sam nevinost duboko ubeđen. Moj lični stav je da je ovo u stvari kolateralna šteta nekih političkih obračuna – rekao je između ostalog Palibrk.\nLjudi okupljeni ispred ivanjičkog suda ovaj put podršku su pružali porodici Milivojević dok su direktora Radoša Milovanovića radnici fabrike isprati iz Lučana u znak podrške.


Državljanstvo | Ministarstvo spoljnih poslova\nKAKO STIČETE DRŽAVLjANSTVO REPUBLIKE SRBIJE\nDržavljanstvo Republike Srbije poreklom, pod različitim uslovima, stiču deca čija su oba roditelja ili jedan od roditelja državljani Republike Srbije u trenutku rođenja deteta;\nVodite računa da na vreme u diplomatsko-konzularnom predstavništvu Republike Srbije prijavite dete radi upisa u evidenciju državljana.\nAko su vam roditelji u trenutku rođenja bili državljani Srbije, punoletni ste, niste stariji od 23.godine, a kao dete niste prijavljeni, podnosite zahtev u diplomatsko-konzularnom predstavništvu Republike Srbije.\nSticanje državljanstva prijemom\na) Ako ste stranac i imate stalno nastanjenje u Republici Srbiji, možete dobiti državljanstvo pod sledećim uslovima:\n- da ste navršili 18.godina života i da Vam nije oduzeta poslovna sposobnost;\n- da imate otpust iz stranog državljanstva ili da podnesete dokaz da ćete otpust dobiti ako budete primljeni u državljanstvo Republike Srbije;\n- da ste do podnošenja zahteva najmanje tri godine neprekidno imali prijavljeno prebivalište na teritoriji Republike Srbije;\n- da podnesete pismenu izjavu da Republiku Srbiju smatrate svojom državom.\nb) Ako ste stranac koji je najmanje tri godine u bračnoj zajednici sa državljaninom Republike Srbije i kome je odobreno stalno nastanjenje u Republici Srbiji možete biti primljeni u državljanstvo Republike Srbije ako podnesete pismenu izjavu da Republiku Srbiju smatrate svojom državom.\nv) Ako ste iseljenik iz Republike Srbije ili njegov potomak možete biti primljeni u državljanstvo Republike Srbije ako ste navršili 18 godina života i nije Vam oduzeta poslovna sposobnost i ako podnesete pismenu izjavu da Republiku Srbiju smatrate svojom državom. Za prijem iseljenika u državljanstvo Republike Srbije iseljenika nije potreban otpust iz stranog državljanstva, što znači da može imati dvojno državljanstvo (ne morate živeti u Republici Srbiji i nije Vam potrebno odobrenje o stalnom nastanjenju).\ng) Ukoliko ste pripadnik srpskog naroda i nemate prebivalište na teritoriji Republike Srbije, imate pravo da u skladu sa članom 23. Zakona budete primljeni u državljanstvo Republike Srbije bez otpusta iz stranog državljanstva. Potrebno je da ste navršili 18 godina života, da Vam nije oduzeta poslovna sposobnost i podnesete pismenu izjavu da Republiku Srbiju smatrate svojom državom.\nKAKO PRESTAJE DRŽAVLjANSTVO REPUBLIKE SRBIJE\nDržavljaninu Republike Srbije državljanstvo Republike Srbije prestaje otpustom ako podnese zahtev za otpust i ako ispunjava sledeće uslove:\n- da je navršio 18 godina života;\n- da nema smetnji u pogledu vojne obaveze;\n- da je izmirio poreze i druge zakonske obaveze u Republici Srbiji;\n- da je regulisao imovinskopravne obaveze iz bračnog odnosa i odnosa roditelja i dece prema licima koja žive u Republici Srbiji;\n- da se protiv njega u Republici Srbiji ne vodi krivični postupak za krivična dela za koja se goni po službenoj dužnosti, a ako je u Republici Srbiji osuđen ne kaznu zatvora - da je tu kaznu izdržao;\n- da ima strano državljanstvo ili dokaz da će biti primljen u strano državljanstvo.\nPrestanak državljanstva odricanjem\nAko ste punoletni, rođeni ste i živite u inostranstvu, a imate strano državljanstvo, možete se, po određenom postupku, do navršene 25.godine života odreći državljanstva Republike Srbije.\nOTPUŠTENI STE IZ DRŽAVLjANSTVA REPUBLIKE SRBIJE, A ŽELITE DA GA PONOVO STEKNETE\nAko ste otpušteni iz državljanstva Republike Srbije i stekli strano državljanstvo ili Vam je na zahtev roditelja prestalo državljanstvo Republike Srbije otpustom ili odricanjem, možete ponovo steći državljanstvo Republike Srbije ako podnesete zahtev za ponovno sticanje državljanstva Republike Srbije. Potrebno je da ste navršili 18 godina života, nije vam oduzeta poslovna sposobnost i podnesete pismenu izjavu da Republiku Srbiju smatrate svojom državom.\nSkrećemo pažnju ovim licima da mnoge države u svojim propisima o državljanstvu predviđaju prethodnu saglasnost svog nadležnog organa za ponovno sticanje stranog državljanstva. U suprotnom, predviđa se oduzimanje stečenog državljanstva te zemlje.\nNEMATE REGULISAN DRŽAVLjANSKI STATUS\nAko ste stekli državljanstvo Republike Srbije a niste upisani u matičnu knjigu rođenih ili u evidencije državljana Republike Srbije vođenoj po dosadašnjim propisima, ministarstvo nadležno za unutrašnje poslove utvrdiće Vaše državljanstvo na Vaš zahtev, odnosno na zahtev nadležnog organa koji vodi postupak u vezi sa ostvarivanjem vašeg prava ili po službenoj dužnosti. O utvrđivanju državljanstva Republike Srbije ministarstvo nadležno za unutrašnje poslove donosi rešenje.\nGDE PREDAJETE ZAHTEV I KO ODLUČUJE\nO zahtevima za sticanje i prestanak državljanstva Republike Srbije odlučuje Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije u skladu sa svojim nadležnostima utvrđenim Zakonom.\nZahtevi za sticanje i prestanak državljanstva podnose se organu unutrašnjih poslova po mestu prebivališta, odnosno boravišta podnosioca zahteva, a mogu se podneti i preko nadležnog diplomatsko-konzularnog predstavništva Republike Srbije koje će ga bez odlaganja proslediti Ministarstvu za unutrašnje poslove.\nZahtev za sticanje i prestanak državljanstva R Srbije podnosi se lično ili preko punomoćnika, za lice lišeno poslovne sposobnosti zahtev podnosi staralac, a za dete do navršene 18.godine života zahtev podnosi roditelj, odnosno daje pismenu izjavu da Republiku Srbiju smatra svojom državom s tim što je za dete starije od 14.godina potrebna i njegova saglasnost.\nDetaljnije informacije o uslovima, potrebnim dokumentima koja moraju da se prilože, postupku i troškovima dobićete u diplomatsko-konzularnom predstavništvu Republike Srbije na čijem području boravite. Skrećemo pažnju da su gornja obaveštenja načelne prirode i da se u svakom konkretnom postupku primenjuje Zakon o državljanstvu u celini, kao i drugi propisi koji se shodno primenjuju.\nDetaljnije informacije se mogu naći na sajtu Ministarstva unutrašnjih poslova.


03.02.2017 u 16:06\nLet iz Beograda za Prag preusmeren u Berlin zbog magle\nLet Er Srbije iz Beograda za Prag preusmeren je za Berlin zbog guste magle u glavnom gradu Češke, saopštila je danas srpska aviokompanija. Dok je avion bio prizemljen u Berlinu uočen je tehnički problem što je dovelo do otkazivanja leta JU610, kao i povratnog leta JU 611, navodi se na tviter nalogu srpskog avioprevoznika, prenosi Tanjug. Iz Er Srbije poručuju da preduzimaju sve neophodne mere da bi se smanjile eventualne neprijatnosti za putnike na letu JU610 i da bi se što pre prevezli do Praga Putnici sa leta JU611 biće prebačeni na let JU615 koji poleće iz Praga u 20:35 sati. Putnicima se savetuje da se za dodatne informacije obrate kontakt centru Er Srbije na +381 11 311 21 23 ili da posete http://airserbia.com. Kompanija se izvinjava zbog eventualnih neprijatnosti i\n28.01.2017 u 14:20\nMali: Priznanje za „Er Srbiju” dokaz da smo uradili pravu stvar\nProglašenje Er Srbije za lidera na tržištu avio-kompanija za 2017. godinu veliko je priznanje i dokaz da je sve što je urađeno u prethodne tri godine bilo dobro, izjavio je danas predsednik Nadzornog odbora kompanije Siniša Mali. „Air Transport World” (ATW), vodeći globalni medij koji prati zbivanja u avio-kompanijama širom sveta i komercijalnom avio-transportu, proglasio je pre nekoliko dana srpsku kompaniju za lidera na tržištu avio-kompanija za ovu godinu. Er Srbija je prva avio-kompanija iz regiona koja je dobila ovakvu nagradu na globalnom nivou, a čelnicima kompanije nagrada bi trebalo da bude uručena u Njujorku krajem februara. „Nagrada je kulminacija svega što smo uradili da od JAT ervejza, koji je bio na ivici bankrotstva pre samo tri godine, napravimo Er Srbiju koja je\n28.12.2016 u 16:30\nEtihad: Ostajemo u Srbiji\nNacionalna kompanija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata „Etihad” negirala je za „Politiku” insinuacije da se povlači iz „Er Srbije”, u kojoj ima 49 odsto vlasništva. Preostalih 51 odsto u vlasništvu je Republike Srbije. – Spekulacije u vezi sa promenom investicije „Etihad aviejšn grupe” u „Er Srbiji” i podrškom koju pružamo svojoj partnerskoj srpskoj kompaniji potpuno su netačne i bez osnova. „Etihad” jeste i ostaće u potpunosti posvećen strateškom partnerstvu sa većinskim vlasnikom „Er Srbije”, Vladom Republike Srbije. .\n28.12.2016 u 13:41\nSledeće godine završetak Koridora 10\nSledeće godine u martu počeće gradnja deonice Surčin–Obrenovac, a mesec dana kasnije biće nastavljeni radovi na obilaznici oko Beograda, i to na delu od Ostružničkog mosta do Bubanj potoka, najavila je Zorana Mihajlović, ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, na konferenciji za novinare. Završetak izgradnje Koridora 10 i auto-puta od Obrenovca do Preljine, predstavljaju prioritete među infrastrukturnim projektima, a tokom naredne godine trebalo bi da bude završen Žeželjev most preko Dunava u Novom Sadu, ali i most Ljubovija–Bratunac na Drini.\nKo će leteti iz Srbije ako Hogan leti iz „Etihada”\nNe komentarišemo neosnovane glasine na tržištu.” Ovim rečima iz „Etihada”, nacionalne avio-kompanije Ujedinjenih Arapskih Emirata, odgovaraju na pitanje „Politike” da li je tačno da će Džejms Hogan, njihov predsednik i generalni direktor dobiti otkaz. Hogan je, inače, i član nadzornog odbora „Er Srbije” u kojoj „Etihad” ima 49 odsto vlasništva. Naime, nemački poslovni dnevnik „Handelsblat” objavio je 21. decembra, pozivajući se na nekoliko neimenovanih izvora, da će se „Etihad“ zahvaliti Hoganu na saradnji, pre svega zbog njegovih neuspelih poslovnih avantura u Evropi. Osim „Er Srbije”, „Etihad” je vlasnik nemačkog „Berlin era” i italijanske „Alitalije”. Iz\n19.12.2016 u 09:15\nEtihad najavio otpuštanja\nDUBAI – Avio-prevoznik Etihad Ervejz saopštio je da „sve konkurentniji ambijent” na tržištu vazdušnog saobraćaja prisiljava kompaniju na neodređeni broj otpuštanja zaposlenih. Nacionalni avio-prevoznik Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je u vlasništvu emirata Abu Dabi, najavio je redukovanje radne snage u nedelju uveče. Etihad je u saopštenju opisao najavljena otpuštanja kao „odemereno smanjenje broja zaposlenih u nekim poslovnim delovima”.\n29.07.2016 u 12:36\nDoprinos Er Srbije privredi milijardu dolara\nSrpska nacionalna avio-kompanija, Er Srbija, podržaće u 2016. godini 100.000 radnih mesta širom Srbije i ostvariti doprinos nacionalnoj privredi od jedne milijarde dolara, prema najnovijim prognozama britanske konsultantske kuće „Oksford ikonomiks”. Od toga, Er Srbija će omogućiti zaposlenje za 13.230 ljudi i doprineti srpskoj privredi sa 210 miliona dolara obavljajući svoju osnovnu delatnost, koja podrazumeva i potrošnju goriva, troškove održavanja i rad sa domaćim dobavljačima, saopštila je nacionalna avio-kompanija, pozivajući se na studiju „Oksford Ikonomiksa”. Daljom analizom ovih podataka, dobija se da je Er Srbija direktno zaslužna za 1.650 radnih mesta u Srbiji, da avio-kompanija indirektno podržava 5.450 radnih mesta kroz nabavku proizvoda i usluga, kao i 6.130 dodatnih\n17.07.2016 u 19:31\nAvion „Er Srbije” iz Istanbula sleteo na Aerodrom „Nikola Tesla”\nAvion Er Srbije na redovnoj liniji Istanbul-Beograd sleteo je danas oko 17 časova i 15 minuta, a putnici koji su se zatekli u Istanbulu tokom noći kada je pokušan vojni puč, kažu da im je sve ličilo na 1999. godinu i NATO bombardovanje Srbije. Milica Đurđević, jedna od putnica čiji je povratak organizovala Vlada Srbije, kaže da je u Istanbulu sada mirno, ali da je noć kada je pokušan puč bila neprijatna. ''Ta noć je bila neprijatna. Malo smo se vratili u našu 1999. godinu, a sada je već sve u redu. Mirno je, ima još okupljanja na ulicama, nije baš da se šeta i da se osećate prijatno, ali može da se živi”, rekla je novinarima Đurđević, koja je turistički boravila u Istanbulu. Ona je naglasila da se vratila u Srbiju jer joj više nije prijalo da boravi u Istanbulu, nije se osećala\n24.06.2016 u 20:05\n„Er Srbija” na Tajms skveru\nNjUJORK – Po prvi put srpska nacionalna avio-kompanija „Er Srbija” reklamira se na jednom od brojnih reklamnih panoa, na jednoj od najposećenijih svetskih turističkih atrakcija – njujorškom Tajms skveru. Promoterke u majicama sa logom našeg avioprevoznika delile su danas promotivni materijal, a na Tajms skveru bili su i ministarka saobraćaja, građevinarstva i infrastrukture Zorana Mihajlović, gradonačelnik Beograda Siniša Mali, generalni direktor Er Srbije Dane Kondić. „Ponosni smo na našu nacionalnu avio-kompaniju Er Srbiju' i ponosni smo što smo danas ovde gde je centar sveta”, rekla je Mihajlović. Ona je ponovo poručila da se nada da Njujork neće biti jedina destincija u Americi do koje će letgeti „Er Srbija”. I gradonačelnik Beograda Siniša Mali, koji je i predsednik


Dan online - Ekonomija: Žugić krije pranje novca - 2019-06-20\nEkonomija IZ ATLAS GRUPE KONTAKTIRALI EVROPSKU CENTRALNU BANKU, DUŠKO KNEŽEVIĆ TVRDI\nRadoje Žugić Žugić krije pranje novca\nPredsjednik Atlas grupe Duško Knežević kazao je da guverner Centralne banke (CBCG) Radoje Žugić skriva pranje novca u bankama. Knežević je kazao da je o kriminalu Žugića obaviještena Evropska centralna banka (ECB), a da je on o tome obavijesti sve relevantne međunarodne adrese.\n– Radoje Žugić, član bankarske mafije kojom komanduje Aco Đukanović, ispunjava zadatke koje ima šireći neistine o Atlas i IBM banci. Zbog nezakonitog i nasilnog uvođenja stečaja u naše dvije banke, suočen sa\nkrivičnim prijavama koje smo podnijeli protiv njega, guverneru ne ostaje nijedna druga opcija osim da obmanjuje – rekao je Knežević, reagujući na izjavu Žugića da je, nakon stečaja u IBM i Atlas banci, crnogorski bankarski sistem postao zdraviji i da rastu depoziti i likvidnost.\nIstakao je da je advokatski tim Atlas grupe predao 17. maja krivičnu prijavu SDT-u u Podgorici protiv Žugića i bivše privremene upravnice u Atlas banci Tanje Terić, zbog toga što su suprotno zakonu, tokom moratorijuma, umanjili depozite i dozvolili da se unutar banke vrše plaćanja, čime su depoziti umanjeni za iznos od 21,8 miliona eura.\n– Prije toga su, 10. aprila 2019, krivičnom prijavom obuhvaćeni Žugić, Terić i Milo Đukanović zbog stvaranja kriminalne organizacije jer su, kršeći Zakon o centralnoj banci i Zakon o stečaju i likvidaciji banaka, nezakonito uveli stečaj u Atlas banku, bez ikakvog osnova za uvođenje direktnog stečaja – kazao je Knežević. Dodao je da je Žugić član kriminalne hobotnice familije Đukanović i da je preko svojih privremenih upravnika u Atlas i IMB bankama zaustavio gotovo sve komercijalne aktivnosti.\n– Član hobotnice na poziciji guvernera CBCG prikriva pranje para u bankama, posebno kriminalne aktivnosti u Prvoj banci, zbog kojih je pucano na Predraga Mitrovića. Uskoro će izaći spisak banaka koje su dio poreske mafije, koja je otimala PDV od države preko fiktivnih faktura. U tu aferu je umiješana CBCG – rekao je Knežević. Vl.O.