Popović: Ako podržati studente nosi političke posledice, onda svaki rektor da se na to spremi - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Popović: Ako podržati studente nosi političke posledice, onda svaki rektor da se na to spremi\nAktuelna rektorka Univerziteta u Beogradu odgovarala je na pitanja građana sa Instagrama\nPopović: Ako podržati studente nosi političke posledice, onda svaki rektor da se na to spremi\nNina Čolić27.06.2021. 19:00\nO svom mandatu, ali i drugim bitnim pitanjima u vezi sa Univerzitetom u Beogradu, govorila je aktuelna rektorka Ivanka Popović odgovarajući na pitanja čitalaca dnevnog lista „Danas” na Instagramu.\nPrethodna godina bila je teška za gotovo sve aspekte života građana, a kako ističe sagovornica za Danas odgovarajući na pitanje kako bi ocenila svoj mandat, ni njena pozicija nije bila pošteđena poteškoća.\n„Moj mandat je od prvog dana bio opterećen raznim nerazrešenim pitanjima vezanim za Univerzitet u Beogradu. Mislim da smo se moj tim i ja dobro borili sa tim izazovima i ako sagledamo da je jedan mandat tri godine, a da je godinu i po dana, verovatno još i više od toga, odnela pandemija i organizovanje nastave u uslovima pandemije, smatram da smo za tih godinu i po, uradili jako mnogo i da će Univerzitet u Beogradu osetiti sve dobre posledice rada ove uprave”, ističe Popović.\nIpak, građane je zanimalo i šta bi uradila drugačije.\n„Mislim da je trebalo više da obaveštavamo javnost o tome šta smo i kako smo radili da bi javnost to bolje razumela. Sve u svemu, kad povučem crtu ovog mandata, koji je bio sve samo ne jednostavan i zaista sa velikim brojem nepredviđenih okolnosti, mislim da smo dobro radili i da, iako uvek može bolje, mogu da budem zadovoljna onim što sam uradila„”, objašnjava Popović.\nOsvrćući se na godinu iza nas i vreme kada su gotovo svi poslovi, a i sam obrazovni sistem, morali da prilagode načine rada sa novonastalom situacijom, Ivanka Popović ocenjuje da su se svi univerziteti u Srbiji, a prevashodno Univerzitet u Beogradu, dobro snašli.\n„Prošla godine je zaista bila jedna neobična godina, jedna teška godina za celu našu zemlju, za ceo svet, pa tako i za Univerzitet u Beogradu. Mislim da su se generalno univerziteti u Srbiji dosta dobro snašli u datim okolnostima. Moram da kažem da je na Univerzitetu u Beogradu uloženo jako mnogo napora da se obezbedi nekakav vid normalnosti nastave u uslovima koji su bili sve samo ne normalni. U roku od dve nedelje, kroz jedan vrlo brzi prelaz, na nastavu za koju mi nismo bili spremni ni u potpunosti obučeni, prešlo se na ‘onlajn’ nastavu koja je imala svojih uspona i padova”, ocenjuje Ivanka Popović.\nKako dodaje, za brzu reakciju i prelazak na novi način rada, nije bila odgovorna samo uprava Univerziteta u Beogradu, već i sami studenti, koji su „shvatili ozbiljnost situacije”.\n„Mislim, uopšteno govoreći, ako ekstreme sklonimo, da je to bio jedan uspešan poduhvat i da smo savladali osnove ‘onlajn’ nastave i da su se studenti pokazali kao izuzetno odgovorni, što se pokazalo i povećanim uspehom, u smislu broja položenih ispita u prošloj školskoj godini, koja je pokazala da su studenti razumeli ozbiljnost situacije i da su zajedno sa nama sarađivali na tome da tu tešku godinu prevaziđemo”, rekla je Popović.\nKako napominje, iako sa strane možda nije izgledalo tako, sami fakulteti imali su povećane troškove, ali ipak napominje i da su mnogi studenti bili u nezavidnoj poziciji.\n„Ona je bila skopčana i sa teškim socijalnim uslovima, jer osim toga što su fakulteti imali povećane troškove nastave, iako to tako nije delovalo za nekog ko je stajao sa strane. Studenti su se našli u nezavidnoj situaciji, jer su, i oni i njihove porodice, ostali u vrlo teškim uslovima pandemije koje je onemogućila normalno privređivanje i sticanje normalnih prihoda. Tako da, kad pogledamo celu prošlu godinu, možemo sa ponosom da kažemo da smo uspeli da savladam, ali ne ponovilo se”, pojašnjava sagovornica lista Danas.\nKako ističe, sa studentima je nephodno razgovarati i sarađivati, ali da to ne mora nužno da znači i usaglasiti se sa njima u svakom aspektu.\n„Smatram da je dužnost svakog nastavnika, rukovodioca fakulteta i rukovodioca univerziteta da mora da stane uz svoje studente. Energija mladosti traži pomoć i podršku onih sa iskustvom, koji su iz obrazovnih institucija i mislim da je to jedina opcija koju mi imamo – da budemo uz njih, da ih podržavamo u nastojanjima da svi zajedno živimo u jednoj boljoj zemlji. Naravno, mi ne moramo uvek da se složimo sa svim aspektima zahteva koji studenti imaju, ali moramo sa njima da razgovaramo da bi zajedno došli to najboljeg rešenja”, objašnjava Popović.\nGrađane je interesovalo i da li smatra da je „politički kažnjena jer je stala uz studente onda kada vlast nije imala sluha za njih”.\n„Ako je stajanje na stranu studenata nešto što ima političke posledice, onda mislim da svaki nastavnik, dekan i rektor mora da bude spreman da snosi te posledice, zato što je to jedini način da sačuvamo dostojanstvo akademske zajednice”, napominje Ivanka Popović.\nOsvrćući se na dostignuća Univerziteta u Beogradu u svetu, Ivanka Popović ističe da univerzitet daje dobre rezultate na polju objavljivanja naučnih radova.\n„Univerzitet u Beogradu ima dobru i konstantnu naučnu produkciju. Znači, objavljuje se oko 60 odsto naučnih radova za celokupnu Srbiju na Univerzitetu u Beogradu. Ono što je važno da se kaže jeste da druge zemlje rade više, ulažu više u nauku, ulažu u naučno-istraživačku infrastrukturu, na taj način omogućavajući svojim istraživačima da budu uspešni”, rekla je Popović za Danas.\nNa pitanje šta smatra da je potrebno uraditi kako bi se prekinuo konstantan pad na Šangajskoj listi kom svedočimo poslednjih nekoliko godina, sagovornica Danasa ističe da je neophodna promena pristupa.\n„Jedini način kako Univerzitet u Beogradu može da napreduje na Šangajskoj listi jeste ako dođe do jednog sistemskog pristupa Vlade Republike Srbije, koji će dugoročno obezbediti konstantno i trajno obezbeđivanje savremene naučno-istraživačke opreme i dalje usavršavanje naših kadrova, koji će obezbediti da možemo da držimo korake. Za današnje vreme nije bitno samo objaviti radove, nego je važno objaviti ih u časopisima koji imaju odjeka u svetu i da ti rezultati predstavljaju značajne, nove informacije za svetsku naučnu zajednicu“, navodi Popović.\nGrađane je interesovalo i koje su to tri stvari na koje je poželjno obratiti pažnju u budućnosti i unaprediti ih kada je u pitanju Univerzitet u Beogradu, a Popović ističe da su to transparentnost, kvalitet i borba za autonomiju univerziteta, te da te tri stavke „moraju uvek biti najvažniji i ključni ciljevi Univerziteta u Beogradu”.\n„Mislim da su to stvari koje su uvek bitne za budućnost bilo kog univerziteta, pa i našeg, Univerziteta u Beogradu. Moram obezbediti transparentnost u radu. Mislim da tu Ima još toga što može da se uradi, da budemo bolji u tom pogledu. Aspekt broj dva je, naravno, kvalitet i borba za kvalitet. Kvalitet u nastavi, u naučno-istraživačkom radu, u svim vidovima saradnje koje imamo sa javnošću. Kvalitet je garancija uspeha svakog univerziteta. Treći aspekt je borba za autonomiju univerziteta, jer borba za autonomiju obezbeđuje da Univerzitet u potpunosti obavlja svoju funkciju kao koristan deo društva, u smislu da obrazuje mlade kadrove, ali negde da predstavlja i mesto gde se sučeljavaju različita mišljenja na tolerantan način, gde svi zajedno možemo da dođemo do unapređenja celog našeg društva”, zaključuje Ivanka Popović, aktuelna rektorka Univerziteta u Beogradu.\nIvanka PopovićRektorka Univerziteta u BeograduUniverzitet u BeograduVi pitateBeograd


Za javne radove iz budžeta Grada četiri miliona dinara - KruševacGrad\nGrad Kruševac će za javne radove, jednu od mera koja treba da pospeši zapošljavanje, izdvojiti četiri miliona dinara. Sporazum o realizaciji programa javnih radova, kako je saopšteno iz Gradske uprave, danas su potpisali gradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović i direktor kruševačke filijale Nacionalne službe za zapošljavanje Predrag Marković\n– Ova mera realizuje se u cilju očuvanja i unapređenja radnih sposobnosti nezaposlenih, kao i ostvarivanja određenog društvenog interesa. Javni rad sprovodi poslodavac koga određuje NSZ, a može uključiti nezaposlene koji pripadaju teže zapošljivim kategorijama definisanim Lokalnim akcionim planom zapošljavanja. Prioritet imaju lica koja se prvi put angažuju na javnim radovima – saopšteno je iz Gradske uprave.\nGrad Kruševac i NSZ će raspisati Javni konkurs za organizovanje sprovođenja javnih radova na kojima se angažuju nezaposleni. Precizirano je da je četiri meseca maksimalna dužina javnog rada te da se oni mogu sprovoditi u oblastima: socijalne zaštite i humanitarnog rada, održavanja i obnavljanja javne infrastrukture, održavanja i zaštite životne sredine i prirode te drugim oblastima.\nGrad Kruševac i NSZ u sprovođenju aktivnih mera zapošljavanja sarađuju od 2012. godine.\nInače, u toku su programi aktivnih mera zapošljavanja koje sprovodi NSZ, a za koje su konkursi raspisani početkom aprila. Takođe, očekuje se potpisivanje sporazuma NSZ i lokalnih samouprava za sprovođenje ostalih mera aktivne politike zapošljavanja.\nPodsetimo da je uz aktivne mere zapošljavanja, sprovedene u Rasinskom okrugu tokom 2020. godine, do posla za stalno ili neke vrste radnog angažovanja, poput javnih radova, privremenih i povremenih poslova ili stručne prakse, došlo ukupno 889 nezaposlenih sa tog područja. Po programima NSZ sredstva je koristilo ukupno 550 lica, dok su ostali, njih više od 330, koristili programe koje su podržale lokalne samouprave na čijem području žive, odnosno posluju. Podaci ovdašnje filijale NSZ pokazuju da je na kraju prošle godine u Kruševcu bilo 9.989 nezaposlenih, a u Okrugu 19.506, a da ih je na kraju marta ove godine bilo 10.199 u Kruševcu, odnosno 20.418 u Okrugu.\n21. oktobra 2021., 06:19


U Gradišci 55.624 glasača, a 51.727 stanovnika\n1617\tObjavljeno 22 oktobar 2020 Autor: Bojan Trgić\nDa je Bosna i Hercegovina država u kojoj o budućnosti njenog stanovništva odlučuju većinom penzioneri i mrtvi, to je odavno svima jasno. Jedan od primjera koji ovo pravilo potvrđuju je grad Gradiška, u kojem po popisu stanovništva iz 2013. godine živi 51 727 stanonovnika, dok birača ima skoro četiri hiljade više 55 624.\nPodatak da birača ima više nego glasača saopštila je predsjednica Gradske izborne komisije Gradiška Nada Živković, gostujući u emisiji „Bilans stanja“ Radio Gradiške.\n„Broj biračkih mjesta za ove izbore u Gradišci je 90, a imaćemo 93 biračka odbora. Imamo veći broj lica za glasanje putem mobilnih timova, a do sada je izjave da žele na ovaj način da glasaju potpisalo 135 birača“, navela je Živkovićeva i dodala da su, u odnosu na prethodne izbore, izmjenjene lokacije tri biračka mjesta.\nOna je podsjetila da je Centralna izborna komisija BiH izdala instrukcije na koji način će moći da glasaju lica pozitivna na virus korona, lica u bolnicama i u izloaciji.\n''Bićemo u obavezi da postupimo po instrukcijama Centralne izborne komisije i formiramo poseban mobilni tim koji će se sastojati od dva predstavnika političkih subjekata i jednog člana iz reda zdravstvenih radnika. Ti građani se za glasanje mogu prijaviti Gradskoj izbornoj komisiji 72 časa prije dana glasanja ili na sam dan izbora, zbog čega još ne znamo koliko ćemo imati mobilnih timova koji će biti zaduženi za glasanje pozitivnih na virus korona i lica u izolaciji'', pojasnila je Živkovićeva.\nOn je navela da je od strane Centralne izborne komisije BiH za lokalne izbore u Gradišci ovjeren 41 politčki subjekat, od kojih dva politička subjekta/kandidata učestvuju u izborima za gradonačelnika, 17 u izborima za Skupštinu grada Gradiška, te 22 politička subjekta koji učestvuju u izborima za jedno zagarantovano mjesto za odbornika nacionalnih manjina u Skupštini grada.\nŽivkovićeva je rekla da Gradska izborna komisija trenutno sprovodi obuku predsjednika i potpredsjednika biračkih odbora, nakon čega će sprovoditi obuku ostalih članova biračkih odbora, te da svi oni moraju da prođu obuku i polože test.\nOna je dodala da svi politički subjekti imaju rok do 31. oktobra da predlože kandidate za posmatrače, te da je Gradska izborna komisija započela sa provjerom i akreditacijom kandidata za posmatrače za političke subjekte koji su dostavili prijedloge.\nMalverzacije oko izbora u BiH su odavno svima poznata tema. Pokušaji CIK-a da ove godine koliko-toliko ublaži malverzacije su pokazali samo neznanje ove institucije, pogotovo u slučaju poništavanja liste "Ujedinjene Srpske".\nLokalni izbori u BiH su zakazani za 15. novembar, a održaće se po specifičnim uslovima zbog pandemije koronavirusa.


U Srbiji se smanjuje stopa nezaposlenosti, ali i dalje mladi čine veliki broj jer je svaki peti iz te grupe osoba bez posla, istakla je danas ministarka za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić.\nOna je na konferenciju o preduzetništvu mladih “Pokreni se-kreni u biznis” u Privrednoj komori Srbije (PKS) kazala da je u poslednjem kvartalu prošle godine 15.200 mladih dobilo priliku da prvi put zasnuje radno iskustvo.\n“To jeste dobro ali i dalje desetine hiljada mladih čeka tu priliku”, rekla je Kisić i dodala da je posebno nepovoljan položaj mladih žena koje konkurišu za posao u privredi.\nEkonomsko osnaživanje mladih prioritet\nOna je rekla da je država prepoznala potencijal mladih i da preduzima brojne mere da im pomogne u zapošljavanju i pokretanju sopstvenog biznisa.\n“Ekonomsko osnaživanje mladih je jedan od naših prioriteta i ono na čemu radimo je da podstaknemo sto veći broj mladih da nakon završetka formalnog obrazovanja započinju sopstveni posao”, rekla je direktorka Sektora preduzetništva PKS Branislava Simanić.\nUkazala je da se na taj način mladi samozapošljavaju, da se otvaraju nova radna mesta i mladi ljudi ostaju u svojoj zemlji.\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Milan Ljušić je rekao je da je stopa nezaposlenosti mladih smanjena prethodne godine u odnosu na 2020. godinu, kao i da je Ministarstvo obezbedilo oko sto miliona dinara pomoći mladim preduzetnicima, kao i bespovratna sredstva od 35-40 odsto za troškove nabavke nove opreme i počinjanja biznisa.\nPodsetio je da se od 2016. do 2020. godine više od 357 srednjih škola u Srbiji prijavilo za sprovodjenje programa i učeničkih kampanja koje razvijaju preduzetnički duh kod mladih.\nPRVA KOMPANIJA radi na tome da stvori BOL u virtuelnom svetu\nSrpsko-američki startap sakupio 4 mil. USD za revolucionarnu inovaciju u oblasti zdravstva


Frederica Mogherini i Denis Zvizdić\nPosjeta Federice Mogherini, visoke predstavnice za vanjsku i sigurnosnu politiku Evropske unije (EU), dolazi u trenutku duboke podijeljenosti unutar Predsjedništva Bosne i Hercegovine (BiH).\nU Vijeću ministara BiH situacija se poboljšala nakon što su političari iz Republike Srpske (RS) odlučili da neće bojkovati dolazak na sjednice, dok krajem prošlog mjeseca nije održana sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine zbog nedolaska, također, predstavnika iz RS.\nOd skepticizma do oduševljenja\nNakon sastanka sa članovima Vijeća ministara BiH, na konferenciji za novinare Mogherini je kazala da je BiH napravila impresivne korake ka EU.\nPodsjetila je na svoju posjetu Sarajevu prije dvije godine, a u sjećanju su joj ostale dvije stvari.\n„I pozitivni pomaci su se već polako pretočili u neke pozitivne trendove. (…) Naravno da sam svjesna da oni nisu predočeni u neke značajnije suštinske promjene koje građani mogu da osjete u svojim svakodnevnim životima”, dodala je ona.\nDenis Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, navodi da se progres odnosi na posljednjih 20 mjeseci i da jedna od posljednjih anketa pokazuje da je oko 80 posto građana za to da BiH postane članica EU.\nSastanci u Vijeću ministara BiH, kao i sa članovima Predsjedništva BiH bili su zatovreni za javnost.\nU odnosu na tri pisma koja su zasebno tri člana Predsjedništva BiH uputili u Međunarodni sud pravde, nakon sastanka sa Mogherini, pristiglo je jedno saopćenje za javnost sa jedinstvenim stavom.\n„Članovi Predsjedništva BiH izrazili su zahvalnost na ličnom angažmanu i interesu visoke predstavnice Mogherini za BiH, kao i institucijama i državama članicama EU na kontinuiranoj podršci BiH u procesu evropskih integracija”, navodi se u saopćenju.\nMogherini je kazala da će institucijama EU prenijeti da, pored postojećih problema, postoji politička volja za napretkom.\nNovinari nisu mogli postavljati pitanja nakon njenog i Zvizdićevog obraćanja.\nMogherini se sastala i sa čelnicima vodećih stranaka na državnom i entitetskom nivou.\nPo završetku, Željko Komšić, predsjednik Demokratske fronte, kazao je da su svi složni da BiH mora ići na putu priključivanja EU.\nNovinarima se obratio i Milorad Dodik, predsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata: „Mi smo potvrdili evropski put BiH.”\nRekao je da je konstatovano da mehanizam koordinacije nije zaživio, navodeći da Vijeće ministara BiH nije ispunilo svoje obaveze.\nZahtijeva da u mehanizmu kordinacije „RS treba biti vidljivija”, te ako ne profunkcioniše, najavljuje da će doći do problema prilikom dostavljanja odgovora na Upitnik Evropske komisije.


Obama će se u Varšavi sastati sa Porošenkom - Klix.ba\nObama će se u Varšavi sastati sa Porošenkom\n31.5.2014. u 08:29\nAmerički predsjednik Barack Obama planira da se u srijedu u Poljskoj sastane sa novoizabranim ukrajinskim predsjednikom Petrom Porošenkom, objavila je Bijela kuća.\nČetvorodnevno Obamino evropsko putovanje otpočet će u Varšavi, gdje će prisustvovati obilježavanju 25-godišnjice prvih slobodnih post-komunističkih izbora. Tom prilikom Obama bi trebalo, osim sa Porošenkom, da se sretne s većim broj lidera zemalja Istočne i Centralne Evrope, prenosi AP.\nPotom je u planu prisustvovanje sastanku lidera Grupe 7 u Briselu, pa odlazak u francusku prijestonicu, a na kraju će predsjednik Obama u Normandiji prisustvovati obilježavanju 70-godišnjice savezničkog iskrcavanja na francusko tlo u Drugom svjetskom ratu.\nKomemoraciji Dana D u Normandiji planira da prisustvuje i ruski predsjednik Vladimir Putin ali, kako se ističe u saopštenju Bijele kuće, američki predsjednik ne planira tom prilikom nikakav formalan bileteralni susret s njim.\nBarack Obama Petro Porošenko\nFajon: Nema nagovještaja ukidanja komesara za proširenje EU\n31.05.2014. u 08:32


U Izraelu uhapšen organizator prodaje organa – Nadlanu.com\nU Izraelu uhapšen organizator prodaje organa\nObjavljeno 25. maja 2012. / 09:33:43\nMoše Harel uhapšen je u Izraelu zbog trgovine organima i drugih krivičnih dela povezanih sa tim. Sada se čeka potvrdu izraelskih vlasti, rekao je Ratel, prenosi Tanjug.\nOvo hapšenje bi moglo da bude ključno na suđenju sedam osoba, optuženih za trgovinu organima i nelegalne transplantacije u klinici Medikus 2008. godine u Prištini.\nMeđu sedam osumnjičenih osoba protiv kojih se vodi sudski postupak nalaze se bivši funkcioner kosovskog ministarstva zdravlja Ilir Recaj i istaknuti prištinski urolog Ljutfi Derviši, podsećaju elektronski mediji.\nKosovsku kliniku je pretresla policija 2008. godine nakon što je jedan turski državljanin kolabirao na prištinskom aerodromu dok je čekao da se ukrca na avion za Istanbul nakon što mu je izvađn bubreg.\nSudski proces vodi Euleks koji je osnovan sa ciljem da pomogne lokalnim pravosudnim organima u osetljivim slučajevima, nakon što je ta teritorija 2008. godine jednostrano proglasila nezavisnost od Srbije, podseća AFP, a prenosi Tanjug.\nhapšenjeklinika medikusprištinaprodaja organa


Otkrivena zavera: ISIS ratnici ulaze u Evropsku Uniju i osnivaju ćelije spavača | WebTribune\nHome SPEKTAR Otkrivena zavera: ISIS ratnici ulaze u Evropsku Uniju i osnivaju ćelije spavača\nNovootkriveni manifest na 99 strana koji je napravila Islamska država govori o tome kako je ova teroristička organizacija koristila izbeglički program kako bi slala džihadističke ćelije spavače u Evropu još od 2012. godine s ciljem stvaranja muslimanskih zona u zapadnim gradovima koje će moći da se koriste kao baze za pokretanje napada poput onog u Parizu.\nManifest pod nazivom „Crne zastave iz Rima“ je šokantni podsetnik o opasnosti koju predstavlja nalet miliona muslimanskih migranata u Evropi i Americi putem „izbegličkog“ programa.\nNajmanje tri pojedinca koji su se predstavljali kao „izbeglice“ su sada povezani sa napadima u Parizu, uključujući i glavnog organizatora napada, Abdelahmeda Abauda, koji je otkrio da je iskoristio migrantsku krizu.\n„Moje ime i slika su se nalazili na svim vestima a ipak sam ostao neprimećen u njihovoj domovini, gde sam planirao operacije protiv njih, a onda bezbedno otišao kada je to bilo neophodno“, rekao je Abaud za časopis Dabiq.\nPrvi bombaš samoubica sa francuskog stadiona, Ahmed Almohamed, takođe je iskoristio lažni sirijski pasoš kako bi ušao u Evropu kao azilant preko Grčke.\n„Nema sumnje da su mnoge izbeglice nekada bile borci Al Kaide i Islamske države“, navodi se u manifestu ISIS-a. „Oni su iskoristili priliku da uđu u različite države Evrope i to pod nosom evropskih obaveštajnih službi čiji je posao bio samo da spreče evropske muslimane da odu u Siriju (To samo pokazuje da su islamske grupe uvek na korak ispred Evrope).“.\nU manifestu je objašnjeno kako su džihadisti u Parizu bili izuzetno dobro obučeni i kako je ISIS ubacio ćelije terorista svuda u Evropi kako bi sproveli slične napade u budućnosti.\n„Njihove lokacije su nepoznate, a policijske racije neće pomoći jer su ovi mladi ljudi naoružani i spremni da uzvrate paljbu“, navodi se u manifestu. „Male vojske Islamske države se nalaze u svakoj državi Evrope od kraja 2014. godine, a obaveštajne agencije nemaju pojma o tome!“.\nAko je ono što se navodi u manifestu tačno, moguće je da će to uticati na rasprave o prilivu migranata iz Sirije i Iraka u Evropu i Ameriku.\nTo bi značilo da napadi u Parizu nisu bili odmazda zbog zauzimanja teritorija Islamske države već veća strategija za uvoz džihadista u Evropu.\nManifest takođe upućuje na stvaranje radikalizovanih muslimanskih „geto zona“ poput Molenbeka u Belgiji odakle su isplanirani napadi u Parizu.\n„Al Kaida, Islamska država i ostale mudžahedinske grupe su opstajale u oblastima u kojima je vladalo bezakonje jer su tako mogle da kupuju krijumčarenu robu sa crnog tržšta bez straha od policije“, navodi se u manifestu.\nManifest tvrdi da će ohrabrivanje društvene izolacije stvaranjem muslimanskih imigrantskih zajednica koje su neprijateljski nastrojene prema autsajderima dovesti do nastanka omladine otuđene od društva i podložnije radikalizaciji.\n„Želimo da se policija oseća neprijatno u našim susedstvima“, navodi se u manifestu, a tako nešto je već postignuto u Molenbeku gde su vlasti već „izgubile kontrolu“.\nDrugi deo manifesta objašnjava da će ISIS pokušati da radikalizuje levičarske političke aktiviste koji su naklonjeni promuslimanskim ciljevima.\n„Mnogi ljudi (koji pripadaju anonimnim ili anarhičnim pokretima) će se udružiti sa muslimanima u borbi protiv neonacističkih i bogatih političara. Oni će pružati informacije, deliti oružje i raditi druge tajne poslove za muslimane pomažući im u krajnjem cilju – osvajanju Rima“, navodi se u tekstu.\n„Biće mnogo aktivista koji nisu muslimani a koji će podržati muslimane u njihovom cilju“, navodi se u manifestu.\nManifest takođe naglašava da je glavni dugoročni cilj ISIS-a da ispuni teologiju proroka Muhameda po kojoj će muslimani osvojiti Rim pre nego što se pojavi islamski antihrist, Dadžal, i pre nego što počne poslednja apokaliptična bitka u Dabiku u Siriji.\nRusi kreću u potragu za izgubljenom argentinskom podmornicom


Mesi napušta Barsu? - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nDa li je ova informacija tačna niko ne zna, jer nismo dobili zvanične potvrde ni od slavnog fudbalera, niti od kluba, ali pojedini izvori tvrde da je Mesi nezvanično izjavio da želi da napusti Barselonu. Mnogi u ovo ne veruju, jer je Mesi dete Barse i u ovom klubu je od svoje 12. godine.\nMeđutim, drugi govore da je on nezadovoljan svojom platom koja trenutno iznosi 34.15 miliona dolara i da smatra da bi trebao da zarađuje više, jer je veteran ovog kluba. Takođe se navodi da su PSŽ i Mančester Siti spremni da za njega izdvoje ogroman novac.\nNaravno, ništa od ovog nije sigurno i moramo još sačekati kako bismo videli da li će Leo zaista preći u drugi tim. Ako se to desi, verujemo da će to biti jedan od najskupljih fudbalskih transfera u istoriji fudbala.


Goati: Izbori na jesen | Autonomija\nGoati: Izbori na jesen\nVeća verovatnoća da izbora bude nego da ih ne bude, i to u oktobru ili novembru\nPredsednik Transparentnosti Srbija Vladimir Goati ocenio je da će se vanredni izbori u Srbiji održati verovatno na jesen, u oktobru ili u novembru.\n„Po onome što trenutno vidimo, sva se priča plete u tom smeru, i čini mi se da je mnogo veća verovatnoća da izbora bude nego da ih ne bude, i to ove jeseni, u oktobru ili novembru“, rekao je Goati za današnji novosadski Dnevnik.\nOn je ocenio da Srpska napredna stranka (SNS) priču o izborima plasira kao „pretnju“ političkim protivnicima, zbog istraživanja po kojima je rejting „naprednjaka“ znatno porastao u odnosu na prošlogodišnje izbore.\nGoati je ocenio da ni u slučaju novih izbora, kao i u prethodnom izbornom ciklusu, nije verovatno formiranje koalicije između SNS-a i Demokratske stranke. „Oni koji govore o ‘velikoj koaliciji’ ne znaju dobro prirodu vlasti, po kojoj stranke nisu spremne da dele trpezu vlasti s većim brojem učesnika ako to ne moraju. Zašto bi većina koja u parlamentu čini 126 poslanika delila plen s još 50 ljudi?“, upitao je Goati.\n„Politika kod većine naših političara svodi se na želju za sticanjem što više vlasti, bez obzira na to što je jasno da česti izbori vrlo mnogo koštaju i zadržavaju zemlju, odgađaju rešavanje brojnih problema… Jer, njihov osnovni kriterijum je dobrobit partije, a ne da li će građanima biti bolje ili gore“, ocenio je Goati. Prema njegovim rečima, „izbori su veoma skupa operacija“, a u slučaju Srbije i način da stranke dođu do značajnih svota novca, jer samo jedan izborni proces košta budžet više od sedam miliona evra, koliko država daje strankama za izbornu kampanju, a ako se tome doda i izgubljeno vreme, taj iznos je između 50 i 70 miliona evra. On je podsetio da je zakonskim izmenama 2011. godine udvostručen iznos za finansiranje političkih stranaka, a da se tome niko u parlamentu nije protivio, iako je bilo apsurdno da se tako velika davanja opredele za partije u zemlji siromašnoj kao što je Srbija.\nGoati je rekao da su te zakonske izmene, koje su stranke same inicirale i sprovele, zapravo učinile političke partije izuzetno bogatim organizacijama. „Zbog tako velikih izdvajanja strankama uopšte i ne trebaju članovi, niti bilo kakva druga novčana pomoć. A nema mnogo zemalja u kojima postoje tako preterana uzimanja partija, ali Srbije je, eto, jedna od tih zemalja“, kazao je Goati.\nOn je ocenio da bi novi izbori mogli dovesti do još većeg razočaranja birača i još većeg broja „belih listića“.


Početna » Mesta » Beograd » Page 7062\nPad prometa na Beogradskoj berzi i mirovanje indeksa\nPočetak nedelje nije Beogradskoj berzi nije doneo značajniji pomak u obimu trgovanja. Ukupan promet ponovo se spustio ispod crte od sto miliona dinara (na 99,1 miliona dinara), dok je pojedinačno najveća suma (14,5 miliona dinara) izdvojena za akcije AIK banke iz Niša. Nekoliko stotina hiljada dinara manje, ili 13,8 miliona dinara vredelo je trgovanje vlasničkim papirima poljoprivrednog dobra Vojvodina iz Novog Miloševa, koji juče, posle nekoliko intenzivnih trgovačkih dana beleže prvi rast cene od maksimalno dozvoljenih 20 odsto.\nDINKIĆ: Srbija će sama graditi putnu mrežu\nStav Ministarstva ekonomije i regionalanog razvoja je, da ugovor o koncesiji treba raskinuti, jer neće dati one efekte koji su bili predviđeni u vreme njegovog zaključivanja pre godinu dana. Da je reč o originalnom ugovoru od 30. aprila 2007. godine, dobio bi podršku našeg ministarstva.\nSpor Misije UN i Ministarstva za povratak\nMinistarstvo za povratak i zajednice u Vladi Kosova ušlo je u spor sa Unmikom oko projekta razvoja i stabilizacije zajednice namenjenog povratku manjina, čija je vrednost oko dva miliona evra, javlja KIM radio iz Čaglavice.\nIsti izvor prenosi da je odlukom Vlade Kosova ukinuta Komisija za odobravanje budžeta u koju su bili uključeni predstavnici međunarodne zajednice, a da je projekat preuzelo Ministarstvo za povratak i zajednice, čime su kosovske institucije preuzele potpunu kontrolu povratka prognanih.\nDanas skidanje prve rate\nMinistarstvo finansija bi danas trebalo da strankama, koje su iz budžeta za 2006. dobile višak od oko 750.000 evra, odbije prvu ratu duga. Resorno ministarstvo je prošle nedelje Danasu najavilo da će od 1. jula, od svakog mesečnog transfera budžetskog novca na bankovne račune partija, odbijati novac u ratama.\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je da je još u predizbornoj kampanji govorio da bi nestranačka ličnost s iskustvom u ekonomiji i javnim finansijama odgovarala političkom profilu budućeg premijera, što je sada i potvrdio odlukom da mandat poveri Mirku Cvetkoviću i negirao da je u DS oko mandarata bilo podela i raskola.\nPiše: DanasOnline 30. 6. 2008.\nBanke i klijenti u očekivanju novih mera NBS\nDa su tekući računi prava poslastica za bankare, pokazuje podatak da je u Srbiji otvoreno 5,8 miliona, a aktivno je samo 3,9 miliona računa. Banke su se prosto utrkivale u nuđenju usluga, počev od brzine otvaranja računa, do visine korišćenja dozvoljenog minusa. Omiljena maksima bila je – „Uđeš, izađeš, i gotovo“!\nAli, od 1.\nU Austriju s novim timom\nPosle subotnjeg okupljanja i uobičajenih dvodnevnih medicinskih pregleda i testiranja, fudbaleri Crvene zvezde danas odlaze na višenedeljne pripreme van Srbije. Prva faza rada biće obavljena u prošlogodišnjoj letnjoj bazi Bad Tacmandorf u Austriji, odakle je 14. jula predviđena selidba na Pohorje u susednoj Sloveniji.\nPovređene majka i kćerka\nU Ulici Jurija Gagarina u Novom Beogradu, na vratima svog stana juče ujutru su povređene Biljana P. (43) i njena maloletna ćerka N.P. (8), koje su potom prebačene u Urgentni centar.\nNa internet stranici Ministarstva unutrašnjih poslova navodi se da još nije poznat stepen njihovih povreda i da se eksplozija dogodila u 9.\nNemačka preduzeća iz Temišvara žele da dođu i u Srbiju\nNemačke firme koje rade u Temišvaru žele da sarađuju sa srpskim privrednicima zato što u Rumuniji nema dovoljno radne snage i zato što Srbija ima dobre investicione potencijale, rečeno je juče na skupu u Privrednoj komori Srbije. Delegacija Nemačkog ekonomskog kluba iz Temišvara posetila je Zrenjanin, Novi Sad i Beograd i ocenila da su geografski položaj, pripremljeni industrijski parkovi, poput zrenjaninskog i jeftina radna snaga dobri preduslovi za ulaganje u Srbiju.\nNije prijatno sedeti pored Slavice Đukić-Dejanović\nJudita Popović, poslanica Liberalno-demokratske partije i novoizabrana potpredsednica republičkog parlamenta, ovih dana bila je neprijatno zatečena neorganizovanim i haotičnim početkom rada Skupštine Srbije i čak petnaestodnevnim trajanjem konstitutivne sednice parlamenta. Njenu nelagodu, kako kaže , povećao je i povratak na vlast, i to na velika vrata, Socijalističke partije Srbije.\nMladi neće u prosvetu\nDok se na medicinskim i fakultetima društvenih nauka svake godine prijavi i dvostruko više kandidata od broja previđenog za upis brucoša, fakulteti prirodnih nauka ne uspevaju da popune ni budžetske kvote. Ove godine na Fizičkom fakultetu na 200 mesta konkurisao je svega 51 kandidat, na Fizičkoj hemiji prijavio se 41 kandidat, a mesta ima za 100 brucoša, dok je na Hemijskom fakultetu nešto bolja situacija nego lane – 124 svršena srednjoškolca su izrazila želju da studiraju na ovoj visokoškolskoj ustanovi.\n„Orlovi“ i dalje u konkurenciji za fajnal-siks\nNajbolji odbojkaši Srbije i dalje konkurišu za fajnal-siks Svetske lige i milion dolara vrednu nagradu za prvo mesto u najkomercijalnijem takmičenju u ovom sportu. Izabranici selektora Igora Kolakovića pretrpeli su u petak od Francuske (1:3) četvrti poraz od starta ovogodišnje SL (prethodno ih je dva puta savladao Brazil i jednom Venecuela), ali ih je 3:0 protiv trikolora dan kasnije ostavilo u borbi za poziciju koja iz grupe A vodi na turnir u Rio de Ženeiru.\nSvi indeksi na silaznoj putanji\nIndeksi akcija na berzama u regionu i prethodnu sedmicu završili su u padu. Nekim tržištima kapitala bila je to treća a nekim i četvrta uzastopna nedelja na nizbrdici. Poslovanje na Zagrebačkoj berzi obeležili su slaba likvidnost i pad cena većine akcija. Indeks Crobex završio je i treću uzastopnu sedmicu u minusu, ovaj put od 2,66 odsto, a promet je vredeo 223 miliona kuna (7,2 kune za evro), osam odsto manje nego nedelju pre toga.\nLDP neće podržati vladu\nSkupština Srbije razmatraće danas Predlog zakona o ministarstvima i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vladi.\nNakon rasprave i usvajanja ovih akata sledi izbor nove vlade koju bi trebalo da predvodi Mirko Cvetković, a koju će činiti stranke okupljene u koaliciji Za evropsku Srbiju i SPS-PUPS-JS.\nMinistarstvo ekonomije traži poništavanje koncesije za autoput Horgoš-Požega\nMinistarstvo ekonomije Srbije tražiće da se ugovor o koncesiji za izgradnju autoputa Horgoš-Požega poništi, javila je juče televizija B92 pozivajući se na informacije iz tog ministarstva. Kako tvrdi ta televizija, koncesionar konzorcijum „Alpina-PORR“ sada traži produženje roka koncesije sa 25 na 30 godina i garanciju države Srbije o minimalnom protoku vozila na deonici puta na kojoj bi koncesionar trebalo da naplaćuje putarinu.\n1 … 7.061 7.062 7.063 … 7.786


Sportske.net - I najbolji plaču, šta je sa Kasiljasom i Bufonom?\nUvek kada igraju Juventus i Real, a takvih je prilika bilo u Ligi šampiona u ovom veku čak šest, Bufon i Kasiljas su bili konstanta.\nU sredu uveče i jedan i drugi bi trebalo da budu na golu, ali čini se da nikada pre nisu bili ovako osporavani. Sveti Iker je rezerva Lopezu u ligi, ali dobija šansu u Evropi, dok je Bufon bez konkurencije kao i prethodnih 12 godina u Juventusu, ali se sve češće pominje da je vreme da ustupi mesto nekom mlađem.\nĐiđi Bufon je primio četiri gola juče u Firenci, kod jednog je mogao mnogo bolje da reaguje, on je navijače Juventusa navikao na čuda, pa se sada svaki primljeni gol nalazi pod lupom.\nU januaru će Bufon napuniti 36 godina, videćemo hoće li mu ovaj Mondijal biti poslednji ili će probati da stigne Zofa koji je u 40. podigao pehar u Španiji na SP 1982.\nIma ugovor sa Juventusom do 2016. rekao je da će braniti dok ne smeta i dok se ne pojavi bolji, ali neke intervencije ove sezone mnoge su naterale da se zamisle.\nKod Kasiljasa nisu problem godine već činjenica da posle Murinja i Anćeloti smatra da je Lopez u prednosti. Iker je sinonim za Real, ali i za Španiju, izgubiće mesto na golu "Crvene furije" ako ne bude branio standardno. To što će na gol u kupovima, nudi tek desetak mečeva do polusezone, nije dovoljno, pa ne isključuje mogućnost da u januaru učini nezamislivo, ode iz matičnog kluba.\nInače, kada govorimo o tim sudarima Reala i Juventusa u Ligi šampiona, Bufon je u prednosti u međusobnim duelima, Juventus je u ovom veku dva puta eliminisao Real u Ligi šampiona, posle poraza na "Bernabeu" stizali su prednost Merengesa na "Dele Alpiju", a 2008. u grupnoj fazi su dva puta slavili protiv kraljevskog kluba.\nAli, kada se pogledaju brojke Kasiljas je osvojio više trofeja, pogotovo reprezentativnih od Bufona. Međutim, oni koji smatraju Bufona najvećim golmanom u novijoj istoriji (zvanično je proglašen za najboljeg u poslednjih četvrt veka) to pravdaju činjenicom da je bio ključ u svim timovima za koje je branio, a posebno se to odnosi na Italiju.\nSa druge strane Kasiljas je važan, ali ne i presudan šraf u neverovatnoj reprezentaciji Španije sa kojom je osvojio Mondijal i dva EP.\nKo je po vama bolji?


Svečano otvoren 8. Školski pozorišni festival, na repertoaru 15 predstava | Kolubara INFO\nOsmi Školski pozorišni festival, u organizaciji Udruženja „Prijatelji dece Lazarevac“, ove godine prvi put se održava u Centru za kulturu Lazarevac. Festival će trajati tri dana a svečano ga je otvorio zamenik predsednika opštine Miloje Živanović. Na festivalu učestvuju sve škole sa teritorije lazarevačke opštine a biće izvedeno 15 takmičarskih predstava. Učesnici će se takmičiti u dve kategorije, stariji i mlađi razredi a nagrade će, u više kategorija, dodeliti stručni žiri u sastavu Darko Bjeković, Dara Stanojević i Sandra Đurđević.\nPrvog dana osmog Školskog pozorišnog festivala koji organizuje Udruženje „Prijatelji dece Lazarevac“, publici su se predstavili učenici osnovnih škola „Diša Đurđević“ iz Novog Medoševca, stariji i mlađi razredi, „Rudovci“ i „Vuk Karadžić“ iz Stepojevca. Školski pozorišni festival je osmislila nastavnica srpskog jezika Aleksandra Ljubojević koja ističe da je zadovoljna odzivom škola i organizacijom festivala koji iz godine u godinu privlači sve veći broj učesnika i publike. Kako vreme odmiče, ovaj tradicionalni festival raste, a dokaz za to je i njegovo održavanje u Centru za kulturu. Pobedničke predstave po prvi put od ove godine će učestvovati na sličnom festivalu koji će biti održan u Rakovici.\nAleksandra Ljubojević, Udruženje „Prijatelji dece Lazarevac“\nU revijalnom delu festivala nastupiće mališani Predškolske ustanove „Rakila Kotarov Vuka“, područno odeljenje iz Dudovice i učenici Tehničke škole „Kolubara“, sa predstavom „Romeo i Julija“. Učesnici se takmiče u dve kategorije, stariji i mlađi razredi a nagrade će dodeliti stručni žiri u sastavu Darko Bjeković, Dara Stanojević i Sandra Đurđević.\nPrevious Pozorišna predstava „Petrijin venac“ Ateljea 212 odigrana u Centru za kulturu\nNext Zbog velikog interesovanja promocija knjige „Šuš i miš u biblioteci“ u tri termina\n25. septembra 2021., 05:51


Šumarski fakultet odbija da da u zakup zemljište na Goči (SRB) – PoljoMagazin\n“Savet Šumarskog fakulteta odbio je da im izda u zakup zemljište na kome su oni hteli da naprave derivacioni cevovod, jer bi izgradnja mini-hidrocerntrale ugrozila biljni i životinjski svet na Goču”, rekao je Ristić na sednici Saveta.\nKako bi sprečili izgradnju mini-hidrocentrale u Specijalnom rezervatu prirode “Goč-Gvozdac”, dekan Šumarskog fakulteta kaže da će se obratiti premijerki Srbije Ani Brnabić, predsedniku Aleksandru Vučić, svim nadležnim ministarstvima, ali i lokalnoj samoupravi – gradu Kraljevu.\nPredsednik Saveta Univerziteta u Beogradu Aleksandar Popović ističe da je Savet dao podršku Šumarskom fakultetu da zaštiti svoju, ali i imovinu Univerziteta u Beogradu od “brutalne zloupotrebe” i gradnje mini- hidroelektrane na Goču.\n“Danas problem ima Šumarski fakulteta, ali imaće i svaka druga članica UB koja pokušava da od tajkuna zaštiti svoju imovinu”, istakao je Popović.\n“U vrlo skorom periodu Savet Univerziteta će predložiti Vladi Republike Srbije i izmene Zakona koje regulišu postupak restitucije, odnosno povraćaj svih onih zadužbina i fondacija koje je komunistička vlast otela Univerzitetu u Beogradu u svojinu Univerziteta u Beogradu”, dodao je Popović.


EVROPSKA CIVILIZACIJA ZAVISI OD GRČKOG OTPORA | Naša Revolucija\nEVROPSKA CIVILIZACIJA ZAVISI OD GRČKOG OTPORA\n„Svetu preti nova recesija. Svet je danas, drugi put u poslednje četiri godine, na ivici recesije. U ovom prelomnom trenutku, globalna koordinisana akcija — izvan Evrope same — jeste od sudbonosnog značaja“. Ovo mračno upozorenje uputio je Čarls Delara, direktor Instituta za međunarodne finansije, moćnog lobija preko 400 najjačih banaka sveta — domaćinu meksičkog samita G-20 Felipe Kalderonu.\nVerovatnoća da će Grčka izaći iz zone evra u sledećih 12 do 18 meseci porasla je na 90%, prognozirala je najveća američka banka „Sitigrup“. Ova „prognoza“ objavljena je 27. jula 2012. godine u Njujorku. Nakon što trojka međunarodnih kreditora u oktobru objavi izveštaj o stanju grčke ekonomije, otpočeće pripreme za izlazak Grčke. Ponovo uvedena drahma pojeftiniće približno 60% prema evru, u Grčkoj će buknuti inflacija, ekonomija će prvo doživeti krah, a grčki dugovi će biti jednostavno otpisani. Zatim će otpočeti lagani oporavak, navedeno je u prognozi „Sitija“.\nGrčki lideri su postigli dogovor o novim merama štednje i o konsolidaciji sopstvenog bankarskog sistema — za razliku od Islanda, koji je pustio banke da propadnu i razapeo društvenu zaštitnu mrežu. Pouka (koja za Grčku ipak ne vredi): neoliberalnim „bolnim rezovima“ prouzrokovane patnje sasvim su nepotrebne. Revizori EU i MMF se polako pakuju iz Atine, nakon čega će nastati pauza u pregovorima. Vratiće se ponovo u Atinu kada budu okončane mere štednje vredne 11,5 milijardi evra. Štednja je uslov da bi do septembra 2012. bila odblokirana pozajmica od 31,5 milijardi evra, a koja je deo paketa novog zaduženja Grčke vrednog 130 milijardi evra od EU, MMF i ECB.\nIz svega navedenog, vidi se da nije samo Grčka u škripcu, već i sve vrednosti evropske civilizacije.\n„Evropa je na korak do bankarske diktature“ — piše Majk Vitni, ekonomski analitičar i autor knjige Bespomoćni: Barak Obama i Politika iluzije. Osvrćući se na ekonomsko stanje u Evropi, Vitni argumentuje kako „mere štednje“ nisu ništa drugo nego „socijalna kontrarevolucija“, tj. brutalno otimanje radničkih prava i rušenje socijalne države u interesu krupnog kapitala, primarno onog finansijskog — tačnije, bankarskog. Ističe kako „mere štednje“ nisu prolazno stanje, jer se ne radi o ekonomskom, već o političko-ideološkom potezu. Na ovom principu ne insistiraju ekonomisti — koji su ga mahom proglasili za promašaj — već u prvom redu političari.\nGlavna struktura, ističe Vitni, koja želi radikalno promeniti Evropu i pretvoriti je u „Bankarsku uniju“ nalazi se u tzv. „Trojci“: Evropska Komisija, Evropska Centralna Banka i MMF. Evropska kriza, koja velikim delom proizvod preterane ekspanzije kredita i slabog upravljanja rizicima od strane EU banaka, koristi se za stvaranje velike evropske „bankarske unije i uvođenje divljačkih rezova u socijalne programe, zdravstvo i penzije.\nOdgovor EU zakonodavaca je socijalna kontrarevolucija stvorena u svrhu transformacije 17 članica monetarne unije u „permanentnu zonu mera štednje“ kojom će upravljati korporativna i finansijska elita.\nNjegov kolega Mark Vajsbrot podržava ovo viđenje: „Trojka“ želi silom nametnuti političke promene, pogotovu u slabijim ekonomijama gde stanovnici nikada ne bi dali glas za takve promene. „Ovi ljudi nisu zainteresovani za popravljanje evropske ekonomije. Oni rade na tajnoj kampanji koja za cilj ima radikalno restrukturisanje evropskog društva, uništiti sva socijalna prava i beneficije, ukinuti sve progresivne napretke ostvarene u prošlom veku i na kraju većinu kontinenta svesti na nivo siromaštva trećeg sveta.\nBankarska unija će dodatno ojačati moć finansijske elite nad pojedinim državama, a to i jeste glavni i jedini cilj.“ — kaže Vajsbrot. (Advance.hr) Opisani proces je već počeo da menja i diplomatsko-politički profil EU, smatra Nil Ferguson, profesor na američkom univerzitetu Harvard.\nZa Grke, koji su pre 2500 godina praktikovali neposrednu demokratiju pretvarajući robove u slobodne ljude otpisom njihovog duga, nije tajna šta treba činiti. U noći kada su grčki poslanici u parlamentu izglasali ponižavajuću spremnost na višedecenijska odricanja i finansijsku diktaturu — Atina je gorela. Spas nacija može se još videti i očekivati na ulicama, sa svim preteranostima koje to može doneti. Grčki narod poziva ostale narode Evrope da se probude kako bi osporili orvelovsko bankarsko carstvo i da bi priveli kraju, zaustavili tu iscrpljujuću i smrtonosnu igru.\nGnev, prezir i duboko razočaranje grčke radničke klase ravnomerno su usmereni u tri pravca, ka domaćim političarima, ka licemernoj Evropi i ka sopstvenoj naivnosti temeljno začinjenoj gramzivošću.\nČini se da je Grčka je prethodnica otpora imperijalizmu na Balkanu.


Turska: Hapšenja zbog vrijeđanja Erdogana - Klix.ba\nTurska: Hapšenja zbog vrijeđanja Erdogana\n17.2.2015. u 17:35\nNajmanje četiri osobe su uhapšene u Turskoj u protekla četiri dana po optužbama za vređanje turskog predsjednika Recepa Tayyipa Erdogana.\nNajnovija hapšenja u vezi su s protestima održanim u petak na kojima su demonstranti zahtijevali sekularno obrazovanje, izvjestila je agencija Dogan.\nOnur Kilidž (25), organizator demonstracija u zapadnom gradu Izmiru, uhapšen je u petak zbog povika "lopov, ubica Erdogan" u vezi optužbi za korupciju protiv predsjednika i njegovog bliskog kruga saradnika.\n"Rečeno mi je da sam uhapšen zbog vrijeđanja predsjednika, ali nisam uvrijedio nikoga. Samo sam govorio istinu", kaže Kilidž, koji se, ukoliko bude osuđen, suočava s četiri godine zatvora, prenio je AFP.\nOrganizacija za zaštitu ljudskih prava Amnesty International pozvala je u ponedeljak na "hitnu akciju" za oslobađanje Kilidža i pozvala tursku vladu da okonča sva krivična gonjenja i zatvaranja na osnovu zakona po kome je vrijeđanje šefa države krivično djelo.\nJoš jedan demonstrant, Kadir Javas (20), uhapšen je po istoj optužbi, na protestu protiv Kilidžovog hapšenja.\nStudent Safak Kurt (24) uhapšen je u ponedjeljak pošto je policija pronašla video snimak na kome uzvikuje "lopov, ubica Erdogan" na protestu u južnoj proviniciji Manila.\nU međuvremenu, student, kome su samo navedeni inicijali H.U.C. (17), dobio je uvjetnu kaznu od sedam meseci u južnom gradu Antaliji zbog "vrijeđanja javnog zvaničnika" u govoru protiv predsjednika iz 2014., piše "Hurijet".\nKritičari optužuju Erdogana, koji je u augustu preuzeo dužnost predsjednika, poslije decenije na mjestu premijera, za autoritarno postupanje i netolerantnost na kritiku.\nSlučaj koji je privukao široku medijsku pažnju tiče se tinejdžera Mehmeta Emina Altunsesa, kome će 6. marta početi suđenje za vrijeđanje predsjednika u govoru u gradu Konija u Anadoliji.\nIzetbegović: Nema razloga da se Komšić ljuti na SDA


Biden priprema sankcije Rusiji zbog slučaja Navalni i cyber napada - Gradski.ba\nBiden priprema sankcije Rusiji zbog slučaja Navalni i cyber napada\nAdministracija novog američkog predsjednika Joea Bidena priprema nove sankcije Rusiji zbog zatvaranja ruskog opozicionog političara Alekseja Navalnog kao i učestalih napada ruskih hakera koje Sjedinjene Američke Države optužuju za cyber špijunažu, javlja Washington Post.\nKako se navodi u tekstu Washington Posta, američka administracija prije svega optužuje Rusiju za učešće u tzv. operaciji “SolarWinds” te se navodi kako američki zvaničnici smatraju da su ruski cyber napadi bili neselektivni i usmjereni na ometanje rada američkih agencija.\nCilj uvođenja novih sankcija i mjera, kako se navodi, jeste prenošenje šire poruke o tome da je Kremlj duži niz godina koristio cyber alate za provođenje niza akcija usmjerenih protiv interesa Sjedinjenih Američkih Država.\nAmerička administracija tu prije svega misli na miješanje u izborni proces u SAD-u, ali i na istraživanja vezana za vakcine protiv koronavirusa za koje američki zvaničnici smatraju da su također bili meta ruskih napada.\nOsim sankcija Rusiji, američki zvaničnici razvijaju i niz tzv. odbrambenih mjera s ciljem da Rusiji i ostalim zemljama otežaju napade na savezne i privatne računarske mreže.\nPored sankcija koje će administracija propisati zbog cyber napada, Washington Post također naglašava kako je plan sankcija vezan i za slučaj trovanja i hapšenja ruskog opozicionog političara Alekseja Navalnog.\nU ponedjeljak je državni sekretar Antony Blinken pozdravio odluku Evropske unije da sankcionira Rusiju.\nKako se navodi, nova američka administracija će u slučaju Navalnog sigurno iskoristiti i dio paketa sankcija koji je propisan još za vrijeme mandata Donalda Trumpa, ali iz određenih razloga nikada nije primijenjen u praksi.\nPaket sankcija podrazumijevao bi tri pravca djelovanja i to sankcije protiv osoba koje su pritvorile Navalnog, zamrzavanje imovine ruskih političara te sankcije prema Zakonu o kontroli hemijskog i biološkog naoružanja.\nVeć ranije su evropske zemlje uvele određene sankcije Rusiji zbog slučaja Alekseja Navalnog, međutim reakcija Sjedinjenih Američkih Država je izostala, što su mnogi protumačili kao rezultat narušenih odnosa između SAD-a i Evropske unije za vrijeme Donalda Trumpa.\nZbog toga je novi američki sekretar Antony Blinken već najavio mnogo bolju saradnju s Evropskom unijom te je na sastanku u utorak zatražio koordinirano djelovanje EU i SAD-a kada je riječ o sankcijama prema Rusiji, što će se prema navodima američkih medija dogoditi u narednih nekoliko sedmica.


KIŠOMERI: Srbija i Mađarska – zajedno protiv nepogoda : Nadlanu.com\nObjavljeno 21. nov 2019. / 12:00:02\nKoliko puta vam se desilo da se, posle iznenadne "provale oblaka", nađete u sred poplavljenog grada, da ne možete da uđete u svoju ulicu od vode ili iz nje ne možete da izađete? To nekad traje i satima, jer naš kanalizacioni sistem ne može da reguliše velike količine vode koje padnu u kratkom vremenskom periodu. Svi znaju koliko je to frustrirajuće, pogotovo kada se nalazite u urbanoj sredini gde svakodnevne aktivnosti ne dozvoljavaju izgovore kao što je – "pala je kiša".\nU Novom Sadu i Segedinu ovo će uskoro biti moguće zahvaljujući prekograničnoj saradnji u kojoj učestvuju Prirodno-matematički fakultet, Fakultet tehničkih nauka i Odsek arhitekture Univerziteta u Novom Sadu, JKP "Vodovod i kanalizacija" zajedno sa timom kolega sa Univerziteta u Segedinu. Projekat je finansirala Evropska unija preko Interreg-IPA CBC Hungary-Serbia programa – "Nadzor, predviđanje i razvoj onlajn javnog sistema ranog upozoravanja za obimne padavine i pluvijalne poplave u urbanim oblastima u pograničnom regionu Mađarske i Srbije (URBAN-PREX)".\nU Novom Sadu je instalirana mreža od ukupno 19 stanica. Dve automatske meteorološke stanice i radarske stanice za merenje padavina postavljene su u urbanoj i neurbanoj oblasti. Od ukupno 15 senzora za padavine, 12 je instalirano na lokacijama u gradu i 3 na lokacijama u ruralnim oblastima. Sve stanice imaju frekvenciju merenja od 1. minuta, a svakih 10 minuta se podaci šalju ka serveru na Univerzitetu u Novom Sadu, Prirodno-matematičkom fakultetu. U Segedinu je instalirano ukupno 11 ovih stanica, meteorološka stanica i 10 senzora za padavine uurbanim i ruralnim oblastima, a svakih 10 minuta se podaci šalju Prirodno-matematičkom fakultetu Univerziteta u u Segedinu, odeljenju za klimatologiju i ekologiju predela.\nSvi podaci prikupljeni praćenjem mogu se pratitina platformama zainformacije o projektu (veb stranica, android aplikacija, društvene mreže). Na veb stranici www.urban-prex.org biće predstavljene glavne informacije o aktivnostima projekta, ali i svi sistemi za praćenje i javno prikazivanje, kao što su:\n• Podaci dobijeni od mreža za praćenjepadavina u oba grada;\n• Mapa za dvodnevnu prognozu padavinaiznad pogranične oblasti;\n• Podaci u vezi sa ranim upozorenjem javnosti u slučaju poplava izazvanih padavinama u Novom Sadu i Segedinu, kao i u drugim gradovima u Srbiji i Mađarskoj.\nIste informacije mogu se naći na android aplikaciji projekta pod nazivom URBAN PREX - Weather, koja je napravljena za android platformu i može se besplatno preuzeti sa PlayStore.\n#EUzatebe moja pričakišomerimađarskamoja pričanovi sadsegedinsrbija\nTESTIRANO VIŠE OD 10.000 GRAĐANA: U Srbiji 579 novih slučajeva koronavirusa,…\nSHOW MUST GO ON: Ivana Španović oglasila se nakon osvajanja…


Koalicija protiv IDIL-a napreduje u Raki\nKoalicija kurdskih i arapskih boraca koja se bori protiv militanata u Siriji saopštila je danas da je od Islamske države Iraka i Levanta (IDIL) preuzela kontrolu nad bolnicom u gradu Raki, poslednjem velikom uporištu islamista u toj zemlji.\n"Bolnica je oslobođena, a 22 strana borca su ubijena", navela je koalicija i dodala da se borbe nastavljaju u blizini stadiona koji je još u rukama militanata, javlja AFP.\nKoalicija je juče navela da će kroz nekoliko dana preuzeti u potupunosti kontrolu nad Rakom i da se sada vode ulične borbe.\nKurdski i arapski borci uz podršku američkih snaga pokrenuli su u novembru 2016. ofanzivu na Raku i 6. juna su ušli u grad.\nViše od 320.000 ljudi je poginulo od početka rata u Siriji pre šest godina, dok su u Ženevi pod okriljem UN u toku mirovni pregovori o okončanju rata i političkoj tranziciji.


Predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je večeras da joj je već poznat sastav buduće republičke vlade, ali da će detalje o tome, ipak, saopštiti mandatar Radovan Višković na narednoj sjednici Narodne skupštine.\n"Vlada će sada biti nešto malo šira, u smislu više koalicionih partnera, nego ranije. To daje neku dodatnu sigurnost i u parlamentu, jer će postojati komotna većina. Mislim da će biti i kvalitetnija rasprava, jer je ranije postojala blokovska podjela u kojoj je postojalo apsolutno nerazumijevanje. Dobro je što je napravljena ova širina i podrška u kojoj vidim veliku šansu", ocijenila je Cvijanovićeva.\nOna je naglasila da je kao predsjednik Srpske veoma zainteresovana da vlada ima što širu političku većinu, jer to daje stabilnost institucijama.\n"Želim da vlada ima komotnu parlamentarnu podršku i većinu jer će joj to davati mogućnost da dođe do kvalitetnijih rješenja i otvori široku raspravu sa više prijedloga, a ne da bude u grču i razmišlja kako će doći do tog broja od većinska 42 poslanička glasa", rekla je Cvijanovićeva za RTRS.\nPrema njenim riječima, u Srpskoj postoji mnogo stvari na kojima se mora raditi angažovano, zajednički i bez razvrstavanja na vlast i opoziciju.\nCvijanovićeva je navela da neće biti problema sa nekadašnjim opozicionim poslanicima, koji su odlučili da budu dio parlamentarne većine u Srpskoj, iako su ranije bili žestoki kritičari Vlade.\n"Oni su prihvaćeni i prepoznati kao dio većine. Politički, to može da djeluje čudno kada ljudi kažu da je neko promijenio stranu. Ali, mislim da su ti ljudi prepoznali da određene svoje stavove, planove i ideje mogu da realizuju samo ako su na vlasti, što je i tačno u krajnjem slučaju", rekla je Cvijanovićeva.\nOna je ponovila da su pomenuti političari morali da traže i razvijaju partnerstva u okviru vladajućeg koalicionog bloka ukoliko su željeli da provedu neke svoje politike, ostave trag u društvu i budu sastavni dio sistema odlučivanja i institucija.\nOna je istakla da je ranije odlično sarađivala sa novim-starim predsjednikom Narodne skupštine Nedeljkom Čubrilovićem, koji je nedavno isključen iz DNS-a, dodajući da će ta saradnja biti nastavljena u trouglu-predsjednik parlamenta, predsjednik Srpske i predsjednik Vlade, ali i sa srpskim članom Predsjedništva BiH.\n"Vjerujem da će uskoro biti uspostavljen Savjet ministara. Imaćemo odličnu saradnju i sa planiranim kadrom koji će biti predsjednik tog savjeta, našim ljudima na nivou BiH i poslanicima. To bi trebalo da bude formula za uspjeh", rekla je Cvijanovićeva.\nOna je navela da problemi u DNS-u neće uticati na stabilnost institucija, jer postoji dovoljno političkih partija i subjekata koji će doprinijeti stabilnosti Srpske, njenom napretku, donošenju kvalitetnih i dobrih institucionalnih odluka i rješenja.\n"Nemam strahove da će ovo što se dešava u okviru DNS-a nešto poremetiti. Principijeno mogu reći da je sve što se tamo dešava unutrašnja stvar te partije i nemam baš nikakav problem u komunikaciji sa gospodom Čubrilovićem i Pavićem. Šta će se desiti na kraju, to opet zavisi od ljudi u DNS-u", navela je Cvijanovićeva.\nGovoreći o prioritetima nove vlasti u Srpskoj, Cvijanovićeva je istakla da nije lako postići da prosječna plata iznosi hiljadu KM, ali da je to ostvarivo.\n"Treba nastaviti putem koji smo trasirali, a to znači čvrst dijalog sa socijalnim partnerima i da se preciziraju mjere. Trebamo voditi više računa o onima koji rade u realnom sektoru i moramo se dodatno uhvatiti u koštac sa nekim stvarima", dodala je Cvijanovićeva.\nOna je podsjetila da se već krenulo sa realizacijom nekih mjera i kao primjer navela da je Vlada preuzela obavezu refundiranja trudničkog bolovanja za zaposlene, te da je povećan neoporezivi dio dohotka čime se Vlada odrekla više od 60 miliona KM iz budžeta da bi se to prelilo na rast plata.\n"Institucije moraju razvijati programe koji će dovesti do većih plata, većeg broja zaposlenih i većeg podsticaja preduzetništvu. One su i do sada sprovodile mjere, kao što su podsticaji u zapošljavanju, što će biti nastavljeno, ali te mjere nisu mogle biti veće u vrijeme kada se Srpska borila sa svjetskom krizom, poplavama i sušama. O tome treba razmišljati sada kada je budžet stabilan i kada je prihodovna strana sve bolja", istakla je Cvijanovićeva.\nPrema njenim riječima, ubuduće će biti mnogo više razgovora o demografskoj slici Republike Srpske.\n"Hoću da otvorimo tu priču i sigurna sam da ćemo doći do održivog rješenja koji će definisati programe podrške da bi naša demografska slika bila bolja. To je problem koji poziva na uzbunu. Sa problemom demografske prirode se ne suočava samo Srpska, već i regija, pa i mnogo bogatije zemlje u Evropi, poput skandinavskih koje imaju veoma dobre socijalne programe", rekla je Cvijanovićeva.\nGovoreći o reorganizaciji Vlade, ona je istakla da je to bilo neophodno, jer su potrebe današnjeg društva drugačije nego u ranijem periodu.\nOna je dodala da bi se moglo još mnogo toga uraditi, te napomenula da nije zadovoljna pomacima koji su ostvareni u oblasti obrazovanja.\n"Ne želim da obezvrijedim kvalitet obrazovanja, ali moramo da se zapitamo da li kroz obrazovni proces proizvodimo kadrove koji mogu da dobiju posao ili ne. Reorganizacija Vlade treba da pomogne da se dođe do tih odgovora i da se hrabrije pristupi sferi obrazovanja i kaže koje je kadrove potrebno obrazovati", rekla je ona.\nPrema njenim riječima, reorganizacija će doprinijeti da fokus bude na privredi i modernim tehnologijama i mogućim novim oblastima u kojima se mogu proizvoditi kadrove, koji mogu da doprinesu ukupnom rastu.\nŽeljka Cvijanović sastav vlade stabilna većina\nSastanak sa direktorom EBRD-a\nSastanak Aleksandra Vučića i Željke Cvijanović


Dan online - Ekonomija: Stopa pada BDP-a do 17 odsto - 2020-10-30\nEkonomija PROJEKCIJA CENTRALNE BANKE\nCBCG prognozira veći pad od MMF-a i Svjetske banke Stopa pada BDP-a do 17 odsto\nStopa pada bruto domaćeg proizvoda (BDP) u ovoj godini mogla bi iznositi oko 17 odsto, pokazale su najnovije projekcije Centralne banke (CBCG). Ovu projekciju, kako su saopštili nakon jučerašnje sjednice Savjeta CBCG, karakteriše visok stepen neizvjesnosti.\n– Imajući u vidu visok stepen neizvjesnosti situacije, uzrokovane pandemijom Kovid-19 virusa, nedostupnost značajnog broja podataka, kao i odsustvo ranijih iskustava ove vrste, naglašeno je da ovu projekciju karakteriše relativno visok stepen neizvjesnosti, te da je ona predmet kontinuiranog ažuriranja u skladu sa pristizanjem novih podataka – piše u saopštenju CBCG.\nSavjet je juče usvojio izmjenu odluke o makroprudencijalnim mjerama koje se odnose na kredite koje banke odobravaju građanima, a tiče se uvođenja polise osiguranja kredita kao dodatnog kolaterala za njegovo obezbjeđenje, pored kolaterala koji se priznaju u skladu sa važećom odlukom iz prošle godine.\n– Uslov je da polisu izda društvo za osiguranje sa sjedištem u Crnoj Gori, dok će CBCG ocjenjivati prihvatljivost pojedinačnih polisa, sa stanovišta pokrića rizika kome se banke izlažu – saopštili su iz CBCG.\nNa sjednici su takođe razmatrani kvartalni izvještaji o poslovanju pružalaca finansijskih usluga na 30. jun, koji se odnose na Investiciono-razvojni fond, mikrokreditne finansijske institucije, lizing i faktoring društva. Ova tržišta, kako su kazali, u drugom kvartalu karakterisao je blagi rast likvidnih sredstava i kredita, dok se glavni negativni trend odnosio na rast kredita koji kasne sa otplatom.\nČlanovi Savjeta upoznati su sa Izvještajem o toku stečajnog postupka u IBM banci za period od početka godine do 31. avgusta.


U sjedištu Vlade Federacije BiH u Sarajevu danas je potpisan Sporazum o radu Ekonomsko-socijalnog vijeća za teritorij Federacije Bosne i Hercegovine. Sporazum je uime Vlade FBiH potpisao premijer Federacije BiH Fadil Novalić, uime Udruženja poslodavaca u Federaciji BiH predsjednik Adnan Smailbegović, te ovlašteni predstavnici za zastupanje 16 granskih sindikata za teritoriju Federacije BiH.\nSporazumu, čijem potpisivanju je prisustvovao i zamjenik premijera FBiH i federalni ministar rada i socijalne politike Vesko Drljača, danas su pristupile dvije trećine članica Saveza samostalnih sidnikata BiH. Potpis na sporazum stavili su Sindikat metalaca FBiH, Sindikat elektroenergetskih radnika FBiH, Nezavisni strukovni sindikat radnika zaposlenih u zdravstvu u FBiH, Samostalni sindikat radnika hemije i nemetala u FBiH, Samostalni sindikat državnih službenika i namještenika u organima državne službe, sudskoj vlasti i javnim ustanovama u FBiH, Samostalni sindikat radnika rudnika FBiH, Sindikat tekstila, kože obuće i gume FBiH, Samostalni sindikat šumarstva prerade drveta i papira BiH, Sindikat radnika trgovine i uslužnih djelatnosti, Samostalni sindikat saobraćaja i veza u BiH, Sindikat BH Pošta, Samostalni sindikat rudara u FBiH, Unija samostalnih sindikata policije FBiH, Samostalni sindikat radnika finansijskih organizacija u FBiH, Nezavisni sindikat uposlenih Elektroprivrede HZHB i Samostalni sindikat željezničkih radnika u FBiH.\nSporazum je zaključen na određeno vrijeme i važit će do okončanja sudskog spora, odnosno do upisa ovlaštene osobe za zastupanje Saveza samostalnih sindikata BiH u registar, koji vodi Ministarstva pravde BiH. Sporazum o radu ESV-a za teritorij Federacije BiH stupa na snagu potpisivanjem, a bit će objavljen u „Službenim novinama Federacije BiH“.


Predstavljena Enciklopedija društvenih nauka\nEnciklopedija društvenih nauka u dva toma, koju je objavio Službeni glasnik, predstavlja presek stanja teorija i pristupa u svim društvenim naukama danas, rečeno je danas na konferenciji za novinare.\nPsiholog Žarko Trebješanin rekao je da je ova enciklopedija multidisciplinarna i interdisciplinarna, koja pojmove iz oblasti društvenih nauka predstavlja stručnim, preciznim, ali razumljivim jezikom.\nU našoj literaturi nedostaju enciklopedije, leksikoni i rečnici i zato je veliki događaj kada izađe ovakvo jedno delo, ocenio je Trebješanin.\nProfesor Ilija Vujačić nazvao je ovu enciklopediju "referentnim delom" za sve istraživače, studente, da se upoznaju na novim temama, idejama i pravcima u društvenoj nauci.\nPrema njegovim rečima, ova enciklopedija pokriva široko polje pojmova, disciplina, oblasti i pristupa koji predstavljaju trenutno stanje u disciplinama kao što su feminizam, antropologija, pedagogija, psihologija.\nIstoričar Predrag Marković, koji je pored Nikole Krznarića prevodio Enciklopediju društvenih nauka, je ocenio da je ovo jedna od najboljih enciklopedija na svetu.\nDo sada u Srbiji nije bilo ovakve enciklopedija, naglasio je on.\nOvo je zahtevalo mnogo posla i truda, i moj kolega Krznarić i ja smo morali mnogo da učimo, jer u našem jeziku nisu postojale reči za određene pojmove, pa smo morali da ih izmišljamo, rekao je Marković.\nOn se zahvalio izdavaču, "koji je pokazao želju da ne odere čitaoce cenom ove enciklopedije".\nPriređivači Enciklopedije društevnih nauka su Adam Kuper i Džesika Kuper, a u prevodu na srpski jezik su učestvovali Nikola S. Krzanrić, Predrag Marković, dok su članovi stručne redakcije Ilija Vujačić, Mirjana Rašević, Aleksandar Stojanović i Žarko Trebješanin.\nPrvo izdanje enciklopedije objavljeno je 1985. godine, drugo 1996. godine, a treće 2004. godine, koje je i prevedeno na srpski jezik.


devotioModerna | Udruženje kompozitora Srbije\nAktuelnosti / Tribina kompozitora / 24.Tribina / devotioModerna\ndevotioModerna – Bucharest, ensemble for contemporary music\nDevotioModerna Ensemble, koga su u decembru 2005 osnovali kompozitorka i dirigentkinja Karmen Marija Karneći zajedno sa svojim bliskim saradnikom čelistom Danom Kavasijem, posvećen je isključivo modernoj muzici. Od svog početka, ansambl je imao priliku da nastupa na svim Meridian festivalima, takođe na većini godišnjih nastupa na Međunarodnoj nedelji nove muzike koji su organizovani u Bukureštu, kao i na George Enescu međunarodnom festivalu – 2009.\ndevotioModerna ima osnovni sastav od šest instrumenata: flauta, klarinet, violina, violončelo, klavir i udaraljke kojima se ponekad pridružuju drugi instrumenti kao i pevači i recitatori. Tokom deset godina svog postojanja, istaknuti izvođači koji imaju solidno iskustvo u savremenoj muzici često su svirali zajedno sa mlađim talentovanim instrumentalistima i delili svoje veštine na ovom specifičnom polju interpretacije.\nGlavni stilski pravac ansambla je izvođenje rumunskih modernih i savremenih dela, neka od njih kao svetske premijere. U ovom smislu, izvođena su brojna dela rumunskih kompozitora različitih generacija kao i veoma poznatih kompozitora iz rumunske dijaspore, a takođe i dela svetski priznatih kompozitora.\nNa devotioModerna Ensemble se danas gleda kao na originalnog i cenjenog promotera nove klasične muzike u Rumuniji.


Izvor: iKragujevac/Regioni arhiva vesti 01.09.2017 - Naslovi.net\nPoslodavci u Srbiji će plaćati kaznu od najviše milion i po dinara, ukoliko na rukovodećim pozicijama u državnim i privatnim preduzećima ne bude bilo 40 odsto žena. Takođe, muškarci i žene moraće da budu jednako plaćeni za iste poslove… »\nDanas u prvi razred kreće 68.000 prvačića, a ovo su novine sa kojima će se susresti svi đaci\nKalendarom obrazovno-vaspitnog rada predviđeno je da u narednoj godini đaci imaju četiri raspusta -jesenji, zimski, prolećni i letnji. Planirano je da jesenji raspust traje četiri dana - od 9. do 12. novembra, dok je zimski raspust podeljen na dva… »\nDnevni horoskop za 2. septembar 2017.godine. OVAN Ukoliko ne razumete nečiji postupak, zatražite dodatno objašnjenje. Nemojte predvidjati ono što je neizvesno, pre ili kasnije stvari mogu da se iskomplikuju na Vašu štetu. Svaka informacija ima… »


Janković: Nejasno koliko je zaposlenih u prosveti višak – Gradskibiro.rs\nBEOGRAD, 3. avgusta 2015. (gradskibiro.rs) – Predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije Jasna Janković izjavila je danas da je nejasno koliko je zaposlenih u prosveti višak, jer ne postoji jedinstven informacioni sistem.\n“U svakom slučaju, pohvaljujemo interesovanje za ovu temu, jer dok se ne reši struktura ljudskih resursa, mi ne možemo krenuti u priču o kvalitetu obrazovanja”, navela je Jankovićeva.\nNa pitanje da prokomentariše izjavu ministra prosvete Srđana Verbića da su plate u srpskoj prosveti takve da bi svi kojima bi bilo pnuđeno da posao napuste uz otpremnine to prihvatili, Jankovićeva je ocenila da su priče o otpremninama “pokrivene velom tajne”..\n“Ne znamo koliko je viška, ne znamo pod kojim uslovima će ljudi dobijati socijalni program, ne znamo koliko će to biti iznos, ali znamo da su naše plate mizerne, pa nas na to podseća i ministar. Da li nas je previše, premalo ili dovoljno, to je mnogo šira tema, upravo zbog toga što, ako se poredimo sa svetom, nas ima koliko i treba da nas bude, ali u Srbji smo mi uvek samo trošadžije čiji sistem bi nekako trebalo smanjiti”, kazala je ona.\nJankovićeva je rekla da je deo minstrove izjave da će otpremnine biti ponuđena onima koji nemaju pun fond časova, izazvao šok kod stručne javnosti.\n“Jer bez časova ostaju mladi ljudi, koji bi sada trebalo da prihvate nekoliko stotina evra i izađu iz sistema!? Nadamo se, ipak, da će se ova ideja revidirati u pravcu ponude otpremnima onima koji su pred penzijom, jer jedino tako nećemo izgubiti i ono malo mladih ljudi koji u školama rade”, istakla je predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika.


Tomić pred "večiti" derbi u finalu: "Sutra će biti lakše jer igramo protiv favorita" - Sportske.net\nTomić pred "večiti" derbi u finalu: "Sutra će biti lakše jer igramo protiv favorita"\nTrener Zvezde vidi Partizan kao favorita iz nekoliko razloga\nTrener Crvene zvezde Milan Tomić ocenio je da je Partizan favorit u sutrašnjem finalu završnog turnira Kupa Radivoja Koraća, a kao glavni fokus svoje ekipe naveo je oporavak za kratko vreme između polufinala i finala.\n"Hteo bih da čestitam igračima što će igrati finale. To će sigurno biti drugačija utakmica od prve dve. Mislim da će biti mnogo lakše igrati protiv favorita, jer Partizan jeste favorit kako je odigrao ovaj turnir. Ali, mi ćemo dati sve od sebe da vratimo kup, da opet bude kod nas.\nJedna stvar o kojoj sada treba da razmislimo je i vreme u koje smo završili utakmicu, jer sutra već u pet igramo finale, tako da Partizan ima prednost i što se toga tiče", rekao je Tomić.\nUtakmicu polufinala protiv Mega Bemaksa ste dobili velikom razlikom, ali ste je prelomili u finišu meča, dok ste početak odigrali slabije - zašto?\n"Ušli smo opet u utakmicu opterećeni, pod nekim grčom. Sigurno to zavisi i od jučerašnje utakmice, ali smo u pravom trenutku odigrali jednu dobru košarku i tih šest-sedam minuta nam je bilo dovoljno da pobedimo", rekao je Tomić.\nDejan Davidovac rekao je da je ova i ovakva pobeda jako bitna za njegov tim.\n"Mega je mlada i talentovana ekipa, željna dokazivanja. Mi smo se više od tri četvrtine mučili s njima i na kraju prelomili, što je bitno za samopouzdanje. Sutra posebna stvar, finale i derbi protiv Partizana. Bitno je da smo dobili utakmicu", rekao je Davidovac.\nTrener Mege Dejan Milojević rekao je očigledno.\n"Čestitam Zvezdi, zaslužena pobeda. Bili smo konkurentni 30 minuta, a poslednju četvrtinu smo odigrali izuzetno loše. Ima razloga za to, skraćena rotacija, a Mokoka je imao samo jedan trening. Posle smo imali dosta nesigurnosti, Zvezda je pogodila šuteve koji su im dali samopouzdanje. Zaslužena pobeda Zvezde i želim im sreću u finalu", rekao je Milojević.


Braća Ivanković Lijanović i saradnici ubrali milione sa fiktivnih faktura | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Braća Ivanković Lijanović i saradnici ubrali milione sa fiktivnih faktura\nMinistar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva FBiH Jerko Ivanković Lijanović osumnjičen je za niz krivičnih djela u vezi sa finansijskim kriminalom i zloupotrebom položaja i ovlašćenja, a istragom je utvrđeno na koji način su uhapšeni u akciji „Brend“ nezakonito pribavili milione KM i uloga svih osumnjičenih u ovom slučaju.\n– Riječ je o preduzećima MI-MO, „Farmer“, „Farmko“ i „ZD.I Produkt“, koja su imala minimalni osnovački ulog od 2.000 maraka i u ime njih su sadašnji federalni ministar trgovine Milorad Bahilj i druga tada ovlašćena, a sada osumnjičena lica zaključivali ugovore sa Lijanovićima – kaže naš izvor.\nMirjana Šakota i Mirko Galić su, kako je utvrđeno istragom, ovoj organizovanoj kriminalnoj grupi knjigovodstvenim dokumentima i evidencijama omogućavali da pribave imovinsku korist veću od 11,6 miliona maraka. Bahilj je u svojstvu izvršnog direktora firme MI-MO u dogovoru sa Jerkom, Jozom i Slavom Ivankovićem Lijanovićem fakturisao sve zalihe na firmu „Farmer“, koja obavlja istu djelatnost. Iste fakture prosljeđivali su na firmu „Lijanovići“ sa namjerom da onemoguće plaćanje PDV-a.


Dok nisam osvojio Vimbldon nisam znao koliko je taj uspeh važan i značajan za ljude u Srbiji! - OnlineVesti\nDok nisam osvojio Vimbldon nisam znao koliko je taj uspeh važan i značajan za ljude u Srbiji!\nNovak Đoković je u razgovoru za Tanjug istakao se od prvog trenutka kada je uzeo reket u ruke zaljubio u ovaj sport i da se i danas trudi se da održi tu vezu sa detetom u sebi koje i dalje uživa da drži reket, izađe na teren i da se igra sa tom najlepšom igračkom.\n– Kada sam imao sedam godina postavio sam sebi neke velike cilje, zapravo snove, da osvojim Vimbldon i budem broj 1. Znate ovu priču od ranije, ali ja sam u svojoj sobi pravio vimbldonski trofej, dizao ga i govorio da sam šampion i broj 1. Kada su se ostvarili ti snovi 2011. godine bio sam najsrećniji čovek na svetu, imao sam sve svoje najbliže članove porodice i ljude koji su mi dozvolili da živim san uz mene. Do tog trenutka sam naravno osećao podršku Srbije, ali nisam razumeo koliko je taj uspeh važan i za ljude u našoj zemlji, koliko je to značajno, sve dok se nisam vratio.\nNovak Đoković na dočeku u Beogradu posle osvajanja prvog Vimbldona 2011.foto: EPA/Koča Sulejmanović\nDan nakon osvajanja na ulicama Beograda zatekao sam veliki broj ljudi, širom Srbije i regiona se slavio uspeh i ti ljudi su mi zapravo pokazali da je taj uspeh jednako bitan njima koliko i meni. I nekako, moj odnos prema tenisu i proporciji uspeha do tada i nakon toga bili su različiti, dodao je srpski teniser.\n– Evo u poslednjih nekoliko dana primam poruke i pozive od ljudi širim zemlje i celog sveta koji saosećaju da su učestvovali u tom uspehu i govore iz one emocije koja se poistovećuje sa onom koju ja doživljavam. To je moj najveći uspeh, da ovaj ogroman uspeh podelim sa toliko ljudi, koji nisu samo moja familija i okolina, nego i ljudi koje nikada nisam sreo, ljudi koji su se toliko povezali sa mnom da ovaj uspeh oni i sami osećaju – rekao je Đoković.


Beogradski glas – Imaćemo najveće plate na zapadnom Balkanu! Bićemo zemlja sa najvećim prosečnim platama! Kao plavuša koja je 18 puta polagala vozački ispit, godinama Aleksandar Vučić ponavlja ista obećanja. Bez imalo blama, na svaka dva meseca iznova tvrdi da ćemo do kraja godine dostići famozni prosek od 500 evra. I posle više od sedam godina na vlasti to će se čudo u decembru najverovatnije dogoditi ili ćemo, u najgorem slučaju, biti sasvim nadomak cilja. Ali problem je u tome što je ovaj cilj isključivo propagandnog karaktera, dok će se u realnom životu malo šta promeniti. I sa prosekom od 500 evra Srbija će među zemljama regiona centralnoistočne Evrope biti na samom začelju, a nižu prosečnu zaradu od naše i dalje će primati jedino stanovnici Severne Makedonije i Albanije.\nAli to Vučića ne zanima. Njemu je jedino važno da TV „Pink“ bude šampion u gledanosti jer on tamo gotovo svakodnevno gostuje i lako će svoje pristalice, onih 25‒30 odsto biračkog tela koji gledaju ovu televiziju i glasaju za SNS, ubediti da je obećanje o proseku od 500 evra dao tek nedavno, a ne još 2016. i ko zna koliko još puta narednih godina. A da je obećanje ispunjeno, „pinkoljupce“ će dodatno uveriti njegova kamarila, predvođena ministrom finansija na čiji je plagirani doktorat predsednik veoma ponosan.\nVeliki, a laže kao Mali\n„Mi na ovaj način želimo da se novac koji smo uštedeli što pre vrati građanima, a sve to je moguće na osnovu teških reformi koje je sproveo predsednik Srbije Aleksandar Vučić, to je realizacija obećanja koje je on dao. Na ovaj način mi pokazujemo da brinemo o građanima Srbije, da povećamo njihov materijalni status, da se što pre približimo minimalnoj potrošačkoj korpi. Naravno da ćemo osetiti boljitak, a u decembru ćemo imati i prosečnu platu preko 500 evra. Na dobrom smo putu da iz godine u godinu povećavamo životni standard građana“, k(l)aže doktor Siniša Mali.\nKamo lepe sreće da je tako! Ali nije. Jer samo beznadežni pesimisti, pomireni sa tim da će za života ostati siromašni, kao „brigu o građanima“ mogu prihvatiti činjenicu da je minimalna zagarantovana zarada za šest godina (2014‒2019) povećana za celih 6.700 dinara, tako da novčanik radnika koji prima minimalac, a takvih je u Srbiji oko 300.000, pokriva svega 72 odsto minimalne potrošačke korpe, što jeste pomak u odnosu na 58 odsto iz 2014. Dakle, umesto jako malo, radnik na minimalcu danas može da kupi veoma malo osnovnih životnih potrepština, a neće se mnogo promeniti ni 2020, kada minimalna zarada pređe 30.000 dinara, jer će srpski radnik i dalje imati satnicu koja je u evropskim razmerama veća jedino od zarade po času u\nSevernoj Makedoniji, Albaniji, Moldaviji i Ukrajini. Tu o povećanju životnog standarda, a još manje o nekakvom povećanju plata koje je veće nego ikada, kao što tvrdi ministar finansija, nema ni govora, pa nije čudo što se danas – kao što za starmalu decu kažemo da neke stvari rade „kao veliki“ – za odrasle koji zaobilaze istinu koristi termin „laže kao Mali“. Uostalom, ako jedan Tomislav Momirović, direktor hotela „Mona“ i poznati „Tviter“ filozof, kaže (bolje reći lupeta) da „Vlada može da poveća minimalnu cenu rada i na 5.000 evra, ali ne može tako da poveća standard“, valja mu verovati.\nProcenti iz rukava\nDa je Vlada, kako kaže Mali, želela da novac koji je uštedela što pre vrati građanima, onda bi bilo logično da je najpre usvojen model za povraćaj dela oduzetih penzija za onih 700.000 penzionera koji su podneli najveći teret fiskalne konsolidacije i među kojima je svaki pojedinačno za četiri godine „dobrovoljno“ pomogao državnu kasu sa više hiljada evra. Ali vlast vraćanje tog novca zasad ne pominje, a da li je reč samo o odugovlačenju sa isplatom duga koji će kad-tad morati da se vrati ili se ovaj potez namerno odlaže za vreme neposredno pred izbore, ostaje da vidimo.\nŠto se tiče tvrdnje ministra Malog da će najavljeno povećanje plata biti veće nego ikada, ona je tačna koliko i teza da istorija počinje s dolaskom na vlast Aleksandra Vučića. No, od tog bednog hvalisanja mnogo je opasnija činjenica da su procenti povećanja manje rezultat smislene politike, a većim delom proističu iz kampanje koju neprekidno vodi predsednik države. Otuda je i najava povećanja zarada pre svega politički motivisana jer, kako kaže profesor Ljubomir Madžar, „Vučić sebe vidi samo u politici“ iako je po Ustavu uloga predsednika pre svega protokolarna i ne podrazumeva konkretne odluke u ekonomiji za koje je zadužena Vlada. Ali Vučiću Vlada i nije potrebna. On procente sipa ko iz rukava i kad nešto kaže, kao što je još pre nekoliko meseci najavio da će medicinske sestre dobiti najveće povećanje plata od 15 odsto, Vladi preostaje samo da to operativno uobliči. Kad on, onako „protokolarno“, na prijemu zlatnih odbojkašica izjavi da će ubuduće država zlatnu medalju naših sportista nagrađivati sa 50.000, a ne kao do sada sa 40.000 evra, ta se promena bez pogovora odmah unosi u zakon. I da je rekao 60.000, bilo bi 60.000!\nOvakav način funkcionisanja vlasti najveća je kočnica napretka Srbije. Zbog toga i ishitrena najava nacionalnog investicionog plana, bez prethodne detaljne analize ekonomske i društvene opravdanosti njegove realizacije, neće značajnije uticati na preko potrebno ubrzanje privrednog rasta. Jedan od Vučićevih „omiljenih“ analitičara, profesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić kaže da je „za demokratsko društvo sasvim neprimereno da se odluka o izgradnji novih auto-puteva, metroa u Beogradu ili o izgradnji nacionalnog stadiona i još nekoliko stadiona širom Srbije, donosi u uskim političkim krugovima bez stručnih i javnih rasprava“. Kao posledica takvog načina odlučivanja, kaže Arsić, može se očekivati pad kvaliteta upravljanja javnim investicijama, time i njihovog pozitivnog uticaja na privredni rast, a sve to zajedno rezultiraće daljim zaostajanjem srpske ekonomije kako za razvijenim zemljama, tako i za državama u regionu sa kojima se najčešće upoređujemo.\nŽandarmi kao hirurzi\nA kao što upravljaju investicijama, naprednjaci upravljaju i javnim finansijama – isključivo u interesu svojih pristalica. O tome najbolje svedoči prosečna zarada u javnim preduzećima, okupiranim od strane trećerazrednih SNS kadrova sa sumnjivim diplomama, koja je premašila 74.000 dinara i za 120 evra je veća od Vučićevog nedosanjanog proseka, a za oko 40 odsto od poslednje objavljene prosečne zarade u državi (53.633 dinara, jun 2019). Pa ipak, zaposleni u javnim preduzećima, koje reforma jedva da je dotakla, dobiće povišicu od pet odsto, što jeste manje od ostalog dela javnog sektora gde će povećanje iznositi od osam do 15 odsto, ali je opet značajno više od privrednog rasta koji ćemo ostvariti u 2019. Uzalud ekonomisti upozoravaju da je taj rast već godinama ispod proseka zemalja centralne i istočne Evrope i da Vlada treću godinu zaredom povećava zarade u procentu većem od rasta BDP-a, odnosno preko realnih ekonomskih mogućnosti. Valja namiriti botove, koalicione partnere i ostale zaslužne što živimo u „zlatnom dobu“, u kojem žandari zarađuju kao neurohirurzi. To je cena koju (ne)demokratska vlast mora da plati zarad opstanka na tronu, a osim para poreskih obveznika drugih sredstava za namirivanje tog troška nema.\nOznakeNaslovna-centar Naslovna-traka plate prosečna plata prosečna zarada zarade


Zašto nemamo poverenja u pomoć EU u KOVID-19 krizi? ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nZašto nemamo poverenja u pomoć EU u KOVID-19 krizi?\nHome/Blog/Zašto nemamo poverenja u pomoć EU u KOVID-19 krizi?\nNovi koronavirus stavio je na međunarodnu agendu u prvi plan pitanje poverenja i solidarnosti. Od državnih zvaničnika se traži da preduzmu sve raspoložive mere da zaustave širenje virusa na svojoj teritoriji, a samim tim i izvan svojih granica, kao i da međunarodnoj zajednici pružaju pouzdane i tačne informacije o situaciji kod kuće. S druge strane, od njih se očekuje, a naročito od onih moćnijih i sa više resursa, da pokažu solidarnost i pomognu ostalim državama u borbi protiv pandemije. Na evropskom kontinentu zahtevi za solidarnošću upućeni su u najvećem broju slučajeva ka Evropskoj uniji, najčešće uz opasku da je (i ovaj put) solidarnost izostala i da su države članice i (potencijalni) kandidati za članstvo prepušteni sami sebi.\nĐorđo Cvijović, Predsednik Foruma mladih Evropskog pokreta u Srbiji\nDok se većina građanki i građana Zapadnog sveta spremala da proslavi Novu godinu, u kineskoj provinciji Hubej, gradu Vuhanu, lekari su se borili sa par neobičnih slučajeva upale pluća. Uskoro je otkriveno da je upala uzrokovana potpuno novim virusom, koji će za nešto više od mesec dana paralizovati ceo svet i u određenoj meri izmeniti živote svih nas u budućnosti. Neki od vodećih svetskih ekonomista predviđaju svetsku ekonomsku krizu istih ili većih razmera od Velike depresije iz 1929. godine, a stanovnici gotovo svih svetskih država prinuđeni su da se pridržavaju drastičnih mera socijalnog distanciranja i samoizolacije, uz dodatni strah od gubitka posla i rizik od narušavanja fizičkog i mentalnog zdravlja.\nNovi koronavirus stavio je na međunarodnu agendu u prvi plan pitanje poverenja i solidarnosti. Od državnih zvaničnika se traži da preduzmu sve raspoložive mere da zaustave širenje virusa na svojoj teritoriji, a samim tim i izvan svojih granica, kao i da međunarodnoj zajednici pružaju pouzdane i tačne informacije o situaciji kod kuće. S druge strane, od njih se očekuje, a naročito od onih moćnijih i sa više resursa, da pokažu solidarnost i pomognu ostalim državama u zajedničkoj borbi protiv pandemije. Na evropskom kontinentu zahtevi za solidarnošću upućeni su u najvećem broju slučajeva ka Evropskoj uniji, najčešće uz opasku da je (i ovaj put) solidarnost izostala i da su države članice i (potencijalni) kandidati za članstvo prepušteni sami sebi.\nKrajem januara postalo je jasno da se virus ubrzano širi Evropom i u isto vreme su sa pojedinih adresa počeli da stižu komentari o odsustvu pravovremenog i zadovoljavajućeg odgovora EU na kriznu situaciju, uz prednjačenje zvaničnika iz Italije i Španije, dve EU članice koje su i dalje najviše pogođene krizom.\nUsporena briselska administarcija i odluke pojedinih država članica EU, na prvom mestu Francuske i Nemačke, o uvođenju ograničenja na izvoz medicinske opreme, ubrzale su potragu za novim saveznicima. Medicinska oprema i stručnjaci počeli su da pristižu iz Rusije i Kine, uz doček pun oduševljenja i zahvalnosti od strane zvaničnika i lokalnog stanovništva. Internet su preplavili snimci ruske trobojke koja se vijori umesto dvanaest zlatnih zvezda EU koje, paradoksalno, simbolizuju jedinstvo, solidarnost i harmoniju.\nA čime se EU bavila u međuvremenu?\nJoš početkom februara ministri zdravlja EU su u zaključcima sa održanog sastanka pozvali Komisiju da, između ostalog, aktivira postojeće mehanizme finansiranja, kako bi na najbolji mogući način pripremila države članice za posledice krize. I dok su i dalje stizale otpužbe na račun EU za nedostatak solidarnosti i ostavljanje svojih članica na cedilu, Komisija je pripremila i predstavila Koordinisani EU odgovor na krizu KOVID-19, sveobuhvatni plan za ublažavanje posledica krize, koji sadrži sve instrumente kojima EU raspolaže.\nU martu je Komisija izlašla sa predlogom Inicijativa Investicije kao odgovor na koronavirus (Coronavirus Responce Investment Initiative), koju Evropski parlament i Savet EU usvajaju bez amandmana zbog ozbiljnosti i hitnosti situacije. Ova inicijativa omogućava mobilizaciju sredstava iz Evropskih strukturnih i investicionih fondova (ESI fondova) – sredstava EU za jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije i smanjenje razlika u razvijenosti među regionima EU – kao pomoć jačanju zdravstvenim sistemima, podršku malim i srednjim preduzećima i drugim osetljivim delovima evropske ekonomije. Države članice su između ostalog oslobođene obaveze da vrate neiskorišćeni deo sredstava dobijenih za predfinansiranje za 2019. godinu, u ukupnom iznosu od 7.9 milijardi evra, te će im biti na raspolaganju ukupno 37 milijardi evra iz programa kohezione politike za period 2014-2020.\nDodatno, Fond solidarnosti EU – osnovan da pruži pomoć posebno ugroženim regionima koji su pogođeni prirodnim katastrofama – proširen je tako da uključuje i krizu javnog zdravlja, te će u 2020. godini biti dostupno 800 miliona evra za podršku ugroženim radnicima i zdravstvu. Podrška zdravstvenom sistemu biće obezbeđena i kroz Instrument za hitnu podršku Evropske unije, koji je na raspolaganju EU u slučajevima teške krize koja ima ozbiljne humanitarne posledice, u okviru koga će biti izdvojeno 2.7 milijardi evra.\nPored toga, u okviru Mehanizma EU za civilnu zaštitu stvorena je prva zaliha medicinske opreme, uključujući respiratore i zaštitne maske („RescEU“ zaliha), koja će biti na raspolaganju državama članicama, ali i drugim državama koje se članice Mehanizma, uključujući i Srbiju. Koordinisani pristup i zajednička nabavka medicinske opreme na nivou EU obezbeđuje državama članicama jaču pregovaračku poziciju na tržištu, kada su u pitanju dostupnost i cena medicinske opreme. Mehanizam EU za civilnu zaštitu omogućio je povratak oko 20.000 građana EU u njihove matične države, a pomoć je u okviru mehanizma pružena Italiji, baltičkim državama, a posebno Grčkoj – kao potpora savladavanju migracijskih pritisaka i zaštiti spoljnih granica EU.\nKako bi se smanjio uticaj krize na tržište rada, Komisija će, pored već pomenutog Fonda solidarnosti EU, mobilisati i Evropski fond za prilagođavanje globalizaciji, što će obezbediti dodatnih 179 miliona evra u 2020. za pomoć ugroženim radnicima. Ovaj fond osnovan je da pruža podršku radnicima koji su zbog globalizacije (velikih strukturnih promena u svetskim trgovinskim obrascima) izgubili posao, da pronađu novi posao ili pokrenu sopstveni biznis. Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus olakšaće korišćenje jednog od ESI fondova – Evropskog socijalnog fonda, usmerenog na podršku radnicima.\nKomisija je najavila i ubrzan rad na izradi predloga šeme reosiguranja za slučaj nezaposlenosti (European Unemployment Reinsurance Scheme), čiji je cilj podrška politikama država članica za očuvanje radnih mesta. Kao rezultat ovih napora, kreiran je novi Instrument za privremenu podržku za ublažavanje rizika od nezaposlenosti u vanrednim situacijama (Temporary Support to mitigate Unemployment Risks in an Emergency – SURE), koji će pružiti finansijsku pomoć EU državama članicama u obliku zajmova u ukupnom iznosu do 100 milijardi evra. Ovi krediti pomoći će državama članicama da se izbore sa naglim povećanjima javnih troškova kako bi se sačuvala zaposlenost.\nNajzad, Komisija je otključala milijardu evra iz Fonda za strateško ulaganje EU, što će omogućiti Evropskom investicionom fondu (delu grupe Evropske investicione banke) da izda posebne garancije, kako bi podstakao banke i druge zajmodavce da obezbede likvidnost za najmanje 100.000 evropskih malih i srednjih preduzeća i malih kompanija sa srednjim kapitalom pogođenim ekonomskim uticajem pandemije koronavirusa.\nGrupa Evropske investicione banke pripremila je paket mera hitne podrške od 5.2 milijarde evra zemljama izvan Evropske unije, od čega je po prvim procenama državama Zapadnog Balkana predviđeno 700 miliona evra. Grupa Evropske investicione banke ujedno teži kreiranju dodatnih 20 milijardi evra pomoći malim i srednjim preduzećima, koristeći delimično svoj budžet, a delimično podržana budžetom EU.\nVreme utrošeno na kritiku evropskih institucija i zvaničnika sprečilo je mnoge da uvide i isprate ove i ostale slične mere EU za ublažavanje i izlazak iz krize. Nakon izjave predsednice Evropske centralne banke, Kristin Lagard, početkom marta, da nije uloga Banke da smanji razliku u tržišnim kamatnim stopama između državnih obveznica iz Italije i Nemačke, u senci je ostao novi program Evropske centralne banke za kupovinu hartija od vrednosti privatnog i javnog sektora u vrednosti od 750 milijardi evra (Pandemic emergency purchase programme). U međuvremenu, Komisija je, između ostalog, izdala smernice o tzv. zelenim trakama („green lanes“) državama članicama kako bi obezbedila brz i kontinuiran protok robe kroz EU, nastavila da pruža podršku posebno pogođenim industrijskim granama, poput avio industrije i turizma, a kroz program Horizont 2020 (Horizon 2020) izabrano je 140 istraživačkih timova kojima će biti dodeljeno 48.5 miliona evra za razvoj vakcine i dijagnostičkih testova koji će sprečiti širenje virusa i spasiti ljudske živote. Kako bi se pomogla EU da se oporavi od ekonomskog i socijalnog uticaja pandemije, Komisija će takođe osmisliti novi predlog dugoročnog budžeta EU za 2021-2027.\nPored toga što je trenutno, pored SAD, najveće žarište epidemije u svetu, EU nastavlja da pruža finansijsku, logističku i medicinsku podršku ostalim evropskim i svetskim državama, uključujući region Zapadnog Balkana. U slučaju Srbije, 93 miliona evra opredeljenih sredstava Instrumenta za predpristupnu pomoć (IPA) biće preusmereno na hitnu medicinsku pomoć i 78 miliona evra biće dostupno za oporavak zemlje. Uz to, EU pokriva transport ukupno 15 aviona koji dopremaju Srbiji prekopotrebnu medicinsku pomoć. Nažalost, sve ove informacije neretko su nevidljive u sredstvima javnog informisanja.\nNakon nespretnih prvih koraka i prilagođavanja novonastaloj situaciji, evropske institucije mobilisale su sve svoje resurse za nalaženje najboljih rešenja za izlazak svojih članica, ali i drugih država, iz krize. Mere koje je EU usvojila i koje će usvajati u budućnosti dugoročne su i usmerene su na celokupni društveno-ekonomski oporavak nakon što pandemija prođe. Drugim rečima, EU će pomagati ekonomski oporavak država i nakon što se eksperti iz drugih prijateljskih država vrate svojim kućama.\nJedan od razloga sporijeg delovanja EU je i insistiranje na procedurama i vladavini prava, jednoj od osnovnih vrednosti EU, kako bi se izbegli presedani koji mogu poslužiti za buduće zloupotrebe. Evropskim institucijama je jasno da je poštovanje zakonodavnih procedura jedan od osnovnih stubova svakog demokratskog društva, te da se one moraju poštovati i u vanrednim situacijama. Solidarnost ne izostaje, već je samo usporena poštovanjem zajednički dogovorenih pravila. Pitanje je da li mi imamo poverenja u EU i njenu ulogu u rešavanje krize. Podaci pokazuju da bi trebalo da ga imamo.\nBy premins| 2020-04-20T13:12:04+01:00\tApril 20th, 2020|Categories: Blog|Tags: EU i KOVID-19, Evropa za mene|Comments Off on Zašto nemamo poverenja u pomoć EU u KOVID-19 krizi?


Broj milionera u Crnoj Gori popeo se na 71 – Fokus.ba\nU odnosu na kraj prošle godine, broj građana koji imaju depozit preko milion eura bio je 69, što je dva manje u odnosu na avgust ove godine\nDepozit veći od milion eura u Crnoj Gori na kraju avgusta imao je 71 građanin, prenose crnogorski mediji priopćenje Centralne banke (CBCG) koje su se pozivale na mjesečne izvještaje koje im banke dostavljaju.\n-Najveći iznos depozita pojedinaca iznosi 31,9 miliona – ističu iz CBCG i dodaju da ne raspolažu podacima o zanimanju klijenata kod banaka.\nU odnosu na kraj prošle godine, broj građana koji imaju depozit preko milion eura bio je 69, što je dva manje u odnosu na avgust ove godine.\n-Ukupan iznos deset najvećih depozita građana u Crnoj Gori (rezidenata i nerezidenata) iznosi 88,2 miliona eura na kraju avgusta tekuće godine, dok ukupan iznos deset najvećih depozita pojedinaca rezidenata iznosi 32,4 miliona eura – rečeno je iz CBCG.\nPrema podacima CBCG, broj milionera u Crnoj Gori se iz godine u godinu povećava. U 2017. godini ih je bilo 64, a godinu ranije 54. U 2017. godini najveći depozit je iznosio 63,3 miliona, početkom godine 50,3 miliona, a sada 31,9 milion eura.\nNogometno prvenstvo Crne Gore se nastavlja uz prisustvo navijača


Adidas dečije plitke patike ADVANTAGE I BT FY9253 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nAdidas dečije plitke patike ADVANTAGE I BT FY9253 cene\nTrenutno nemamo slike za Adidas dečije plitke patike ADVANTAGE I BT FY9253\nNike dečije patike STAR RUNNER 2 BP AT1801-003\ncena od 3.509,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Adidas dečije plitke patike ADVANTAGE I BT FY9253 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Adidas dečije plitke patike ADVANTAGE I BT FY9253 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dečije patike cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Adidas Dečije patike, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Adidas dečije plitke patike ADVANTAGE I BT FY9253 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Adidas dečije plitke patike ADVANTAGE I BT FY9253. Pre kupovine, podatke za Adidas dečije plitke patike ADVANTAGE I BT FY9253 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Izvor: Blic, 19.Jun.2017, 20:47\n- To je još jedan šamar Srbima iz Hrvatske i to najstarijim ljudima, koji su ostali bez imanja, a sada i bez penzija, kojima su se godinama nadali - rekao je Štrbac >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << agenciji Beta.\nOn je rekao da bi voleo da te penzije budu isplaćene, jer je u pitanju veliki dug penzionerima srpske nacionalnosti.\nMeđunarodna organizacija rada (ILO) smatra da Hrvatska nije dužna da penzionerima pretežno srpske nacionalnosti iz nekadašnje SAO Krajina isplati penzije za period od početka rata do 1998. godine, javila je danas Hina.\n- To je preporuka tripartitne komisije koju je Upravni odbor ILO-a jednoglasno usvojio, a vezano uz predstavku Udruženja sindikata penzionera Srbije o dospelim, ali neisplaćenim penzijama - rekao je za Hinu izvor u Ministarstvu spoljnih i evropskih poslova Hrvatske.\nIzvor Hine u ministarstvu navodi da je ljude koji su otišli u Srbiju obeštetila Srbija uvodeći ih u svoj penzioni sistem, kao i da se penzije ne mogu isplaćivati iz oba fonda - hrvatskog penzionog sistema i "parafonda" SAO Krajine.\nŠtrbac: Stav da Hrvatska nije dužna penzionerima iz SAO Krajine je još jedan ŠAMAR SRBIMA!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 20.Jun.2017, 00:08\nStavom Međunarodne organizacije rada (ILO) je da Hrvatska nije dužna da isplati penzije penzionerima srpske nacionalnosti s teritorije nekadašnje SAO Kraijna za period od početka rata do 1998. godine..Direktor Dokumentaciono-informacionog centra "Veritas" Savo Štrbac izjavio je danas da nije iznenađen...