Gorenje otvorilo fabriku bojlera u Staroj Pazovi - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Gorenje otvorilo fabriku bojlera u Staroj Pazovi\nGorenje otvorilo fabriku bojlera u Staroj Pazovi\nSlovenačka kompanija Gorenje otvorila je juče u Staroj Pazovi fabriku bojlera, vrednu devet miliona evra. Kako je rečeno na otvaranju fabrike Gorenje Tiki, oko 65 odsto ukupne proizvodnje biće namenjeno izvozu na tržišta Evropske unije i Rusije. Predstavnici Gorenja kazali su da će oko 60 odsto dobavljača za novu fabriku biti iz Srbije.\n0Piše: DanasOnline 21. novembra 2007. 00.00\nSlovenačka kompanija Gorenje otvorila je juče u Staroj Pazovi fabriku bojlera, vrednu devet miliona evra. Kako je rečeno na otvaranju fabrike Gorenje Tiki, oko 65 odsto ukupne proizvodnje biće namenjeno izvozu na tržišta Evropske unije i Rusije. Predstavnici Gorenja kazali su da će oko 60 odsto dobavljača za novu fabriku biti iz Srbije. Srpski ministar ekonomije Mlađan Dinkić rekao je da je izgradnja fabrike u Staroj Pazovi još jedan dokaz „standardno dobre“ ekonomske saradnje Slovenije i Srbije. „Time je potvrđen značaj grinfild investicija za Srbiju“, kazao je Dinkić. Predstavnici Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) podsetili su da je u januaru ove godine potpisan ugovor sa Gorenjem o dodeli bespovratnih sredstava iz Nacionalnog investicionog plana za podsticaj investicija. Slovenci su iz NIP-a dobili 310.000 evra, odnosno 2.000 evra po novozaposlenom, objasnili su predstavnici SIEPA. Fabrika u Staroj Pazovi će u početku zapošljavati 170 radnika, a u planu je povećanje na oko 300.\nBolje rezultate koči recesija u Evropi


Minsk: Pregovore o Ukrajini treba voditi i sa Belorusijom - 06.05.2022, Sputnik Srbija\nMinsk: Pregovore o Ukrajini treba voditi i sa Belorusijom\nRešenje sukoba u Ukrajini treba da bude zasnovano na interesima Ukrajine, Rusije i Belorusije, saopštio je ministar spoljnih poslova Belorusije Vladimir Makej. 06.05.2022, Sputnik Srbija\nPregovore o rešavanju situacije u Ukrajini treba voditi i sa Belorusijom, dodao je ministar.Prema njegovim rečima, nije toliko važno mesto gde bi mogli da se održe pregovori o rešavanju sukoba u Ukrajini – važno je da postoji konkretan rezultat koji bi odgovarao svim stranama, kao i zainteresovanost svih strana za rešavanje sukoba.Makej je naglasio da pokušaji Zapada da napumpaju Ukrajinu oružjem neće dovesti ni do čega dobrog.Specijalna vojna operacija u UkrajiniPredsednik Rusije Vladimir Putin je 24. februara objavio o početku vojne operacije demilitarizacije Ukrajine. On je u obraćanju sugrađanima rekao da okolnosti „zahtevaju odlučnu i hitnu akciju“, pošto su se republike Donbasa obratile Moskvi za pomoć. Putin je istakao da je cilj operacije „zaštita ljudi koje kijevski režim već osam godina izlaže maltretiranju i genocidu“. Za to je, prema njegovim rečima, planirano da se izvrši „demilitarizacija i denacifikacija Ukrajine“ i da se privedu pravdi svi ratni zločinci odgovorni za „krvave zločine nad civilima“ u Donbasu.Ministarstvo odbrane Rusije redovno naglašava da ruska vojska ne nanosi nikakve udare po gradovima Ukrajine: vojna infrastruktura se onesposobljava visokopreciznim sredstvima.\nrusija, zajednica nezavisnih država (znd), belorusija, kriza u ukrajini, ukrajina, vladimir makej\nRešenje sukoba u Ukrajini treba da bude zasnovano na interesima Ukrajine, Rusije i Belorusije, saopštio je ministar spoljnih poslova Belorusije Vladimir Makej.\n„Zainteresovani smo da se taj sukob u susednoj zemlji reši što pre. Treba da se nađe rešenje tog pitanja, ali na osnovu ravnoteže interesa koja bi bila principijelno važna i za Rusiju, i za Ukrajinu i Belorusiju“, konstatovao je Makej.\nPregovore o rešavanju situacije u Ukrajini treba voditi i sa Belorusijom, dodao je ministar.\n„Pregovori treba da se vode uz učešće onih zemalja za koje je važna situacija koja se razvija u našem regionu. To se tiče i Rusije i Ukrajine i Belorusije. Ako govorimo o garancijama, onda treba da postoji jasna koncepcija toga kakve će biti bezbednosne garancije i za Rusiju, i za Ukrajinu i za Belorusiju“, rekao je Makej, prenela je beloruska agencija Belta.\nPrema njegovim rečima, nije toliko važno mesto gde bi mogli da se održe pregovori o rešavanju sukoba u Ukrajini – važno je da postoji konkretan rezultat koji bi odgovarao svim stranama, kao i zainteresovanost svih strana za rešavanje sukoba.\nMakej je naglasio da pokušaji Zapada da napumpaju Ukrajinu oružjem neće dovesti ni do čega dobrog.\n„Danas vidimo pokušaje tog istog Zapada da 'ugasi' ratni požar, dolivajući u njega benzin. To je nemoguće, to što danas vidimo – očigledne pokušaje da se region napumpa oružjem, slanje plaćenika – to neće dovesti ni do čega dobrog“, rekao je Makej.


Halilhodžić debituje u nedjelju, stručni štab ostaje isti\nVahid Halilhodžić na klupi Nantesa debitovat će u nedjelju na utakmici protiv Bordeauxa. Bit će to meč devetog kola Ligue 1. Bh. stručnjak ugovor sa klubom za koji je nekad igrao trebao bi potpisati danas, nakon jučerašnjeg sastanka sa čelnicima koji je prema navodima medija trajao svega 20 minuta.\nVahi se očigledno dopalo to što su mu kazali čelnici kluba, pa mu nije trebalo mnogo da razmisli. Nantes je trenutno u nezahvalnoj poziciji, nalazi se na pretposljednjem mjestu na tabeli sa svega šest bodova.\nHalilhodžić će, tvrde mediji, zadržati kompletan stručni štab koji je radio dosad sa bivšim šefom Miguelom Cardosom. On je u subotu posljednji put vodio Nantes, a meč na gostovanju kod Lyona iznenađujeće je okončan rezultatom 1:1.


Vreme 878 - Afera "Voda Voda": Pretakanje vlasnistva -->\nU jedan sat posle ponoći, 28. februara ove godine, u prostorijama konsultantske firme Ces Mecon Zvonimira Nikezića – Divčevog pravnog zastupnika – našlo se pet osoba: pored Nikezića, Divca i Đorđevića, tu su bili i predstavnik beogradskog Petog opštinskog suda kojeg su "u to doba noći omogućili" predstavnici Ces Mecona, i jedan, prema tvrdnji Đorđevića, "danas visoki funkcioner u Srbiji"\nPre nekoliko dana, po povratku sa puta u Ameriku, biznismen Vojin Đorđević, predsednik Si&Si Grupe, "nije mogao da poveruje sopstvenim očima" kada je na sajtu Agencije za privredne registre video podatak da više nije vlasnik kompanije "Voda Voda" koja je bila u sklopu Grupe, već da je to Vlade Divac. Onda je u nekoliko saopštenja i mnogo izjava za medije optužio bivšeg košarkaša da je oteo kompaniju, obmanuo državne organe i falsifikovao dokumenta, a Agenciju za privredne registre da je prekršila zakon. Pominjao je i da iza svega stoji neimenovani tajkun iz regiona, kao i političar na visokoj poziciji i Divčevi zastupnici... Da je, jednom rečju – prevaren.\nZa to vreme, Vlade Divac dao je samo jednu kratku izjavu u kojoj tvrdi da nikog nije prevario, a neimenovani predstavnici kompanije "Voda Voda" rekli su za da je sve urađeno uz Đorđevićevu saglasnost. U svakom slučaju, i jedni i drugi obećavaju da će do kraja nedelje sve biti mnogo jasnije i mnogo skandaloznije.\nU SITNE SATE: Prema jednoj teoriji, Vojin Đorđević, odnosno njegovih desetak firmi, već godinama posluje sa velikim gubicima, a krajem godine postao je toliko prezadužen da je, kako bi očuvao Si&Si, zatražio pomoć od Divca. Otkako je početkom devedesetih sa bratom Živojinom počeo najpre sa trgovinom a onda i proizvodnjom i licencom za Sinalko, nekoliko puta su imali krize i iz njih izlazili zahvaljujući kreditima i prodaji kompanija, zaključno sa 45,62 odsto kapitala hotela u Banji Vrujci koji je letos prodat rumunskoj firmi Tender Grup. Si&Si navodno duguje i oko 2,4 miliona evra Košarkaškom savezu Srbije, čiji je dugogodišnji sponzor. S druge strane, Đorđević je vlasnik i veoma jakih brendova koji vrede mnogo više od dugova, o čemu je i on sam govorio.\nPrema istoj ovoj teoriji, Vlade Divac se, bez obzira na sva loša poslovna iskustva u Srbiji, pretnje i afere koje su ga pratile kad god je pokušao da uloži novac u nekakav biznis, ipak krajem prošle godine najpre neformalno upustio u posao sa Đorđevićem uloživši više od 20 miliona evra uz dogovor da će dobiti po 30 odsto udela u vlasništvu nad preduzećima "Voda Voda" i "Gorki list". Navodno, Đorđević je pokušao da odugovlači sa svojim obavezama, pa se stvar našla na papiru tek u februaru.\nĐorđevićeva priča je potpuno drugačija: Divca je, i pored afera, zbog dugogodišnje podrške košarkaškim selekcijama u jesen 2006. prihvatio kao partnera. Kako je objasnio, Divac mu se sam nametnuo i on ga je, misleći da ima dobre namere, oberučke prihvatio, a sebe lišio partnerstva sa nekoliko izuzetno moćnih kompanija koje su mu se nudile.\nKako bilo, u jedan sat posle ponoći, 28. februara ove godine, u prostorijama konsultantske firme Ces Mecon Zvonimira Nikezića – Divčevog pravnog zastupnika – našlo se pet osoba: pored Nikezića, Divca i Đorđevića, tu su bili i predstavnik beogradskog Petog opštinskog suda kojeg su "u to doba noći omogućili" predstavnici Ces Mecona, i jedan, prema tvrdnji Đorđevića, "danas visoki funkcioner u Srbiji". Jedino u čemu se verovatno i sada sve strane slažu jeste da je te noći potpisan ugovor koji se sastoji od niza pravnih koraka i dokumenata čiji je krajnji cilj bio da Divac postane vlasnik po 30 odsto udela u dve kompanije – "Voda Voda" i "Gorki list".\nAgencija za privredne registre proteklih dana dostavila je u nekoliko beogradskih redakcija dokumente na osnovu kojih je obavljen upis Divca kao vlasnika "Voda Vode". Prvi dokument je ugovor kojim je "Voda Voda" sa kompanije Si&Si preneta na Vojina Đorđevića. U drugom Đorđević prenosi 100 odsto vlasništva nad "Voda Vodom" sa sebe na Vladu Divca, i u trećem se Đorđević i Divac saglašavaju da će naknadno dokapitalizovati preduzeće "Voda Voda" – Đorđević sa 70, a Divac sa 30 odsto. Sva ta tri dokumenta nose datum 28. februar i sa tim datumom su overena pečatom Petog opštinskog suda.\nDVA TUMAČENjA: U celoj priči sporan je izmenjeni osnivački akt koji Đorđević nikad nije potpisao, a koji je po njegovoj tvrdnji bio nephodan za prenos "Voda Vode" na Divca. "Ugovorom je predviđeno da se tek u trenutku kada Vlade Divac isplati 100 odsto sume predviđene ugovorom i obezbede neophodna kreditna sredstva, stiču uslovi za izmenu po zakonu neophodnog akta o osnivanju kojim će se osim vlasništva regulisati i niz drugih prava i obaveza. Po zakonu, tek nakon tih promena akta o osnivanju moguć je upis kod Agencije za privredne registre, pa bi time Vlade Divac tek tada mogao biti upisan u Registar, i to kao manjinski partner sa udelom u vlasništvu od po 30 odsto u preduzećima ‘Voda Voda’ i ‘Gorki list’. Divac je do danas isplatio oko 65 odsto svojih obaveza i još uvek nije obezbedio ni dinar kreditnih sredstava predviđenih ugovorom. S druge strane, Vojin Đorđević je ispunio sve obaveze, uključujući i to da je prihvatio da Divčev zastupnik Zvonko Nikezić postane direktor oba preduzeća – i ‘Gorkog lista’ i ‘Voda Vode’...", ističe se u saopštenju Si&Si Grupe.\nSuština optužbi protiv Divca svodi se na to da je procedura trebalo da se odvija u pet faza, ali da je ovaj iskoristio poziciju koju je imao "u trećem koraku" i podneo registracionu prijavu Agenciji za privredne registre.\nĐorđević, naime, optužuje Divca da je već dva puta pokušao da uknjiži kompaniju na svoje ime, i da je odbijen i od strane Agencije za privredne registre i od drugostepene instance – Ministarstva ekonomije. Iako se situacija nije promenila, ovih dana to mu je pošlo za rukom. U Agenciji su u međuvremenu demantovali da je iko na njih vršio pritiske oko uknjižbe. Oni objašnjavaju da su u dva navrata zaista odbili upis, jer zahtevi za uknjižbu nisu podrazumevali istovremeni prenos od Si&Sija na Đorđevića, pa na Vladu Divca. Konkretno, u etapnom preknjižavanju bio je neophodan izmenjeni osnivački akt sa potpisom Đorđevića, a Divac ga nije imao i zato je odbijen. Međutim, pošto su 11. oktobra podneti svi registracioni papiri sa istovremenim prenosom, taj dokument više nije bio potreban. U Agenciji još kažu da je taj dopunjeni osnivački akt njima Divac dostavio i potpisao ga upravo kako taj ugovor predviđa. Pojednostavljeno – ako je Divac vlasnik, kome treba Đorđevićev potpis?\nIpak, vršilac dužnosti predsednika Trgovinskog suda Steva Đuranović izjavio je za "Press" da se od objašnjenja Agencije za privredne registre o tom potezu "svima u Trgovinskom sudu digla kosa na glavi". On prognozira da će se stvar rešavati na sudu.\nOPREZ ILI PREVARA: Neimenovani predstavnici firme "Voda Voda" navode da im nije jasno otkud ovakav napad Đorđevića jer je sve rađeno uz njegovu saglasnost i potpise. Njihovo, i verovatno najrealnije objašnjenje jeste da je Đorđević nezadovoljan zato što cela transakcija nije završena do kraja, a ime novog vlasnika "Voda Vode" se već našlo na sajtu Agencije za privredne registre. U prilog tvrdnji radnika "Voda Vode" takođe ide i zabeležba koju su Divčevi zastupnici predali Agenciji za privredne registre, a čija je suština da ugovor nije ispunjen do kraja i da postoji odluka o povećanju osnovnog kapitala. To je bio krajnji cilj prvobitnog dogovora i ono što i Vojin Đorđević želi.\nIpak, da je Divac sačekao da sve bude obavljeno po planu, ova trenutna faza ostvarenja ugovora bila bi preskočena bar za javnost, i Agencija bi u registru napravila samo konačnu izmenu po kojoj je on vlasnik 30 odsto firme. Dakle, nigde ne bi pisalo da je u jednom trenutku posedovao celu firmu "Voda Voda".\nPodrazumeva se da to "gubljenje" cele kompanije umesto prodaje 30 odsto nimalo ne doprinosi poslovnom ugledu Vojina Đorđevića u očima potencijalnih partnera. On to i sam kaže objašnjavajući da su "ovakve stvari pogubne po reputaciju naše firme, utoliko pre što se dešavaju u trenutku kada smo bili pred potpisivanjem dva značajna ugovora sa inostranim partnerima. Ova zbivanja svakako će uznemiriti i našeg nemačkog partnera Sinalko Internešenel koji će braniti svoje interese kao suvlasnik, ali kvare i sliku o poslovno-pravnom ambijentu u Srbiji."\n"Iza svega se krije još veća afera o kojoj će već u narednoj nedelji govoriti naši advokati" koji su trenutno u Americi, navodi se u saopštenju Si&Si Grupe. Isto tako, u ovoj kompaniji tvrde da se Đorđevićevi advokatski timovi sada bave i istragom drugih nezakonitih radnji vezanih za otplatu kredita preduzeća "Voda Voda". Nikezić je, kako navodi Si&Si, u međuvremenu tu poziciju koristio i za razne manipulacije, za sprečavanje revizora Si&Si Grupe da dobiju uvid u poslovanje, kao i za urušavanje vrednosti oba preduzeća.\nPokušaj otimanja "Voda Vode" samo je uvod u preuzimanje celog poslovnog sistema Si&Si, a iza svega stoji tajkun iz regiona koji svoje namere pokušava da ostvari preko jedne velike ovdašnje banke i inostranih fantomskih firmi. A sve ovo delo je visokog funkcionera koji je bio prisutan prilikom potpisivanja ugovora, smatraju u toj kompaniji.\nĐorđević je ponovo prosledio žalbu na odluku Agencije za privredne registre Ministarstvu koje treba da odgovori u roku od 30 dana, a sledeća instanca je Vrhovni sud, i obe postupak mogu vratiti na početak u Agenciju. Na kraju, on kaže da veruje da je sve ovo maslo Divčevih zastupnika, a ne njegovo lično.\nZa svo to vreme Vlade Divac se nalazi u Madridu, a zastupnici odbijaju da bez njega išta komentarišu. "I Vojin Đorđević zna da sam stopostotni gazda... Postoji valjda u Srbiji zakon i neka se sada izjasne svi državni organi na ovu temu. Niti sam neki prevarant, niti se lično bavim investicijama i uknjižbama, to je posao za stručne ljude u mojoj firmi i to je zadatak advokata", rekao je Divac tokom vikenda za novosadski "Dnevnik". Još je dodao da se u Madridu sreo sa Vojinom Đorđevićem i da "sem kurtoaznog pozdrava nisu ni reč progovorili", iako je Đorđević i tada znao za aktivnosti oko prenosa vlasništva.\nPreduzeće "Voda Voda" osnovano je maja 2004. a registrovano godinu dana kasnije. Stoprocentni vlasnik firme od pre nekoliko dana je Vlade Divac. Prema podacima Agencije za privredne registre, Divac je u ovu firmu uneo novčani kapital od 2.039,15 evra, i nenovčani kapital od 2,86 miliona evra. Kao direktor "Voda Vode" od 16. oktobra vodi se Zvonimir Nikezić na osnovu odluke osnivača o povećanju osnivačkog kapitala od 28. februara 2007. godine, kada je potpisan ugovor između Vojina Đorđevića i Vlade Divca. Sedište firme sada je u Beogradu u Danijelovoj 12-16, gde je i sedište Ces Mecona Zvonimira Nikezića – Divčeve konsultantske firme i pravnog zastupnika, inače učesnika u mnogim velikim privatizacijama proteklih decenija.\nVojin Đorđević je u preduzeću "Voda Voda" zastupnik bez ikakve funkcije, a u firmi "Gorki list" je većinski vlasnik sa 70 odsto kapitala, dok 30 odsto ima Divac. Kao direktor "Gorkog lista" takođe je upisan Nikezić.\nUkupan dobitak "Vode Vode" u prošloj godini je 115 miliona dinara, vrednost kapitala 393 miliona, a vrednost aktive 865 miliona. Pogon za izvorsku vodu kapaciteta je 15 miliona litara mesečno. Brend je do sada dobio više nagrada na raznim međunarodnim sajmovima, i u isto vreme proglašavan za omiljeni domaći brend.\nPrema podacima sa sajta Si&Si Grupe, "Gorki list" ima 85,66 odsto tržišnog udela u kategoriji gorkih likera.\nSi&Si Grupa, čiji je deo do februara bila i "Voda Voda", osnovana je 1997, i u njenom sastavu su između ostalih i pogon za Sinalco napitke kapaciteta 20 miliona litara mesečno. Kapacitet pogona za alkoholni program je 50.000, a marmelada i džemova 12.000 jedinica dnevno. Podrum Palić raspolaže podrumskim kapacitetom od 12 miliona litara.\nU 2006. godini, prema podacima iz medija, Si&Si Grupa poslovala je sa gubitkom od 124 miliona dinara.\nVlade Divac: Šta radi Vojin Đorđević\nŠest dana nakon što je Vojin Đorđević optužio Vladu Divca za krađu "Voda Vode", a u trenutku kada ovaj tekst odlazi u štampu (utorak po podne), Divac se oglasio saopštenjem u kojem je objasnio svoje postupke i izneo više optužbi na račun predsednika Si&Si grupe.\nDivac navodi da iako je transakcija na kraju podrazumevala odnos vlasništva 70:30 u korist Đorđevića, prema Divcu, ovaj nije uneo ugovorenu imovinu za proces dokapitalizacije, nije izvršio smanjenje kreditnih obaveza "Voda Vode" na ugovoreni iznos, odnosno ostao je dužan "Voda Vodi" oko tri miliona evra. Takođe, Đorđević nije regulisao obaveze prema zaposlenima, dobavljačima i poreznicima za 2005. i 2006. godinu, odnosno ostao je dužan preduzećima "Voda Voda" i "Gorki list" preko dva miliona evra. Đorđević nije ni sproveo preuzetu obavezu registracije Divčevog udela u Agenciji za privredne registre više meseci, "uz obrazloženje da mu je advokat na odmoru, da se svakog dana očekuje Rešenje itd. (period mart – april 2007. godine)".\nKrajem aprila, Đorđević je Divcu ponudio da upošte ne registruju Divčev udeo, da partnerski odnos preraste u pozajmicu, i da Đorđević "vrati novac, koji je u međuvremenu potrošio, dakle ne odmah, već u narednom periodu kada firme proda nekom drugom (po principu "dođem ti")". Divac napominje i da je Đorđević 11. septembra na nezakonit način i suprotno Ugovoru oduzeo licencu Gorki list i time ga ugrozio kao suvlasnika, kao i najvećeg poverioca kome je takođe ugovorom garantovao da će licenca ostati u preduzeću do ispunjenja svih obaveza u naredne tri godine.\nDivac zaključuje da suštinski ne postoje značajne razlike između Vojina Đorđevića i njega po pitanju registracije u "Voda Vodi" i "Gorkom listu", i napominje da ovaj "ugledni" srpski biznismen "duguje državi Srbiji više od milijarde dinara u neplaćenim porezima i akcizama, koje je vešto godinama izbegavao da plati; ne plaća državi naknadu za korišćenje vode; sklapa fiktivne sponzorske ugovore; poseduje preko 20 preduzeća, čiji su računi blokirani godinama, i to u višemilionskim iznosima; pokreće stečajeve u svojim firmama kako bi izbegao plaćanje dugova; duguje bankama i pojedincima preko 20 miliona evra; i što je najgore, neredovno isplaćuje plate radnicima i ne plaća penziono i zdravstveno osiguranje".\nIzbori, cene i principi\nSrpsko-hrvatsko-slovenska stvarnost >\nSerija bombaških napada >\nSmrt ispod sedišta\nIntervju: Predrag Marić, načelnik Sektora za zaštitu i spasavanje >


Nevjerovatan rezultat u Hrvatskoj - SportSport.ba\nNevjerovatan rezultat u Hrvatskoj\nEkipa čitavu utakmicu nije uspjela postići koš\nNevjerovatna situacija dogodila se u Hrvatskoj, i to na košarkaškoj utakmici kadetkinja.\nR. Pašić 04.04.17. 00:14\nNaime, na ovoj utakmici koja je odigrana 1. aprila, ekipa FSV-a je savladala ekipu Kvarnera nevjerovatnim rezultatom, 218:0.\nPrema riječima gledalaca, ekipa Kvarnera je tek nekoliko puta uspjela preći centar, a ekipu su sačinjavale igračice iz Vrbovskog koje nisu imale nikakvog prijašnjeg košarkaškog iskustva.\nRazlog leži u tome što ekipipa Kvarnera ne može učestvovati u A-2 ligi ukoliko nema ekipu koja se takmiči u kadetskom uzrastu.\nInaće, Kvarner se bori za povratak u najviši rang ženske košarke u Hrvatskoj, te je bilo bitno samo da se ova utakmica odigra.


Protiv ekonomije rasta\n19/04/2017 19/04/2017 Autorski tim Okvira\nNovi društveni pokreti i teorijski koncepti na različite načine dovode u pitanje globalni kapitalistički sistem. Jedan od njih je i koncept odrasta – degrowth – koji različite eko-socijalističke i eko-anarhističke ideje transformiše u nove utopijske svetove koji napredak društva i prirodnog okruženja vide kroz radikalno drugačije poimanje ekonomskog razvoja.\nPosledice klimatskih promena se već osećaju a koncentracija ugljen dioksida u atmosferi se ogromnom brzinom približava tački kolapsa. Živimo u vremenu u kojem je razlika između malog broja bogatih i ogromnog broja siromšnih veća nego ikada ranije. Naše doba svedoči novom masovnom izumiranju i najbržem smanjenju biodiverziteta u istoriji, dotakli smo granice globalnog kapitalističkog rasta i gledamo u otvorenu provaliju.\nPotrebna su nam nova alternativna i progresivna rešenja, a deo toga može biti i degrowth. Ovaj novi teorijski koncept se rađa na marginama ekološke, socijalne i ekonomske krize poslednjih decenija, a svoje ideje crpi iz različitih levih i progresivnih politika, pre svega eko-socijalističkih i eko-anarhističkih, i kao takav, ideološki gledano de facto pripada novim levim politikama.\nEkonomski rast različito tumačen, ali i dalje rast, postao je svojevrsna dogma novog doba koje se nekad čvrsto držala levica, a još uvek desnica, konzervativni ekonomski stručnjaci i profesionalni političari. Preispitivanje i odbacivanje ideje linearnog rasta zasnovanog na profitu i promišljanje društvenih i ekonomskih alternativa jeste u srži samog degrowth pokreta. Prema jednoj od definicija degrowth se bazira na promeni načina upotrebe prirodnih resursa ali i promeni odnosa prema radu, kapitalu, novcu kao i pitanju vlasništva, uz radikalnu demokratizaciju društva, sa ciljem stvaranja nove antikapitalističke ekonomije i društva u skladu sa prirodom.\nPojam degrowth je relativno nov i još uvek se radi na njegovom tačnom definisanju. Na francuskom govornom području degrowth se prvi put pojavljuje 1972. godine kada je izraz decroissane upotrebio Andre Gorz. Nakon toga i drugi frankofoni autori upotrebljavali su ovaj izraz u akademskim i aktivističkim diskusijama koje ostaju zatvorene unutar francuske scene. Engleski naziv degrowth je prvi put službeno upotrebljen tek 2008. godine na konferenciji u Parizu i od tada izraz postaje šire prihvaćen u akademskim i aktivističkim krugovima i ubrzo postaje poznat širom sveta. U regionalnom kontekstu, i srpsko-hrvatskom govornom području, pojedini autori počinju da koriste termin odrast.\n„Granice rasta“, knjiga koju je 1972. godine objavila grupa različith autora tada okupljenih oko Rimskog kluba, imala je bitan uticaj u početnim fazama debate oko odrasta. U knjizi su autori uz pomoć kompjuterskih modela došli do zaključaka da nije moguće održati tadašnje stope rasta, a istovremeno izbeći katastrofalne posledice koje one donose. Kasnije je knjiga kritikovana zbog propusta u metodologiji i nepostojanja poverenja u potencijale ljudi za radikalne promene. Ipak, do danas je ostala jedna od najbitnijih studija koja se bavi kritikom rasta i zagovaranjem promišljanja alternativnih modela.\nU kapitalističkom sistemu ekonomski rast jednostavno nije moguće postaviti u kontra smer. Kapitalizam je strukturalno zasnovan na stalnom imperativu rasta kroz eksploataciju ljudi i prirodnih resursa. Osim toga matematički je nemoguće imati konstantni rast u jednom fizički ograničenom sistemu kakav je planeta Zemlja.\nNavodni uspeh u ostvarenom rastu se uobičajno prikazuje kroz rast BDP-a, koji je sam po sebi jako problematičan pokazatelj i ne uzima u obzir mnoge činjenice. Tako se svaki trošak posmatra kao pozitivna stvar koja podiže BDP pa, na primer, sredstva uložena u čišćenje predhodno nastalog zagađenja mogu povećati rast BDP-a, dok se različite produktivne stvari ne računaju (primer: različito posmatranje učinaka radne snage i mašina u profitnom i neprofitnom sektoru).\nOsim što je fizički nemoguće ostvariti ideju neprekidnog rasta, kapitalistička proizvodnja je neekonomična i samo mali broj ljudi ostvaruje korist od nje. Posledice forsiranja neprekidnog rasta uključuju i psihofizičke poremećaje kod ljudi usled dugog radnog vremena, kao i zagađenje životne sredine. Konstantni rast je nepravedan i svojim polugama se oslanja i na neplaćeni kućni rad koji se bazira na rodnoj diskriminaciji žena.\nUkoliko se posmatra iz globalne geo-političke perspektive, nametanje kapitalističkog rasta uvek podrazumeva nametnuto izvlačenje profita iz periferije za centar, stvarajući pri tome nove kolonijalne odnose, klasnu i geografsku polarizaciju društva baziranih na politčko-ekonomskoj zavisnosti. Stoga, korist od rasta imaju samo politički i ekonomski moćni dok se troškovi prebacuju na račun marginalizovane većine. Neprekidna potreba za širenjem i rastom dovodi do stalne komodifikacije novih sfera i dobara, uprkos saznanjima da to vodi urušavanju kvaliteta života.\nAko je i moguće zamisliti kapitalističko društvo u kojem rast stagnira, onda bi takvo distopijsko društvo siromaštva, represije, ekspolatacije i zagađenja zapravo bilo jako blisko onom sistemu u kojem i danas živimo sa još izraženijim razlikama.\nČesto se može čuti da je određena država trenutno suočena sa padom privrednog rasta. Zbog potencijalno pogrešnih poređenja neophodno je napraviti tačnu razliku između odrasta i recesije. Dokle god se jedna zajednica/država bazira na imperativu rasta, bez obzira da li se se on u kvanitativnom smislu ostvaruje, javljaju se slični problemi budući da je celo društvo ustrojeno na ovom imperativu i ka njemu teži. Tako i tokom perioda privredne recesije ne dolazi do povećanja društvene jednakosti, već upravo suprotno. Države se uglavnom pod pritiskom međunarodnih finansijskih institucija i krupnog kapitala okreću merama štednje koje uzrokuju još veće klasne razlike uz rast ekoloških i socijalnih posledica. Zbog toga je potrebno ekonomske recesije sagledati isključivo kao krize kapitalizma, a ne kao prelazak na neke alternativne oblike ekonomije. Suprotno od toga, u pretpostavljenoj budućnosti odrasta imali bismo potpunu socio-ekonomsko-ekološku transformaciju ka ekološki održivnom, egalitarnom i demokratskom društvu.\nPod pritiskom višedecenijskih ekoloških protesta i širenja saznanja o posledicama globalog zagrevanja, ali i delimičnom kooptacijom zelenih pokreta, sintagma održivi razvoj postala je nova mantra kapitalizma. Ova kovanica toliko puta je u različite svrhe upotrebljavana da je postala isprana od svakog značenja. Čak se može i smatrati svojevrsnim oksimoronom gde se rast i razvoj stavljaju tik uz održivost. Održivi razvoj, zeleni rast kao ni drugi slični projekti nisu zaista održivi, jer se i dalje baziraju na rastu koji samo dobija „ljudsko“ ili „zeleno“ lice. Sam prelazak na zelene i obnovljive tehnologije neće rešiti probleme sa kojima se društvo trenutno susreće, od klimatskih promena do sve veće socijalne nejednakosti. Da samo tehnološki napredak ne može biti rešenje trenutnih problema vidljivo je i iz dosadašnje prakse. Što tehnološki naprednija neka ekonomija postane to više resursa troši, zato što resursi postanu jeftiniji (Jevonsov paradoks).\nPotrebna je ponovna politizacija održivosti koja je danas ispražnjena od politike i greenwashingom gotovo izgubila smisao. Potrebna nam je stvarna održivost u fizičkom i društvenom smislu; ne samo u vidu dovoljno hrane i energije uz neometane prirodne cikluse nego i ona održivost koja opisuje kvalitet života vredan življenja za sve. Apolitični, tehnokratski diskurs održivog razvoja i održivosti izraz je šireg procesa depolitizacije javne rasprave u neoliberalizmu, čime se politika svodi na potragu za tehnokratskim rešenjima unapred oblikovanog problema, umesto na istinsku antagonističku borbu između alternativnih vizija.\nOdrast je baziran na sveobuhvatnoj društvenoj, ekonomskoj i ekološkoj transformaciji. U srži ove teorije ne stoji potreba za očuvanjem trenutnih društvenih odnosa, kao ni odnosa na relaciji priroda-društvo. Naprotiv, odrast prepoznaje potrebu za potpunom transformacijom tih odnosa. Da bi se došlo do svega ovoga za početak je potrebno da se dekonstruiše trenutna globalna raspodela bogatstva i moći. Odrast predviđa radikalnu demokratizaciju društva u kome se odluke donose direktno demokratskim putem i vode ka redistribuciji i jednakoj dostupnosti svih vrsta resursa.\nKada se razmišlja na lokalnom nivou, pitanje je šta je moguće uraditi u jednoj perifernoj zemlji kao što je Srbija i kolika je mogućnost praktikovanja ovakvog koncepta u jednoj deindustijalizovanoj zemlji čija je emisija ugljen-dioksida u atmosferi tek oko 0.1% od globalne emisije, a nezaposlenost izuzetno visoka. Umesto što se koncentrišemo na ekonomski rast nametnut zemljama periferije po kapitalističkim uzusima, neophodno je razmišljati o alternativama. Na primer, Srbija i dalje ima dosta ljudi koji proizvode organsku hranu za sopstvene potrebe i to bi mogla biti jedna od prilika, lokalna autonomija u proizvodnji hrane predstavlja dobru startnu poziciju u vreme kada imamo velika polja monokulture i multinacionalne korporacije koje pokušavaju da uspostave monopol nad semenom a time i nad hranom. Međutim, kako bi zdrava hrana proizvedena po principima održivosti bila zaista svima dostupna potrebna je promena koja će neutralisati uticaj velikih kompanija te stvarnu kontrolu nad proizvodnjom i distribucijom dati u ruke proizvođača – radnika i radnica.\nOdrast bi morao da prevaziđe trenutnu etiketu „nerelane“ vizije malog broja akademskih radnika i radnica i anarho-primitivističkih grupa, kako detaljnijom razradom argumenta tako i svakodnevnom praksom šireći tako broj svojih pristalica. U suprotnom mu preti mesto na polici dobrih utopijskih ideja odakle će kapitalizam znati da komodifikuje i istrgne segmente koji mu se učine pogodnim – paradoksalno – upravo za profit i rast.\nProučavanjem istorijskih modela koje smo već imali moglo bi da dovede do pronalaženja novih alternativa. Radničko samoupraljanje i zadrugarstvo iz bivše Jugoslavije moglo bi da bude vredan primer modela kako sprovesti demokratiju na radnom mestu.\nI dok i dalje ekonomski rast ostaje jedinstvena dogma vladajućeg sistema možda nam je sad više nego ikad potreban novi odrast pokret koji dolazi upravo sa periferije koji bi tražio nove alternativne puteve i na međunarodnom nivou uticao na promenu dominantnog narativa.\nTekst je prvobitno objavljen na portalu Mašina\nPrevious “Političko veganstvo”: društvene i ekološke posledice napuštanja hrane životinjskog porekla\nNext Budućnost zajedničkih dobara


Vujović: Teško zamislivo skretanje Crne Gore sa puta u NATO\n11 oktobar, 2016\nNešto više od pola miliona birača u Crnoj Gori odlučiće u nedjelju hoće li NATO lakšim putem zaokružiti svoje prisustvo na Jadranu ili će zemlja o tome odlučiti na referendumu sa izvjesnom neizvjesnošću.\nGlobalni aspekt parlamentarnih izbora, ali i lokalna percepcija rezultata duge vladavine Demokratske partije socijalista i njenog lidera, premijera Mila Đukanovića, ključna su pitanja koja će opredijeliti glasače da glasaju za jednu od 17 partija i koalicija koje su prijavile učešće na vjerovatno najvažnijim izborima od sticanja nezavisnosti.\nPolitički analitičar Zlatko Vujović, koordinator Centra za monitoring (CEMI) čijih 1400 posmatrača prate izborni proces, rekao je u izjavi Glasu Amerike da su pred Crnom Gorom istorijski izbori, koji će dati odgovore na brojna pitanja na unutrašnjem i spoljnopolitičkom planu.\n„Po prvi put, postoji realna šansa da DPS, uz očekivanu podršku partija manjina, dobiju tako malo glasova da ne mogu sami formirati vladu“, rekao je Vujović. „To zavisi od rezultata DPS-ovih saveznika, u prvom redu Socijaldemokrata, koji se bore da pređu cenzus“\nVujović kaže da više faktora utiče na neizvjesnost predstojećih izbora, uključujući DPS-ovo smanjeno korišćenje državnih resursa zbog vlade „izbornog povjerenja“, pojačanog interesovanja međunarodne zajednic, kao i velikog novca koji je dobila opozicija, kvalitetu i intenzitetu predizborne kampanje.\nKoordinator CEMI vjeruje da bi, bez obzira na izborni rezultat, mogla da se formira postizborna koalicija u kojoj će biti i DPS, i pored obećanja koje je jedna drugima dala većina opozicionih grupa da neće praviti vladu sa Đukanovićem.\n„To bi mogla da bude i manjinska vlada, u slučaju da, recimo, Socijaldemokratska partija (SDP) Ranka Krivokapića odlučuje o većini potrebnoj za formiranje nove vlade“, kaže Vujović i dodaje da očekuje da, u slučaju da ne bude imao većinu, Đukanović ne bude novi premijer. „U tom slučaju, vjerujem da će on napustiti tu poziciju“\nGovoreći o spoljnopolitičkom aspektu izbora, Vujović je ocijenio da od njihovih rezultata zaista zavisi hoće li Crna Gora početkom sljedeće godine postati punopravna članica NATO alijanse.\n„Ipak, bez obzira na izborni ishod, teško je zamisliti da će biti formirana vlada koja će zaustaviti proces NATO integracija i svoju spoljnu politiku harmonizovati sa zvaničnom Moskvom“, rekao je Vujović. „Siguran sam da sljedeća vlada neće odustati od prioriteta koji su bili aktuelni u posljednjih deset godina“\nOn smatra da bi eventualni referendum o članstvu u NATO bio veoma neizvjestan, te da bi vlada koja ne podržava dosadašnji spoljnopolitički i bezbjednosni kurs zemlje donijela pad podrške pristupanju Crne Gore Zapadnoj vojnoj alijansi.\n„Sada postoji većina za NATO, ali kada bi imali vladu koja se tome protivi, vrlo je vjerovatno da bi podrška pala ispod 50 odsto“, rekao je.\nU međuvremenu, nastavljaju se međusobne optužbe vladajuće partije i naizgled jednoglasne opozicije, a nakon tvrdnji lidera DPS da se dio opozicije finansira ruskim novcem, Đukanovićevi oponenti uzvratili su optužbama da premijerova partija plaća dijasporu da dodje u Crnu Goru i glasa za DPS, što je on demantovao i „vratio loptu“ na novac „sa drugih adresa“.\nLider Ujedinjene reformske akcije, članice koalicije Ključ, Žarko Rakčević rekao je, reagujući na nove optužbe Đukanovića i njegovih saradnika o opozicionoj izdaji nacionalnih interesa, da DPS nije na braniku Crne Gore, nego kriminalnih grupa i klanova.\n„Oni bi i dalje da svađaju, da dijele, da izmišljaju neprijatelje i ugroženost da bi nastavili apsolutnu vladavinu“, rekao je Rakčević. „Zovete u svatove dijasporu, kitite sa po 250 eura one koje ste vašom politikom u ratu i miru deportovali u izbjeglištvo“\nPremijer Đukanović demantovao je tvrdnje lidera URA i većine opozicije da DPS plaća dijasporu i istakao da je „za veću brigu“ ubacivanje u Crnu Goru novca iz inostranih centara.\n„Mislim da ima mnogo više razloga da obratimo pažnju na to što se sa drugih adresa ubacuje novac u Crnu Goru da bi se uticalo na izborno raspoloženje građana i da bi se zadovoljili nečiji tuđi interesi na Balkanu. To je nešto što bi trebalo da zabrine Crnu Goru i sve odgovorne ljude koji su posvećeni nacionalnim interesima naše države, a ta informacija je zaista na nivou špekulacija“, rekao je premijer.


Autorska prava — Cenzolovka\nSvetlana Ražnatović sa Jutjuba uklonila emisiju o sebi posle više od pola miliona pregleda\n„Skidanje snimka sa Jutjuba tražila je firma Ceca Music, što je samo pokušaj da se nečija biografija i spisak nedela stave u folder zaborava. Ovo nas neće zaustaviti“, kaže za Cenzolovku Jovana Polić, producentkinja dokumentarca „Svetlana Ražnatović - srpska majka“, čije je emitovanje Svetlana Ražnatović već pokušala da spreči\nEvropski sud je odlučio da YouTube u vlasništvu kompanije Google i druge platforme nisu odgovorni za kršenje autorskih prava za sadržaj koji korisnici prenesu na svoje platforme pod određenim uslovima.\nGoogle je objavio da je potpisao niz ugovora o licencama s italijanskim medijima, čime se otvara put za naknade izdavačima novina prema zakonu uspostavljenom evropskom direktivom pre dve godine, sličnom autorskom pravu.\n„Mediji nemaju pravnu sigurnost kad objavljuju fotografije“\nDa li nam je potrebna zaštita fotografija u medijima i kakvi su zakonski okviri koji to regulišu, neka su od pitanja na koja su učesnici okruglog stola „Uloga medija u zaštiti autorskih i srodnih prava“, pokušali da daju odgovor.\nDruštvena mreža Instagram razmatra uvođenje naknada za izdavače koji svoj sadržaj plasiraju na njihovoj platformi, obzirom da ta mreža sve češće postaje izvor informacija za svoje korisnike, piše portal Axios.\nGugl (Google) bi trebalo da postigne dogovor sa francuskim izdavačima i počne da plaća za vesti objavljene na njihovoj platformi, saopštio je američki tehnološki gigant u sredu, a prenosi Euractiv.


Crippled Corner: MADE IN YU\nU deliričnom stanju, pod temperaturom koja mi nikada ovako teško nije pala, pogledao sam film MADE IN YU Mika Lazića.\nOvaj film je dosta sličan filmovima Gorana Rebića, našeg gastosa u Austriji, koji u tamošnjoj produkciji snima filmove koji govore o Srbiji ili o austrijskom doživljaju Srbije, odnoso srpskom doživljaju Austrije.\nKao i svaki pravi gastosi, ni Rebić ni Lazić se suštinski nisu odselili iz Srbije, to jest otišli su na Zapad ali su mentalno ostali ovde. I MADE IN YU je tipičan primer takvog filma koji ne zna tačno da li Šveđanima priča o srpskoj tajni, bolnoj i neizrecivoj ili Srbima priča o tome kako je teško u Švedskoj.\nUpravo zbog te neopredeljenosti, film gubi sav svoj mogući šarm koji je mogao proisticati iz niza verovatno autentičnih gastarbajterskih situacija iz života koje Lazić ubacuje u film.\nOpredelivši se za mozaičnu strukturu LEPIH SELA, samo urađenu na beskrajno neveštiji način, Lazić pokušava da ispriča sudbinu jedne bosansko-srpske porodice koja se doselila u Švedsku.\nMeđutim, okvir koji drži priču, a to je situacija da pater familias hoće da se samoubije je jako loše postavljena, neuverljiva, previše plakatska, te glupost dodatno ukucava dramaturšku neveštinu.\nFlešbekovi su kudikamo zanimljiviji, s tim što se u njima pojavljuje isti problem kao i datom okviru a to je očajna gluma naših vedeta loše glume među kojima su Boda Ninković, Nataša Ninković, Manda, itd.\nOno što je autentično zanimljivo na nivou scenarija su dijalozi u koje su ubačene broken Swedish reči što doprinosi autentičnosti likova.\nU svakom slučaju, uprkos Mikovoj raspolućenosti između Švedske i Srbije, očigledno je kao negativne atribute pre svega preuzeo tradicionalne mane srpskog filma, čime je pokazao privrženost rodnoj grudi.


Guteres se nada rješenju za Kipar\nsreda, 24 oktobar 2018 16:48\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Guteres vjeruje da će izgledi za sveobuhvatno rješenje za ujedinjenje Kipra "preživjeti", a da će on pripremiti put da se grčki i turski dio Kipra vrate pregovorima.\nU izvještaju koji je podnio u Ujedinjenim nacijama u utorak, Guteres je naveo da su grčki i turski predsjednici Kipra Nikos Anastasijades i Mustafa Akinddži rekli da su spremni da se vrate pregovorima, prenosi AP.\nBrojne runde pregovora koje dvije strane već više od četiri decenije vode, nisu imale uspjeha, a nakon posljednjih neuspjelih pregovora iz jula 2017, Guteres je pozvao na razmišljanje.\nPočetkom jula, on je od zvaničnice UN Džejn Hol zatražio da sasluša obje strane, a krajem septembra se i odvojeno sastao sa Anastasijadesom i Akinddžijem\nGuteres je naglasio da budući put kojim treba da se ide "mora da bude dobro pripremljen, sa osjećajem za hitnost i usredsređenošću na iskorišćavanje spremnosti dvije strane da pregovaraju".\nKipar je 1974. godine, kada je Turska izvršila invaziju na Kipar i okupirala značajne dijelove te ostrvske zemlje, podijeljen na sjeverostočni turski i južni grčki dio.\nTada je došlo do uspostavljanja djelimično autonomnog režima u okupiranim dijelovima na sjeveru ostrva.\nTurski dio Kipra proglasio je nezavisnost 1983. godine, koju međutim priznaje samo Turska.\nOstrvo je podijeljeno na četiri dijela: Kiparsku Republiku na jugu, Tursku Republiku Sjeverni Kipar (koji priznaje samo Turska) na sjeveru ostrva, Zelenu liniju Ujedinjenih nacija, koja dijeli ostrvo na dva dijela i dvije suverene baze, nad kojima je Ujedinjeno Kraljevstvo zadržalo kontrolu nakon proglašenja nezavisnosti Kipra.\nMore in this category: « Podržana zabrana plastike za jednokratnu upotrebu Stoltenberg: Neće biti novog nuklearnog oružja u Evropi »


Odloženo potpisivanje sporazuma o okončanju krize u Jemenu - Vijesti.me\nOSTAVKA SE ODLAŽE...\nOvo bi kako navodi agencija AP moglo da bude najava da je propao sporazum za rješenje krize koja traje od kraja januara kada su počeli protesti protiv predsjednika Alija Abdulaha Saleha, koji je na vlasti 32 godine.\nPredstavnik za medije Savjeta za saradnju zemalja Persijskog zaliva (SSZ) Ahmed Kalifa al Kabi rekao je da je ceremonija odložena zato što je jemenski predsjednik Ali Abdulah Saleh odbio da lično potpiše sporazum.\nSaleh je generalnom sekretaru SSZ-a rekao sinoć u jemenskoj prestonici Sani da je zatražio da njegov visoki saradnik ide na ceremoniju potpisivanju u glavnom gradu Saudijske Arabije Rijadu koja je trebalo da se održi danas ili sjutra.\nDemonstranti od kraja januara traže odlazak predsjednika Saleha, a u protestima je poginulo više od 145 ljudi.\nPlan SSZ-a (Saudijska Arabija, Bahrein, Ujedinjeni Arapski Emirati, Kuvajt, Oman i Katar) predviđa da opozicija u Jemenu formira vladu pomirenja i da Saleh mjesec dana kasnije podnese ostavku u zamjenu za imunitet za sebe i svoje saradnike i članove porodice.\nPredviđa se takođe da se održe predsjednički izbori 60 dana poslije ostavke Saleha, kao i izrada novog Ustava, o kome bi se građani izjasnili na referendumu.\nPredstavnici mladih demonstranata u Jemenu najavili su jače proteste, a već danas je bilo demonstracija u nekoliko gradova u Jemenu a večeras se planiraju demonstracije u Sani. Oni su ranije rekli da odbijaju inicijativu zemalja Zaliva, posebno zato što garantuje imunitet predsjednika.


Besplatno školovanje za 40 nezaposlenih u BiH\nJU Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo objavila je javni poziv nezaposlenim licima da se prijave za program obuke prekvalifikacije i dokvalifikacije nezaposlenih.\nNa ovaj konkurs mogu da se prijave svi nezaposleni koji se nalaze na evidenciji Službe i imaju minimum šest mjeseci radnog iskustva.\nPoziv je postavljen 13. januara i ostaje otvoren 7 dana.\nZainteresovani mogu izabrati školovanje na nekoj od obrazovnih ustanova sa kojima Služba ima saradnju. ITAcademy i BusinessAcademy u okviru ovog programa nude čak jednogodišnje školovanje u oblasti IT-ja i biznisa. Za više informacija o programima ovih ustanova pozvati broj telefona 033 788 526.\nZa konkurisanje je neophodna slijedeća dokumentacija: kopija lične karte, potvrda sa evidencije Službe, ovjeren nastavni plan školovanja koje ste odabrali, predračun obrazovne ustanove za izabrani program školovanja, i ispunjen prijavni zahtjev Službe, a sve potrebne dokumente treba odnijeti na adresu Zavoda u Ulici Đoke Mazalića 3,71000, Sarajevo.\nZa realizaciju navedenog programa planirano je 120.000 KM za ukupno 40 nezaposlenih osoba.


Predsednik Savić obišao radove na proširenju toplifikacione mreže u naselju Kolište – Радио Стил\nPredsednik Savić obišao radove na proširenju toplifikacione mreže u naselju Kolište\nPosted By: Radio Stil 07/12/2017\nNa teritoriji Gradske opštine Kostolac nastavlja se investiranje u jedan od najvećih energetskih projekata – toplifikacija. Radovi su u punom jeku, proširuje se toplifikaciona mreža u naselju Kolište.\nPredsednik Gradske opštine Kostolac, Ivan Savić, obišao je danas radove na ovoj lokaciji, a cilj je da se omogući priključak za grejanje što većem broju domaćinstava.\nS obzirom da se naselja iz meseca u mesec sve više šire, Savić je istakao da će uzimati u obzir sve zahteve građana za priključenje na toplifikacionu mrežu i samim tim izraditi novu projektnu dokumentaciju za proširenje kapaciteta.\n„Zadovoljni smo dinamikom radova, jer smo izvodili radove i u Didinom naselju i u naselju Kolište. Nastavljamo dalje istim tempom na završetku toplifikacije u naselju Petka, a za narednu godinu se planira da se pristupi toplificiranju Basenske ulice kao i da se izvrši proširenje toplifikacione mreže u selu Kostolac“ .\nRedžep Alijević je naglasio da toplifikacija svakako poboljšava uslove života svih Roma, pa je veoma važno da toplifikacijom budu obuhvaćena sva naselja na teritoriji kostolačke opštine.


Više od 200 uhapšenih u protestima u SAD - 10.07.2016, Sputnik Srbija\nViše od 200 ljudi uhapšeno je tokom protesta protekle noći protiv policijskog nasilja nad Afroamerikancima, saopštile su danas lokalne vlasti. 10.07.2016, Sputnik Srbija\nZar je to demokratija? Zar su to prava manjina?\n19:47 10.07.2016 (Osveženo: 19:52 10.07.2016)\nBes građana širom Amerike zbog smrti dva Afroamerikanca koje su prošle nedelje ubili policajci ne jenjava, a među uhapšenima su i neki od istaknutih aktivista pokreta „Životi crnaca su važni“, prenela je agencija AFP.\nVećina sinoćnih protesta je bila mirna, a najviše demonstranata se okupilo u Njujorku, Los Anđelesu i San Francisku.\nVlasti, međutim, navode da su u Sent Polu u Minesoti izbili pravi neredi, tokom kojih su uhapšene 102 osobe.\nDemonstranti su blokirali auto-put i napali policajce kamenicama, bocama, pirotehničkim sredstvima, Molotovljevim koktelima i metalnim šipkama, navodi policija.\nU tim sukobima je povređen 21 policajac, a jedan od njih je zadobio povrede kad mu je jedan izgrednik sa nadvožnjaka na glavu bacio komad betona težak 12 kilograma, rekao je portparol policije Stiv Linders.\nU gradu Baton Ruž je uhapšeno više od 100 demonstranata, navode lokalni mediji, dodajući da je među njima i lider aktivista Derej Mekeson, koji je uživo na internetu prenosio incident.\nJučeRusija isporučila Kubi više od 88 tona humanitarne pomoći


Republika / Na Starom sajmištu grade se muzeji i memorijalni centar!\nponedeljak, 3. 2. 2020.| 07:48\nKako je predviđeno predlogom zakona, u sastavu memorijalnog centra biće obrazovani Muzej Jevrejski logor Zemun, odnosno Muzej Prihvatni logor Zemun.\nNavodi se i da će Memorijalni centar Staro sajmište obuhvatati prostor na levoj obali Save, odnosno područje nekadašnje Bežanijske bare, tj. Beogradskog sajma, uključujući kulturno dobro Staro sajmište i njegove zaštićene okoline, kao i odgovarajući prostor Jevrejskog prolaznog logora Beograd - Topovske šupe.\nU obrazloženju ovog akta stoji da je radi ispunjavanja dužnosti i trajnog pamćenja i spomena žrtava Holokausta, genocida, okupatorskog terora i ratnih zločina potrebno doneti zakon koji će, pre svega, omogućiti da se ne zaborave istorijske činjenice o postojanju logora na teritoriji Beograda na prostoru na kojem je u Drugom svetskom ratu bio nacistički koncentracioni logor smrti za Jevreje, Srbe i Rome, u čijem istorijskom sećanju ovo mesto stradanja ima značenje uzvišene tragike.\nAmbasadori Nemačke i Izraela Tomas Šib i Alona Fišer Kam najavili pomoć u realizaciji projekta\n- Nažalost, na Starom sajmištu od završetka Drugog svetskog rata imamo situaciju u kojoj imamo državnu, privatnu i društvenu svojinu. Jednim zakonom mora da se reši kompletna eksproprijacija. Kada se to završi, sve će biti državna svojina - rekao je Vesić.\nAmbasadori Nemačke i Izraela u Srbiji Tomas Šib i Alona Fišer Kam ranije su izjavili da će podržati projekat i pomoći otvaranje memorijalnog kompleksa nakon što Skupština usvoji zakon.\nSrbija Beograd Goran Vesić Staro Sajmište


Osnaživanje mladih SOS Dječijih sela – dio 1 – BoHeMSA\nOsnaživanje mladih SOS Dječijih sela – dio 1\nNovosti BoHeMSA - B&H\nKurs hirurškog šivanja 2018.\nU oktobru 2018. godine, lokalni komitet Sarajevo našeg udruženja ostvario je saradnju sa SOS Dječijim selima u BiH, čime su dogovorene zajedničke aktivnosti tokom cijele godine. Glavni cilj saradnje jeste pružiti adekvatnu podršku mladim ljudima iz skupine socijalno marginaliziranog stanovništva, kako bi se omogućilo njihovo osnaživanje i razvoj ključnih kompetencija za zaposlenje. Projekat je koordinisan od strane Amine Aljić, lokalne oficirke komiteta za seksualno i reproduktivno zdravlje, uključujući HIV/AIDS.\nPrvi zajednički projekat se realizira u vidu edukativnog programa, sastavljenog od 4 radionice. Naime, prve dvije radionice su održane 27. novembra i 5. decembra 2018. godine, a njihova tematika je bila orijentisana na mentalno zdravlje i depresiju. Svi prisutni učesnici su imali priliku upoznati se sa osnovnim pojmovima vezanim za temu, ali i saznati koje su najbolje metode za očuvanje mentalnog zdravlja i borbu protiv depresije.\nČlanovi našeg ureda su sa učesnicima podijelili svoja znanja i iskustva iz formalnog i neformalnog obrazovanja, te pronašli načine da prikažu njihovu praktičnu primjenu kroz niz interaktivnih vježbi. Važnost ovakvih i sličnih aktivnosti oslikava činjenica da su poremećaji mentalnog zdravlja kod mladih osoba svakim danom u porastu, pa je zbog toga neophodno ovu temu što više promovisati, kako bi došla u centar interesovanja javnosti i kako bismo ostvarili pozitivne rezultate.\nDrugi dio našeg programa će se održati do kraja decembra, a uključuje dvije radionice na temu finansijske pismenosti i govorništva.


Bojović Drašković Popović & Partners savetuje Poseidon Group na projektu Capitol Park Zaječar | Bojovic & Partners\nBojović Drašković Popović & Partners savetuje Poseidon Group na projektu Capitol Park Zaječar\nNakon završenih projekata u Šapcu, Somboru i Beogradu, kao i započetih radova u Leskovcu, Poseidon grupa nastavlja da investira u srpsko ritejl tržište. Kako je najavljeno, otvaranje ritejl parka zakazano je za proleće 2019. godine. Vrednost investicije je 10 miliona evra.\nCapitol Park Zaječar biće peti po redu ritejl park Poseidon grupe, u koji će biti uloženo oko 10 mil EUR, i koji će potrošačima ponuditi miks od 18 prodavnica poznatih domaćih i internacionalnih brendova na 6.500 m2 prodajnog prostora. Neki od brendova koji će se pridružiti Capitol Parku na proleće su JYSK, Nefa, Studio Moderna, Extreme Intimo, Opposite, Đak sport, Lilly, LC Waikiki, New Yorker, Deichmann, Sinsay i N sport. Osim toga, dolazak ovog projekta u Zaječar doprineće ekonomiji grada donoseći oko 300 radnih mesta u fazi izgradnje i 150 do 200 nakon otvaranja.\n“Odluka da investiramo u Zaječar proistekla je između ostalog iz njegove povoljne centralne lokacije u borsko-zaječarskom okrugu, kao i pozitivnih trendova ekonomskog razvoja u gradu i činjenice da ovakav prodajni kompleks ne postoji u ovom delu Srbije. Zadovoljstvo nam je što ćemo investirati u izgradnju prodajnog kompleksa koji će biti na usluzi više od 60.000 stanovnika grada Zaječara” - istakao je direktor kompanije James Gunn.\n“Dolazak Capitol Parka u Zaječar neće doneti građanima samo dobru kupovinu, već i nova radna mesta, i ovo su trenuci kada vidimo napredak grada i potvrđujemo da se krećemo u dobrom smeru. Još jednom zahvaljujem Poseidon grupi što je odabrala Zaječar za ovu investiciju i uvrstila ga u svoju porodicu ritejl parkova” - istakao je gradonačelnik Zaječara Boško Ničić.\nBojović Drašković Popović & Partners savetuje Poseidon Group na ovom projektu, kao i na prethodnim projektima razvoja ritejl parkova u Srbiji.


ACA LUKAS ODUŠEVIO NOVOSAĐANE! – SKANDAL\nACA LUKAS ODUŠEVIO NOVOSAĐANE!\n05/09/2021 Skandal NEWS, VESTI 0\nAca Lukas imao je večeras još jedan u nizu uspeših nastupa.\nMiljenik Balkana gde god da nastupi, taj se događaj s nestrpljenjem iščekuje i nakon toga se prepričava nedeljama.\nAca je večeras priredio veče za pamćenje svojim fanovima iz Novog Sada, a klub „Kristal“ je bio mali da primi sve one koji su došli da uživaju uz dobro poznatu Lukasovu muziku.\nPortal „Hypetv.rs“ je i ovaj put prvi eksluzivno zavirio da oseti atmosferu na Lukasovom nastupu u Novom Sadu, što je već postalo tradicija s obzirom da pratimo Acu u stopu od početka njegove ovogodišnje turneje.\nLukas i njegov dobro poznati „Folk Housr“ bend još jednom su dokazali zašto su balkanski majsrori dobre zabave broj jedan, uz koje publika peva sve od prve do zadnje pesme čim kroći u klub,\nSamo retki pevači koji se mogu prebrojati na prste na našoj estradi. mogu da se pohvale ovkavom serijom uspešnih nastupa koja traje skoro tri meseca u kontinuitetu, a Aca Lukas iz dana u dan postavlja nove rekorde i standarde kada je turneja neke velike Balkanske zvezde u pitanju.\nTrenutno u ovom našem regionu ne postoji mesto gde Aca nije omiljeni pevač do čijeg nastupa se odbrojava sitno. Večeras su Novosađani položili ispit odanosti i dali svima do znanja ko je njihov omiljeni pevač ikada.\nAko je iko imao sumnju da je Aca Lukas trenutno najveća muzička zvezda na ovim prostorima, sad ima dovoljno dokaza gde je publika rekla svoje na nastupima- Aca je najveći svih vremena.\nPOGLEDAJTE VIDEO KAKO JE BILO NA LUKASOVOM NASTUPU U NOVOM SADU:


U Institutu za majku i dijete četiri djeteta na respiratoru – u lošem stanju – Vijesti Online\nby Vijesti Online 27/10/2021, 12:46 1.6k Views\nU Institutu za majku i dijete u Beogradu je deset Covid pozitivne djece – četvoro je na respiratoru i oni su u dosta lošem stanju, izjavio je zamjenik direktora Instituta, profesor Vladislav Vukomanović.\nNa respiratoru su djeca od 17, 16, sedam godina i beba od šest mjeseci, rekao je Vukomanović za RTS i dodao da se veći broj djece pregleda u ambulanti u odnosu na prethodne pikove koronavirusa.\nObjašnjenja mogu da budu različita, ali je moguće da kada je bilo ograničenje miješanja i kretanja djece, može se reći da je bilo i dvostruko manje pregledane djece sa temperaturom i svim simptomima koji mogu da ukažu na Covid-19, naveo je Vukomanović.\nGovoreći o vakcinaciji djece, on je kazao da je prije tri, četiri nedjelje bilo vakcinisano 10.000 djece u Srbiji, a mjesec i po dana prije toga je bilo 5.000, što ukazuje da ima nekog pomaka.\n„Pored vakcinacije i poštovanja mjera, možda treba razmisliti da se ograniči kontakt djeci u školskim uslovima. Time se bave epidemiolozi i Krizni štab i oni treba da donesu odluku da li neke kategorije treba da pređu na online nastavu, što bi u periodu od dvije do četiri nedjelje pokazalo da li se smanjuje broj zaražene djece“, naveo je Vukomanović.\nSmatra da treba razmotriti ozbiljno mjeru da djeca pređu na online nastavu i onda procijeniti da li ima efekta od toga, prije nego da sada procjenjujemo da li raste broj zaražene djece.\nU Dječijoj klinici u Tiršovoj je petoro Covid pozitivnih mališana – dvoje je na respiratoru. U Dječijoj klinici Kliničko bolničkog centa „Dr Dragiša Mišović“ su 32 mališana.


Podela novih 20.000 vaučera za odmor – Vila As\nDanas je u svim poštama na teritoriji Republike Srbije počeo novi krug prijava za vaučere Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija. Rebalansom budžeta Republike Srbije za program “Odmor uz vaučer” je obezbeđeno dodatnih sto miliona dinara pored prvobitno planiranih 500 pa je tako ukupno za ove namene opredeljeno 600 miliona dinara što je 120.000 vaučera u vrednosti od po 5.000 dinara.\nPrvih 100.000 vaučera je podeljeno već sredinom februara, a interesovanje za novih 20.000 vaučera je veliko. Turistički radnici ističu da je ovog vikenda veliki broj građana interesovao za uslove i slobodne termine.\nMinistarka Tatjana Matić je u petak 7.maja izjavila da je podrška domaćem turizmu prioritet i da su građanima na raspolaganju smeštajni kapaciteti 2.193 ugostiteljskih objekta u Srbiji. Po njenim rečima ove godine su najtraženiji bili objekti u Sokobanji, Zlatiboru, Vrnjačkčkoj banji…\nPrema propozicijama ovog programa pravo na vaučer od 5.000 dinara imaju penzioneri, nezaposleni i zaposleni koji imaju manju platu od 70.000 dinara, kao i korisnici socijalne pomoći, ratni i civilni vojni invalidi.\nTuristima koji žele da vaučere koriste na Zlatiboru na raspolaganju su 243 objekta, tako da postoji veliki izbor smeštaja za sve kategorije gostiju. Vaučeri za 2021. godinu moći će da se iskoriste zaključno sa 20. novembrom ove godine.


Ariljci pregazili Lim, Crnokosa dobila Zekas 75 – Radio Požega 94.7 FM\nPriboj, 28. decembar 2019. – Košarkaši ariljskog Klika ubeležili su pobedu, na gostovanju u Priboju, protiv istoimene domaće ekipe, rezultatom – 63 : 82 (11:17; 21:26; 17:22; 14:17), u utakmici poslednjeg, 13. kola, jesenjeg dela prvenstva Prve regionalne lige Zapad. Ariljci su prvi deo sezone okončali na prvom mesetu sa maksimalnim učinkom i osvojenih 26 bodova.\nUtakmicu je obeležilo katastrofalno suđenje sudijskog para Danijela Stanojević iz Kragujevca i Dimitrije Karanović iz Kraljeva, koji su potpuno „zalutali“ na košarkaški teren i pravili greške na obe strane. Zbog jedne takve greške, kada je loptu nogom zaustavio kapiten Ariljaca Mitrović, a to nije sankcionisano, u nastavku akcije je sviran faul domaćem košarkašu Pribojci su napustili teren. Prekid je trajao gotovo petnaest minuta, a tada se videlo koliko je domaći tim „amaterski“ organizovao meč. U dvorani nije bilo ni jednog člana obezbeđenja, ni pripadnika policije, što je iskoristilo nekoliko navijača da uđe na teren, a jedan je bio toliko „hrabar“ da pređe preko čitavog terena i dođe do klupa i zapisničkog stola i verbalno se obrati obema ekipama, ali i službenim licima, sudijama, zapisničarima i meriocima vremena, pre nego što su ga ljudi iz stručnog štaba domaćeg tima ispratili na tribine.\nNo da se vratimo igri!\nEkipa Klika je rutinski i mnogo lakše od očekivanog stigla do trijumfa i to trinaestog ovosezonskog, ostavši jedini neporaženi tim u ovom rangu takmičenja. Već od starta meča gosti su krenuli odlučnije i držali sve konce igre u svojim rukama.\nVeć početkom drugog „kvartala“ Arilci imaju dvocifrenu prednost, koja je u trećem periodu dostigla svoj maksimum od 19 poena – 32 : 53. Usledio je tajm domaćeg tima, koji daje rezultata, tako da sledi serija Pribojaca – 13 : 1, što ih „spušta“ na jednocifren zaostatak, ali ispostaviće se da je to bio maksimun od ekipe „sa Lima“, koja je do kraja susreta, ostala bez energije, što je dodatno olakšalo „prolaz“ gostima.\nNajefikasniji u domaćem timu bio je Jović sa 15 poena, dok je pet manje upisao Stanojević. Na drugoj strani, odnosno u timu Klika, najefikasniji je bio Zurnić sa 21.-im poeno, Dvocifren učinak imali su još Arsović sa 13, Smolović 12 i Nedeljković sa 11 poena.\nŠampionat se nastavlja 18. januara 2020. godine, kada će Klik gostovati ekipi Student iz Bajine Bašte.\nKošarkaši Crnokose zabeležili su trijumf, na svom terenu, protiv ekipe Zekas 75, rezultatom – 95 : 86 (27:15; 24:17; 26:28; 18:26), u 13. kolu Prve regionalne lige Zapad. Kosjerci su polusezonu okončali na poslednjoj, četrnaestoj poziciji, sa 15 bodova. Na startu drugog dela prvenstva Crnokosa gostuje u Priboju, kod istoimene domaće ekipe.\nDomaćima je ova utakmica bila od izuzetne važnosti i najvažnije po njih da su je okončali trijumfom i to tek drugim u ovoj sezoni. Pobeda je obezbeđena dobrim izdanjem u prvom poluvremenu, koje su „skakavci“ rešili u svoju korist, rezultatom – 51 : 32.\nU nastavku susreta dolazi do pada u igri Crnokose, što pokušavaju da iskoriste gosti. Kratak roster domaćeg tima, osetio se i u ovom duelu. Trener Lazović, nije imao mnogo alternativa na klupi, ali je njegov tim ipak uspeo da stigne do pobede, kojom i dalje ostaju u igri za opstanak u ligi.\nRadnički 1950 – Napredak Junior 84 : 96\nČačak 94 – Svilajnac 103 : 85\nPožarevac – Loznica 86 : 58\nStudent – Plana 38 : 88\nPriboj – Klik 63 : 82\nCrnokosa – Zekas 75 95 : 86\nJagodina – Zlatar (ponedeljak 30. 12. 2019.)


Vesti online / Vesti / Svet / Kijev: Plišane svinje za Porošenka\nNacionalisti su u centru Kijeva organizovali protest protiv korupcije u odbrambenoj sferi. Oko dve hiljade ljudi uputilo se sa Trga nezavisnosti ka administrativnoj četvrti prestonice, iako je šef države danas u poseti Poltavskoj oblasti.\nPrema svedočenjima novinara, sin prvog zamenika sekretara Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Igor Gladkovski i još nekoliko ljudi prodavali su odbrambenim preduzećima rezervne delove za vojnu tehniku po ceni većoj i po 300 procenata od regularne.\nRoba se, navodno, švercovala iz Rusije ili je kupovana na skladištima vojnih jedinica u Ukrajini. Na taj način od "Ukroboronproma" dobijeno je više od 9,2 miliona dolara.\nKremlj je saopštio da nema informacije o nelegalnim isporukama rezervnih delova za vojnu tehniku u Ukrajinu, ali da smatra da je to apsurd.


Od prvog februara Zeleni kartoni sa oznakom MNE – nbocg\nOd prvog februara Zeleni kartoni sa oznakom MNE\nVlasnicima motornih vozila će za putovanje vozilom u inostranstvo (osim u Srbiju) biti potrebna Zelena karta, izdata po ovlašćenju Nacionalnog Biroa Osiguravača Crne Gore na kojoj je upisana međunarodna oznaka naše zemlje, odnosno, MNE.\nOd Borisa Šabana, izvršnog direktora Udruženja Nacionalni biro osiguravača Crne Gore saznajemo da svi vlasnici motornih vozila kojima regitracija ističe 1. februara 2012. godine i kasnije moraju posjedovati novi obrazac zelene karte koji mogu preuzeti od osiguravača kod koga su osigurali svoje vozilo. Napominjemo da svi već izdati obrasci Zelenih karti važe pojedičano svaka do datuma naznačenog na obrascu.\nOd 1. Februara 2012. godine će Akcionarska društva za osiguranje, članice Nacionalnog biroa osiguravača Crne Gore, obrađivati odštetne zahtjeve za štetu od vozila sa inostranim tablicama na teritoriji Republike Crne Gore.\n“Preduslov za regulisanje isplate naknade štete našim građanima, jeste da je vozač koji je upravljao inostranim vozilom kriv za nezgodu i dokaz o njegovom osiguranju, odnosno, važeća zelena karta.\nPotrebno je da se svi učesnici u saobraćaju pridržavaju nekih pravila ukoliko im se dogodi da ih ošteti inostrano vozilo. Prakticni savjeti bi se odnosili na sledece:\nPrepišite sve podatke o vozaču iz dokumenta o identifikaciji i prepišite sve podatke iz zelene karte i to posebno:\nObavezno upišite cijeli broj zelene karte koji se nalazi pod rednim brojem 4, odnosno, Zemlja (međunarodnu oznaku za državu iz koje dolazi vozilo)/Osiguravač (brojčana šifra) / Broj (broj zelene karte);\nObavezno upišite period važenja zelene karte, odnosno, početak i kraj što se nalazi pod rednim brojem 3;\nObavezno upišite naziv osiguravača koji je izdao zelenu kartu što se nalazi pod rednim brojem 10.\nOvih par pravila će Vam omogućiti da štetu naplatite što je efikasnije i brže moguće. ” – zaključuje Šaban.\nU nastavku je obrazac zelene karte na kome su crvenim slovima u žutom polju obilježene ključne informacije koje bi bilo neophodno da posjedujete kada predajete odštetni zahtjev po osnovu odgovornosti inostranog vozila.


Preskupa zelena struja iz vetra - Gradjevinarstvo.rs\n22.06.2015. | Jasna Petrović-Stojanović | Politika\n- Američka kompanija „Dženeral Elektrik“ zainteresovana je za gradnju vetroparkova u Dolovu i Kovačici. Vrednost investicije procenjuje se na milijardu evra za pogone snage 500 megavata, što bi u Srbiji dovelo do otvaranja oko 500 novih radnih mesta – izjavio je Gaetano Masara, izvršni direktor „Dženeral ilektrika“ za jugoistočnu Evropu.\nOn je time praktično potvrdio najave premijera Srbije Aleksandra Vučića date tokom nedavne posete Vašingtonu, dodajući da su „svi ti projekti trenutno na čekanju, zbog odobrenja i dozvola, priprema ugovora o nabavci električne energije, donošenja podzakonskih akata i priprema modela ugovora“.\nU Srbiji će od 1. avgusta struja poskupeti za 12 odsto. Kilovat-čas će domaćinstva plaćati 8,82 dinara s PDV-om. Otkupna cena struje iz vetra, prema sadašnjim propisima je oko 0,92 evrocenti. Imajući u vidu ovaj odnos cena postavlja se pitanje ko u Srbiji može da plaća preskupe zelene kilovate?\nJedan od privatnih trgovaca strujom u Srbiji kaže da bi bilo koji strani investitor, koji sagradi vetropark u Srbiji, mogao da proda nekom potrošaču na slobodnom tržištu ovu struju, jer je EPS-ova „roba“ neuporedivo jeftinija.\nPrimera radi, kaže on, proteklih dana EPS je moglo na berzi da kupi struju po 35,16 evra po megavatu, a struja iz vetra bi se prodavala po 92 evra, skoro tri puta skuplje! EPS ima obavezu da u narednih 12 godina otkupljuju struju iz vetra od investitora, ali tako što sve troškove snose krajnji potrošači, samo zato što se Srbija obavezala da smanji emisiju štetnih gasova u atmosferi do 2020. godine, a pri tom pola škola u Srbiji nema rešen problem mokrog čvora.\nInteresantno je da se od ove ideje ne odustaje ni u času kada su Španija i Portugal po preporuci „Svetske banke“ prekinule ovaj program, jer im je to preveliko opterećenje za budžet, a Rumunija početak primene dobijanja zelene energije još odugovlači. Dotle Poljska 99 odsto svoje energije i dalje dobija iz termoelektrana. Ne može Srbija da se poredi s Nemačkom koja ima 30.000 megavata instalisane snage zelene energije.\nNeimenovani izvor se slaže da su investicije u Srbiji dobrodošle, ali se pita zašto bi građani preko EPS-a plaćali ovu skupu struju, ako imaju svoju jeftinu i ako je čak i uvozna struja dva i po puta jeftinija od zelene? Nije mu jasno ni zašto se Đerdap u Briselu ne prepoznaje kao obnovljivi izvor, jer on to jeste.\nUpitan da li u Srbiji ima kupaca zelenih kilovata s obzirom na cenu, Miloš Colić, direktor kompanije „Nju enerdži solušn“, kaže da je činjenica da je Srbija prepoznata kao država sigurna za investiranje.\n- Što se tiče cene struje iz vetra, njeno subvencionisanje je određeno Zakonom o energetici s jedne strane, a s druge Srbija se u skladu s direktivom Evropske zajednice obavezala na učešće 27 odsto obnovljivih izvora energije u njenoj bruto finalnoj potrošnji energije u 2020. godini. Taj cilj je nemoguće ispuniti bez energije vetra s obzirom na to da su energetski kapaciteti Sunca i biomase i hidroelektrana nedovoljni – kaže on.\nColić objašnjava da valjauzeti u obzir da je tehnologija koja koristi obnovljive izvore energije skuplja od konvencionalne. Cena je 9,2 evrocenta za kilovat čas, ali subvencioniše se samo onaj deo razlike između tržišne cene i cene propisane Uredbom o podsticajnim merama.\nInvestitori već godinama, ističe Colić, imaju problem sa zakonskom regulativom i komplikovanim procedurama u Srbiji. Neki su odustali, ali su oni najuporniji sa najboljim projektima i sa najviše novca ostali.\n- Do danas su investitori u energiju vetra u Srbiji investirali oko 30 miliona evra kroz razvoj svojih projekata, a još uvek nisu započeli izgradnju. Od toga, više od 90 odsto sredstava otišlo je direktno u srpsku ekonomiju kroz angažovanje domaćih projektantskih kompanija na izradi tehničke dokumentacije, na geotehnička ispitivanja – navodi Colić.\nOn veruje da je realno da Srbija narednih nekoliko godina bude puna gradilišta vetroparkova, kao i da do 2020. godine svih 500 megavata bude pušteno u pogon. Ukoliko se to desi kroz srpsku ekonomiju bi mogla da prođe milijarda evra direktnih stranih investicija. Sve ostalo bi bilo obmanjivanje investitora koji su strpljivi već godinama, a ispunjavanje međunarodnih obaveza bilo bi dovedeno u pitanje, kaže Colić.\n- Investitori su spremni da grade, ali pod uslovom da ugovor o otkupu struje iz vetra bude takav da im garantuje sigurnost. Drugim rečima, treba da garantuje da će struja koja se proizvede u vetroelektranama biti preuzeta od strane operatora prenosnog sistema i plaćena u skladu sa ugovorom – zaključuje Colić.


Novi Sad, 17. maj - Ženska parlamentarna mreža Skupštine AP Vojvodine održala je danas svoju 8. po redu sednicu. Članice Mreže su na sednici jednoglasno usvojile Izveštaj o radu Ženske parlamentarne mreže u periodu od 16. januara do 16. maja 2017. godine. Naglašeno je da je Mreža u izveštajnom periodu uspešno organizovala nekoliko značajnih konferencija i skupova.\nKao jedan od najznačajnijih skupova istaknuto je Prolećno zasedanje Ženske parlamentarne mreže koje je održano 8. marta u Skupštini AP Vojvodine i koje je bilo posvećeno zdravlju žena. Na ovom skupu u organizaciji Mreže učestvovale su predstavnice i predstavnici svih lokalnih samouprava iz Vojvodine, čime je nastavljena dobra praksa u radu Ženske parlamentarne mreže koja između ostalog ima za cilj i rad na edukaciji, jačanju i umrežavanju kapaciteta i mehanizama rodne ravnopravnosti na lokalu. Članica Ženske parlamentarne mreže mr Maja Sedlarević, ocenila je u diskusiji da teme posvećene zdravlju žena i aktivnosti na zdravstvenoj zaštiti žena treba da budu i dalje u fokusu rada Mreže, budući da statistički podaci govore o tome da je stanje veoma loše. U tom smislu, predložena je i prihvaćena inicijativa da se održi sastanak sa predstavnicima resornog pokrajinskog sekretarijata i Instituta za javno zdravlje Vojvodine na kome bi se razmotrile mogućnosti većeg obuhvata i značajnijeg pružanja podrške ženama prilikom obavljanja pregleda na skrining, posebno u manjim sredinama.\nU nastavku sednice, članicama Mreže je predstavljeno Istraživanje o prisutnosti političarki u medijima tokom kampanje za predsedničke izbore 2017. godine, autorke dr Dubravke Valić Nedeljković, profesorke Medijskih studija Filozofskog fakulteta u Novom Sadu.\nPre sednice Ženske parlamentarne mreže, Izvršni odbor ove mreže održao je sednicu na kojoj je za novu koordinatorku Ženske parlamentarne mreže na period od tri meseca, izabrao mr Svetlanu Babić.


Da li je novi Focus prvi u svojoj klasi - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nMoramo se suočiti sa činjenicama, kada god da novi Focus ugleda svetlost dana, verovatno će predstavljati značajno pojačanje u većini delova sveta, jer je ovaj automobil i dalje jedan od najbolje prodavanih u svojoj klasi, u kojoj konkurencija nije nimalo naivna.\nKompanija Ford nije sebi mogla da priušti bilo kakve greške sa ovim automobilom, s stoga su njeni inženjeri i dizajneri sve na vreme ispravili, čineći novu generaciju daleko boljom od prethodne, fokusirajući se na komfor, tehnologije, bezbednost i kao uvek, vozačku dinamiku. Ovo sve dobro zvuči na papiru, ali, ostaje pitanje, da li su oni u tome zapravo uspeli?\nSudeći prema Džonu Mekliroju, iz Auto Express redakcije, oni su uglavnom učinili da novi Focus postane prava pesmica. On je uočio da je novi kompakt model daleko komotniji prilikom sedenja, čak i pozadi, uprkos tome što je visok gotovo 1,90. Ostatak enterijera je, prema njegovim rečima, veoma dobro kreiran, sa mekanim materijalima na gornjim i plastičnim komadima jedino na mestima koja najverovatnije nećete često doticati.\nU pokretu, najnoviji Focus model opisan je kao komotan pri niskim brzinama, dok se savršeno snalazi prilikom prelaženja preko rupa i ostalih nesavršenosti na putu. Po pitanju pogonskog sklopa, ovaj automobil testiran je podjednako opremljen 1,5 litarskim EcoBlue dizelašem, matiranim na osmostepeni automatski menjač, kombinacijom koja je takođe pobrala sve lovorike.\nIpak, ono što novi Focus čini da se najviše ističe, jeste njegova šasija, koja, prema ovom testiranju, nevezano sa konfiguracijom sa kojom može doći, predstavlja jedan od automobila sa najboljim upravljanjem u svojoj klasi.


Izvestilac Evropskog parlamenta: Crna Gora će biti prva sledeća članica EU - Sputnjik Srbija\n13:47 08 Maj 2021\nIzvestilac Evropskog parlamenta: Crna Gora će biti prva sledeća članica EU\n18:38 14.10.2019 (osveženo 19:22 14.10.2019) Preuzmite kraći link\nCrna Gora je ostvarila ozbiljan napredak na putu ka EU i biće prva sledeća članica, ocenio je u razgovoru za „NOVU M“ Tonino Picula, novi izvestilac Evropskog parlamenta za Crnu Goru.\nPicula je dodao da je svakako potrebno nastaviti sa radom i reformama unutar naših granica, ali i da EU na Zapadnom Balkanu ponovo aktuelizuje politiku proširenja, kako se ne bi otvorio prostor za druge političke igrače sa istoka.\n„U svakom slučaju, iduće proširenje EU, ma kada se ono dogodilo, neće biti bez Crne Gore. Da li će Crna Gora ući sama, da li sa još jednom državom, to je sad otvoreno pitanje, ali ukoliko nastavi ovakav posao, kakav radi 10 godina, onda odista sledeće proširenje neće biti moguće bez Crne Gore“, kazao je Picula.\nKako je rekao, mora se konstatovati dobro obavljen posao koji je Crna Gora odradila do sada, ali se mora i nastaviti sa reformama i radom, jer ukoliko izostane dalji napredak, može doći do ozbiljne frustriranosti.\n„Crna Gora ima razrađene procedure, mehanizme za napredovanje prema okončanju pregovora, ali ono što se nije obavilo moraće se obaviti u okolnostima koje neće svaki put biti jednostavne. Ovog trenutka politička scena u Crnoj Gori je polarizovana, postoje ozbiljna neslaganja između vlasti i opozicije oko toga kako dalje. Međutim, evo ja ću sa svojim iskustvom pokušati preovladati taj jaz, kako bi dostigli zajednički cilj — članstvo Crne Gore u EU“, ocenio je Picula.\nKomentarišući neučešće crnogorske opozicije u Parlamentu, kazao je da bojkot posle nekog vremena postaje kontraproduktivan i zapravo udaljava od cilja.\n„No, za pristup Uniji, pored unutrašnjih, biće potrebni i povoljniji eksterni uslovi. Da politika proširenja postane, ako ne najprioritetnija, ono jedan od prioriteta EU u mandatu koji je počeo. Ali sa druge strane treba primetiti i da postoji serija otvorenih pitanja, što i stoji u poslednjem izveštaju EK o Crnoj Gori, a to je sve ono što obuhvataju pregovaračka poglavlja 23 i 24, dakle jačanje pravne države, nezavisnost pravosuđa, puna sloboda medija, ekonomski prosperitet“, konstatovao je izvestilac.\nUpitan smatra li da politika proširenja mora biti izraženija u vreme sve češćih pokušaja destabilizacije našeg regiona, koji nesumnjivo dolaze iz Rusije, Picula je kazao da se sa tom tezom apsolutno slaže i da je ovog trenutka to jedna velika tema, koja izaziva debatu u svim institucijama EU, a reč je, kako je naveo, o kontroli ili sprečavanju uticaja izvan evropskih faktora na političke procese na Zapadnom Balkanu, preneo je Tanjug.\n„Mislim da je to jedan od motiva za nešto ozbiljnije pristupanje obnovi politike proširenja, jer zapravo najuticajnije zemlje članice EU videle su da, ako njihovo delovanje oslabi ka ovom regionu, će se otvoriti prostor za neke druge igrače“, poručio je Picula.\nTonino Picula, hrvatski socijaldemokratski poslanik u Evropskom parlamentu, poručio je za „NOVU M“ i da mu nisu strani problemi Zapadnog Balkana, da poznaje Crnu Goru, te da je novu funkciju izvestioca za tu zemlju preuzeo sa velikom radošću, ali i odgovornošću.


Meso | Agroportal.ba\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Staša Košarac uputio je danas Savjetu ministara zahtjev za razmatranje odluke o uvođenju prelevmana i carinskih stopa na uvoz svježeg i rashlađenog goveđeg i svinjskog mesa iz EU. U predloženoj Odluci o posebnim zaštitnim…\nZavršen je interventni otkup tržišnih viškova tovnih bikova i svinja. Od 3. avgusta, od oko 250 domaćinstava otkupljeno je oko 4.700 bikova i 10.000 svinja po zagarantovanoj cijeni koja je bila povoljnija od tržišne. Vlada Srpske je iz Kompenzacionog fonda izdvojila tri miliona KM za ove namjene radi ublažavanja negativnih posljedica pandemije. Stočari strahuju da će zbog smanjene…\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac izjavio je da je Evropskoj komisiji dostavljen popunjeni revidirani Upitnik za izvoz crvenog mesa na tržište EU. Nakon što je 7. septembra 2020. godine Kancelarija za veternarstvo BiH, u saradnji sa…\nPoljoprivrednici i mesoprerađivači ne vjeruju da će pitanje izvoza crvenog mesa iz BiH u EU biti realizovano u skorijoj budućnosti i rješenje vide u smanjenju uvoza svježeg mesa i povećanju potražnje na domaćem tržištu ili u većim kontrolama šta se uvozi u BiH. Staša Košarac, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, kaže da je Evropska komisija dostavila 14 dodatnih…


Novi Sad zabranio hranjenje pasa i mačaka lutalica\nM. D. 24. jula 2015. 12:41\nNovosadske gradske vlasti odbacile su kritike Demokratske stranke na račun Komunalne policije zbog kažnjavanja građana koji daju vodu psima i mačkama lutalicama i saopštile da postupaju po gradskoj Odluci o držanju domaćih životinja, prema kojoj je zabranjeno hranjenje napuštenih i izgubljenih domaćih životinja na javnim površinama.\n„Nadležne Gradske službe pokreću upravne postupke protiv prekršioca samo u slučajevima drastičnog kršenja pomenute odluke, na način da se uznemiravaju komšije i izuzetno narušavaju uslovi u prostorijama i objektima zajedničkog stanovanja“, navodi se u saopštenju za javnost iz Kabineta gradonačelnika.\nDodaje se da su patrole Komunalne policije u prethodnom periodu izvršile 58 kontrola i u nekoliko slučajeva zatekle osobe koje su hranile napuštene životinje na nedozvoljenim površinama, a prekršaji su „otklonjeni korišćenjem ovlašćenja upozorenja i usmenog naređenja, bez izricanja sankcija“.\nObjašnjava se da komunalni policajci reaguju na osnovu pritužbi građana koji su nezadovoljni što se u krugu njihovih stambenih jedinica skupljaju životinje lutalice zbog hranjenja.\nGradske vlasti su saopštile da Grad Novi Sad sistemski pristupa rešavanju problema napuštenih životinja, uz „maksimalno human tretman prema njima“.\nDonete još dve mere u Novom Sadu\n„Pozivamo kritičare da, umesto što skupljaju političke poene, javnosti predoče na koji način bi se pomenuti problem hranjenja pasa i mačaka lutalica mogao rešiti i da umesto što kritikuju, pruže konkretne predloge ako ih uopšte i imaju, jer je poznato da je situacija sa nezbrinutim životinjama u prethodnoj garnituri gradske vlasti bila daleko lošija“, piše u saopštenju.\nPotrebna stalna solidarnost\nTrojica radnika posekla hrast na Savincu\nkomunalna policijanovi sadživotinje


Tražim Posao - Tačka povratka\n01. Kako da se prijavim na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje?\n02. Ko može da se prijavi na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje?\n03. Koja je dokumentacija neophodna za prijavljivanje na evidenciju NSZ?\nOsnovna dokumentacija za prijavljivanje je: lična karta ili druga važeća javna isprava sa fotografijom i ličnim podacima izdata od strane ovlašćenog državnog organa, u kojoj postoji podatak o prebivalištu lica, dokaz o nivou kvalifikacija (original dokumenta na uvid), akt o prestanku radnog odnosa (ako je lice bilo u radnom odnosu).\nU slučaju privremenog boravka – pasoš i nostrifikovana diploma .\n04. Kako može Nacionalna služba za zapošljavanje da mi pomogne da nađem posao?\n05. Koje su obaveze nezaposlenih lica prijavljenih na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje?\nObaveze nezaposlenog lica prijavljenog na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ) su da:\nutvrdi sa NSZ individualni plan zapošljavanja i da poštuje sva prava i obaveze koje po njemu ima;\nučestvuje u merama aktivne politike zapošljavanja,\nse javlja poslodavcima radi razgovora o zaposlenju, po uputu NSZ ili na sopstvenu inicijativu;\nse lično javlja NSZ radi obaveštavanja o mogućnostima i uslovima zaposlenja i posredovanja u zapošljavanju, u skladu sa individualnim planom zapošljavanja, a najmanje jednom u tri meseca, kao i na svaki poziv NSZ;\nobavesti NSZ o svakoj promeni koja utiče na sticanje ili gubljenje prava ili obaveza po ovom zakonu, najkasnije pet dana od nastanka promene.\nO slobodnim radnim mestima možete da se informišete kod savetnika za zapošljavanje u organizacionim jedinicama Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ), uz pomoć samouslužnog sistema u filijali NSZ , u publikaciji „Poslovi“, na veb prezentaciji ili oglasnim tablama NSZ-a i drugim portalima za traženje posla.\n08. Želim da započnem sopstveni posao, ali treba mi obuka.\nStručna praksa podrazumeva stručno osposobljavanje za samostalan rad u struci. Program je namenjen licima bez radnog iskustva u struci, a koji su prijavljeni na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje. Više informacija potražite na veb prezentaciji Nacionalne službe za zapošljavanje.\nProgram pripravnika podrazumeva stručno osposobljavanje nezaposlenog za samostalan rad u struci, za koje je stečeno odgovarajuće obrazovanje – kvalifikacija, radi obavljanja pripravničkog staža, odnosno sticanja uslova za polaganje stručnog ispita kad je to predviđeno kao uslov za rad na određenim poslovima. Nezaposleno lice, u cilju obavljanja pripravničkog staža, potrebno je da se obrati svom savetniku za zapošljavanje.\nNa veb prezentaciji Nacionalne službe za zapošljavanje objavljuju se javni pozivi za realizaciju pripravnika za nezaposlene kako sa srednjim, tako i sa visokim obrazovanjem.\n13. Šta su to sajmovi zapošljavanja i kada se održavaju?\nSajam zapošljavanja vam pruža mogućnost da se, u neposrednom kontaktu, predstavite većem broju poslodavaca koji imaju potrebu za zapošljavanjem novih kadrova. Plan održavanja sajmova zapošljavanja, po gradovima, dostupan je na veb prezentaciji Nacionalne službe za zapošljavanje.\nKroz program obuka za aktivno traženje posla koju organizuje Nacionalna služba za zapošljavanje bićete pripremljeni da se uspešno predstavite poslodavcu, napišete radnu biografiju i pripremite za razgovor za posao.\n15. Šta su to privatne agencije za zapošljavanje i kako mogu da mi pomognu u traženju posla?\nSPISAK AGENCIJA ZA ZAPOŠLJAVANJE KOJIMA JE IZDATA DOZVOLA ZA RAD.\n16. Kako mogu da zakažem savetovanje o mogućnostima za razvoj karijere\nSavetovanje o mogućnostima za razvoj karijere obavlja se individualno, na osnovu ličnog zahteva (neophodno je zakazati termin) i/ili uputa nadležnog savetnika za zapošljavanje. Termin se, kada je u pitanju lični zahtev, može zakazati kod savetnika za planiranje karijere u filijalama NSZ ili savetnika za karijerno informisanje u Centrima za informisanje i profesionalno savetovanje (CIPS) u NSZ.\n17. Kako da se uključim u javni rad?\nProgram javnih radova namenjen je radnom angažovanju prvenstveno teže zapošljivih nezaposlenih lica i nezaposlenih u stanju socijalne potrebe, radi očuvanja i unapređenja radnih sposobnosti nezaposlenih, kao i radi ostvarivanja određenog društvenog interesa. Javni rad sprovodi poslodavac – izvođač javnog rada, koga određuje Nacionalna služba za zapošljavanje.Nezaposleno lice koje je zainteresovano za uključivanje u navedenu meru, obraća se svom savetniku za zapošljavanje koji isto evidentira u okviru individualnog plana zapošljavanja. Uslovi za angažovanje lica na javnim radovima se propisuju javnim konkursom za organizovanje sprovođenja javnih radova.\nNacionalna služba za zapošljavanje pruža podršku nezaposlenim osobama sa invaliditetom putem sledećih programa: profesionalna rehabilitacija osoba sa invaliditetom, programi podsticanja zapošljavanja osoba sa invaliditetom, procena radne sposobnosti i mogućnosti zaposlenja ili održanja zaposlenja.\nAko se na evidenciju nezaposlenih prijavljujete posle prestanka radnog odnosa, odnosno prestanka osiguranja, dobićete uput za podnošenje zahteva za novčanu naknadu. Zahtev će za vas, po pravilu, popuniti zaposleni u Nacionalnoj službi za zapošljavanje (NSZ), u elektronskoj formi, u informacionom sistemu NSZ. Tom prilikom dobićete informacije o dokazima koje treba priložiti, kao i dokazima koje NSZ može pribaviti po službenoj dužnosti.\n· Ako ste se u roku od 30 dana od dana prestanka radnog odnosa, odnosno prestanka osiguranja prijavili na evidenciju nezaposlenih i podneli zahtev za novčanu naknadu;\n· Ako ste bili osigurani za slučaj nezaposlenosti najmanje 12 meseci neprekidno ili sa prekidima u poslednjih 18 meseci. Neprekidnim osiguranjem smatra se i prekid obaveznog osiguranja kraći od 30 dana;\n· Ako prethodni radni odnos nije prestao vašom voljom ili krivicom.\nAko vam je radni odnos prestao vašom voljom (otkazom ili sporazumom sa poslodavcem) ili krivicom, ili ste se opredelili za otpremninu iz budžeta Republike Srbije, u postupku rešavanja viška zaposlenih u iznosu koji je viši od iznosa koji bi vam vaš poslodavac isplatio prema Zakonu o radu, ne možete ostvariti pravo na novčanu naknadu. Neophodno je da ponovo budete osigurani minimalno 12 meseci neprekidno ili sa prekidima u poslednjih 18 meseci, da biste mogli da ostvarite pravo u nekoj sledećoj nezaposlenosti.\nNovčana naknada pripada nezaposlenom od narednog dana od dana prestanka obaveznog osiguranja, ako se prijavi i podnese zahtev Nacionalnoj službi za zapošljavanje u roku od 30 dana od dana prestanka radnog odnosa ili prestanka osiguranja.\nO vašem zahtevu za novčanu naknadu odlučuje filijala Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ) u roku od 30 dana od pokretanja postupka.\nAko ste nezadovoljni rešenjem kojim je odlučeno po žalbi, možete pokrenuti upravni spor kod Upravnog suda sa sedištem u Beogradu u roku od 30 dana od dana prijema drugostepenog rešenja.\n· Novčanu naknadu u neto iznosu,\n· Penzijsko i invalidsko osiguranje i\n– Za staž osiguranja u dužini od jedne do pet godina, period isplate naknade iznosi tri meseca.\n– Za staž osiguranja u dužini od 5 do 15 godina, period isplate naknade iznosi 6 meseci.\n– Za staž osiguranja od 15 do 25 godina, period isplate naknade iznosi 9 meseci.\n– Za staž osiguranja duži od 25 godina, period isplate naknade iznosi 12 meseci.\n– Ako nezaposlenom nedostaje do dve godine do ispunjavanja prvog uslova za ostvarivanje prava na penziju, u skladu sa propisima o penzijskom i invalidskom osiguranju, period isplate može trajati i 24 meseca.\nRepublika Srbija sa određenim brojem zemalja ima zaključene bilateralne sporazume o socijalnom osiguranju kojima je regulisano i davanje za slučaj nezaposlenosti. Provera u inostarnstvu podrazumeva da nadležna organizacija za zapošljavanje te države potvrdi staž koji bi bio priznat da se novčana naknada ostvaruje pred tim organom kao i podatak o eventualnom korišćenju novčane naknade. Potvrđeni staž osiguranja se sabira sa stažom navršenim u Republici Srbiji.\nAko nezaposlenom nedostaje do dve godine do ispunjavanja prvog uslova za ostvarivanje prava na penziju, period isplate može trajati do 24 meseca. U postupku po zahtevu vrši se provera staža osiguranja u nadležnoj filijali RF PIO i samo ako se utvrdi da su ispunjeni uslovi za ostvarivanje prava na penziju u periodu od dve godine od prestanka poslednjeg osiguranja, priznaje se pravo na novčanu naknadu u trajanju od 24 meseca. Ovo pravo prestaje ispunjavanjem prvog uslova za penziju (prevremena starosna ili starosna penzija, a može prestati i iz drugih razloga propisanih zakonom).\nViše informacija o metodologiji obračuna novčane naknade možete pronaći na veb prezentaciji Nacionalne službe za zapošljavanje.\nUkoliko niste korisnik novčane naknade preko Nacionalne službe za zapošljavanje i nemate drugi sopstveni osnov osiguranja, niti možete da se osigurate kao član porodice, možete da budete obavezno zdravstveno osigurani kao nezaposleno lice ukoliko su vam prihodi ispod propisanog cenzusa, a što utvrđuje filijala/ispostava RFZO u kojoj imate prebivalište. Cenzus se razlikuje od meseca do meseca. Ukoliko su vam prihodi iznad propisanog cenzusa treba da se uključite u obavezno zdravstveno osiguranje.\nUkoliko niste osigurani, imate mogućnost da sami uplaćujete doprinose za penzijsko iinvalidsko osiguranje pri čemu možete da izaberete jednu od 13 ponuđenih osnovica. Osnovice se menjaju početkom godine i važe celu godinu. Obavezno osiguranje po ovom osnovu može trajati koliko god vi želite. Neophodno je redovno uplaćivati doprinose za vreme trajanja osiguranja, jer se u protivnom period osiguranja za koji nisu plaćeni doprinosi ne može priznati u staž. Kako biste sami uplaćivali doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje potrebno je da podnesete zahtev nadležnoj filijali.\n30. Ako sam uplaćujem doprinose, da li ću tako moći da regulišem i zdravstveno osiguranje?\nPočev od 01.januara 2020. godine stranac može da pribavi dozvolu za rad i na osnovu vize za duži boravak po osnovu zapošljavanja.\n32. Ko je nadležan za izdavanje dozvola za rad stranim državljanima?\nZa izdavanje dozvola za rad strancima nadležna je Nacionalna služba za zapošljavanje.\nDa, postoje. Obrasci zahteva za izdavanje dozvola za rad se mogu preuzeti na veb prezentaciji Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ), u okviru sekcije Dozvole za rad ili u filijalama NSZ-a.\nPostoji više vrsta dozvola za rad, za svaku dozvolu postoji poseban obrazac zahteva koji se može preuzeti sa veb prezentacije Nacionalne službe za zapošljavanje:\n1. Zahtev za izdavanje lične radne dozvole\n2. Zahtev za izdavanje radne dozvole za zapošljavanje\n3. Zahtev za izdavanje radne dozvole za upućena lica\n4. Zahtev za izdavanje radne dozvole za kretanje u okviru privrednog društva\n5. Zahtev za izdavanje radne dozvole za nezavisnog profesionalca\n6. Zahtev za izdavanje radne dozvole za osposobljavanje i usavršavanje\n7. Zahtev za izdavanje radne dozvole za samozapošljavanje.\n35. Kojoj filijali Nacionalne službe za zapošljavanje treba podneti zahtev za izdavanje dozvole za rad za strance?\nZahtev za izdavanje, odnosno produženje dozvole za rad za strance, podnosi se organizaciji nadležnoj za poslove zapošljavanja prema:\n1) Mestu privremenog boravka ili stalnog nastanjenja stranca, kod dozvola koje se izdaju na zahtev stranca (lična radna dozvola ili dozvola za osposobljavanje i usavršavanje kad je podnosi stranac);\n2) Sedištu poslodavca, za dozvole za rad koje se izdaju na zahtev poslodavca i ukoliko je poslodavac registrovan u Republici Srbiji (radna dozvola za zapošljavanje, za upućena lica, za kretanje u okviru privrednog društva i za osposobljavanje i usavršavanje kad zahtev podnosi poslodavac);\n3) Mestu gde se rad obavlja (radna dozvola za samozapošljavanje i radna dozvola za nezavisnog profesionalca).\nZa zahtev za izdavanje dozvole naplaćuje se taksa za zahtev i taksa za izdavanje dozvole za rad.Troškove izdavanja radne dozvole snosi poslodavac – podnosilac zahteva i iste ne može preneti na stranca. Iznosi i brojevi računa taksi dostupni su na veb prezentaciji Nacionalne službe za zapošljavanje.


uprava policije – Portal Nikšić\nUP: Osobe koje su verbalno i fizički napale Sadikovića uhapšene\nSlužbenici Centra bezbjednosti Bijelo Polje su sinoć u veoma kratkom roku identifikovali i uhapsili dvije osobe koje su verbalno i fizički napale novinara Televizije Vijesti Seada Sadikovića. inoć nešto posle 20 časova, dok je trajala organizovana auto – kolona, u ulici 3. januara došlo je do narušavanja javnog reda i mira tučom, saopštila je Uprava policije. […]Detaljnije\nIz Uprave policije je saopšteno da su u toku izbornog dana na biračkim mjestima u Nikšiću evidentirani manji incidenti, o kojima je upoznat državni tužilac u Osnovnom državnom tužilaštvu Nikšiću, po čijem nalogu se prikupljaju obavještenja u cilju eventualne kvalifikacije djela. Događaji koji su obilježili izborni dan: U neposrednoj blizini biračkog mjesta u mjestu Morakovo, […]Detaljnije\nU Nikšiću je u toku pretres kuće Bobana Baćovića Džegera , koji je počeo nakon dojave da su u tom objektu pripadnici jednog od kriminalanih klanova, koji navodno finansiraju nelegalne izborne aktivnosti, saopšteno je nezvanično Pobjedi iz policiije. Mediji su ranije prenijeli da policija pretresa kuću pokojnog Bata Buturovića, ali se ispostavilo da se ipak radi […]Detaljnije\nSmijenjen Zoran Lazović i svi pomoćnici Uprave policije\nSmijenjen je šef Sektora za borbu protiv organizovanog kriminala Zoran Lazović, kao i svi pomoćnici Uprave policije. To je objavila URA na svom Fejsbuk nalogu. “Kao što je najavio potpredsjednik Vlade i predsjednik pokreta URA dr Dritan Abazović, smijenjen je šef Sektora za borbu protiv organizovanog kriminala Zoran Lazović, kao i svi pomoćnici Uprave policije. […]Detaljnije\nPolicija upozorava: Detaljno će se kontrolisati poštovanje mjera\nPripadnici Uprave policije će detaljno kontrolisati poštovanja novih mjera, predviđenih Naredbom o izmjenama i dopunama naredbe za preduzimanje privremenih mjera za sprečavanje unošenja u zemlju, suzbijanje i sprečavanje prenošenja novog koronavirusa. Iz Uprave policije napominju da će poseban akcenat biti na kontroli potvrda za kretanje, nakon što je zabranjeno napuštanje teritorija nekoliko gradova. “Potrebno je […]Detaljnije\nDanas u ranim jutarnjim časovima, nakon višednevnih operativnih aktivnosti službenici Stanice granične policije I Podgorica su sa službenicima Mobilne jedinice u Sektoru granične policije presjekli lanac krijumčarenja narkotika iz pravca Republike Albanije ka Crnoj Gori, saopšteno je iz Uprave policije. „U mjestu Milješ kontrolisan je M.K. (23) iz Nikšića koji je upravljao vozilom u kojem […]Detaljnije\nVlada je postavila Veska Damjanovića za v. d. pomoćnika direktora Uprave policije – rukovodioca Sektora granične policije, do postavljenja pomoćnika direktora – rukovodioca ovog sektora u skladu sa zakonom, a najduže do šest mjeseci, navodi se u saopštenju. Vlada je donijela Rješenje o prestanku mandata Nikoli Janjuševiću, pomoćniku direktora Uprave policije – rukovodiocu Sektora policije […]Detaljnije\nVršilac dužnosti direktora Uprave policije Zoran Brđanin pripremio je akt o sistematizaciji na osnovu kojeg će svi policijski funkcioner biti neraspoređeni. Danu je potvrđeno da će aktom o sistematizaciji, ako se s tim slože predstavnici Vlade, doći do spajanja SBPOK-a Zorana Lazovića i Sektora kriminalističke policije, kojim rukovodi Enis Baković, čime će automatski biti ukinuta […]Detaljnije\nPolicija radi na otkrivanju napadača u Nikšiću\nNikšićka policija preduzima sve aktivnosti u cilju utvrđivanja okolnosti predmetnog događaja i identifikovanju svih lica koja su, prema navodima sa pres konferencije Demokrata, fizički i verbalno napali jedno lice, saopšteno je iz Uprave policije. „Službenici Uprave policije su posredstvom medija došli do saznanja o događaju u naselju Kočani u Nikšiću“, navode u saopštenju. Kako su […]Detaljnije


Odbačen predlog za prijem 5.000 najugroženijih izbeglica\nTanjug 5. marta 2020. 11:50\nBERLIN – Velikom većinom glasova, nemački Bundestag je odbacio inicijativu Zelenih da Nemačka primi pet hiljada najugroženijih izbeglica, pišu danas nemački mediji.\nZahtev Zelenih se odnosi na pet hiljada najugroženijih izbeglica iz pretrpanih prihvatnih kampova na grčkim ostrvima, pre svega na maloletnike bez pratnje, trudnice, žene sa ili bez dece, prenosi HINA.\nZa prihvat izbeglica je glasalo svega 117 poslanika, a protiv 495, uz obrazloženje da inicijativa Zelenih „nije loša“, ali da Nemačka ne bi trebalo samostalno da pokreće „izolovane akcije“ bez prethodnih konsultacija sa svojim evropskim partnerima.\n„Potrebno nam je rešenje na nivou cele Evrope, a dogovor o tom pitanju nije daleko, jer su Francuska, Finska i Portugal već iskazale spremnost“, rekla je predsednica poslaničkog kluba Socijaldemokratske stranke u Bundestagu, Eva Hegl.\nPoslanik vladajuće Hrišćansko-demokratske unije Aleksander Trom upozorio je da bi samostalno donošenje ovakve odluke bilo u suprotnosti sa naporima da se u EU primeni jedinstvena politika prema azilantima.\nKako HINA prenosi, 48 poslanika demohrišćanskog kluba u Bundestagu saglasno je da je potrebno težiti zajedničkim rešenjima, ali oni se zalažu da se što pre pomogne najugroženijima, kao i za pružanje neposredne pomoći Grčkoj na licu mesta.


Ružić otvorio jedinstveno upravno mesto u Vlasotincu - JUGPRESS\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić otvorio je danas jedinstveno upravno mesto u zgradi opšine Vlasotincu i pozvao druge gradove i opštine da konkurišu na konkursu koji je otvoren danas.\n“Ove godine za podršku gradovima i opštinama u otvaranju jedinstvenih upravnih mesta opredelili smo 20 miliona dinara. Pozivam lokalne samouprave da se prijave i da svojim građanima omoguće da poslove sa upravom obavljaju brzo i efikasno na jednom mestu, bez obilaska više različitih institucija“, rekao je Ružić.\nOn je dodao da je rok za prijavu 5. oktobar i dodao da je ovo odlična prilika da uz podršku Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, gradovi i opštine omoguće svojim građanima brzo završavanje neophodne administrativne poslove.\nOn je izrazio zadovoljstvo što su i građani Vlsotinca dobili edinstveno upravno mesto i dodao da je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave ovaj projekat podržalo sa 6,5 miliona dinara.\nRužić je dodao da je Vlasotince deveta po redu lokalna samouprava u kojoj je otvoreno Jedinstveno upravno mesto.\nNeka Vaš komentar bude prvi na "Ružić otvorio jedinstveno upravno mesto u Vlasotincu"


Turska lira pala 2,1% nakon smene guvernera centralne banke • RTK\nTurska lira pala 2,1% nakon smene guvernera centralne banke\nTurska lira je pala danas za 2,1 odsto prema dolaru nakon što je predsednik Tajip Erdogan razrešio dužnosti guvernera centralne banke, zbog otvorenog neslaganja s njim po pitanju smanjenja referentne kamate kako bi se podstakla ekonomija pogođena recesijom.\nLira se trgovala jutros na nivou od 5,7525 za dolar u odnosu na kurs od 5,8245 lira za dolar koji je zabeležen na otrvaranju azijskih berzi, prenosi Rojters.\nGuvernera Murata Četinkaju, čiji je četvorogodišnji mandat trebalo da traje do 2020. godine, zamenio je njegov pomoćnik Murat Ujsal, piše u predsedničkom ukazu objavljenom rano u subotu u službenom glasniku.\nUjsal, koji je tri godine bio zamenik guvernera pre iznenadne smene Četinkaja, poznat je kao jedan od vrlo umerenih članova regulatornog tela banke koje je nadležno za monetarnu politiku.\nU ukazu nisu dati nikakvi zvanični razlozi za smenu, ali iz vladinih izvora navode kao uzrok Erdoganovo nezadovoljstvo zbog toga što banka još od prošlog septembra drži referentnu kamatnu stopu na nivou od 24 procenta kako bi podržala posrnulu nacionalnu valutu, dodaje britanska agencija.\nList Hurijet je objavio u nedelju da je Erdogan na sastanku sa poslanicima iz svoje stranke rekao da smenjuje Četinkaju zbog ponovnog odbijanja vladinih zahteva da smanji kamatu.\nAnalitičari kažu da bi centralna banka Turske mogla da počne sa ublažavanjem monetarne politike već na sastanku 25. jula.\nSebastijan Kurc uputio čestitke Kurtiju