Rodna (ne)ravnopravnost: stakleni plafoni i stakleni zidovi - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nU 206. broju Betona prenosimo deo izlaganja Sarite Bradaš, istraživačice Fondacije Centar za demokratiju, sa tribine pod nazivom „U susret Međunarodnom danu žena“, u organizaciji Ujedinjenih granskih sindikata „Nezavisnost“.\nPrema Indeksu rodne ravnopravnosti u Srbiji, koji prikazuje meru rodne nejednakosti, položaj žena u Srbiji znatno je nepovoljniji u odnosu na situaciju u 28 država-članica Evropske unije. Najveći „skok“ u ovoj oblasti, skok od 9.3 poena, Srbija je zabeležila u domenu moći i uključivanja žena u politički život. Iako izgleda kao napredak, upitno je do koje mere su žene zapravo uključene u donošenje odluka, o čemu će biti više reči u nastavku teksta.\nU drugim važnim domenima, domenima rada i novca, koji se odnose na sve žene, Srbija se nalazi pri dnu lestvice. Kada je u pitanju novac, ona je na pretposlednjem mestu, u domenu vremena na 25. mestu, a u domenu (političke) moći žena na 16. mestu.\nVažno je napomenuti da postoji nekoliko različitih indeksa rodne ravnopravnosti, a ovaj o kome govorimo, evropski, vodi se različitim pokazateljima. Kada je u pitanju domen rada, on obuhvata nekoliko poddomena. Jedan od njih je participacija na tržištu rada, odnosno kolika je stopa zaposlenosti žena ekvivalentna punom radnom vremenu. Šta nam ovo govori? Govori nam da postoji veoma veliki udeo žena koje rade nepuno radno vreme, kao na primer u Danskoj, pa je jako bitno videti kolika je participacija žena kada bi se izračunala stopa zaposlenosti u odnosu na puno radno vreme.\nDrugi poddomen je segregacija i kvalitet zaposlenosti, odnosno koliki je udeo žena u oblastima koje su tradicionalno ženske – obrazovanje, socijalna zaštita i zdravstvo, i kakve su mogućnosti napredovanja u karijeri. Ono što jeste problematično kod ovog pokazatelja, kada se računaju podaci za Srbiju, i o čemu bi trebalo da vodimo računa jeste da zaposlenost u Srbiji, i muškaraca i žena, nije ista po strukturi kao što je to u većini evropskih zemalja. U Srbiji, više od 22% zaposlenih radi u neformalnom sektoru i to je naravno najveća stopa neformalne zaposlenosti u Evropi - mislim da je u Austriji ona negde na nivou od 2%, a najviša je u Grčkoj, 16% - tako da je slika naše zaposlenosti, i muškaraca i žena, mnogo nepovoljnija nego evropska.\nKada je u pitanju domen novca, tu je Srbija po indeksu rodne ravnopravnosti na pretposlednjem mestu. Prema pokazateljima, procenjuju se finansijski resursi, odnosno kolike su mesečne zarade muškaraca i žena, kakvi su neto prihodi, kao i ekonomska situacija, u kakvom su riziku od siromaštva, i muškarci i žene. Naravno, i u ovom indeksu postoje značajne nejednakosti.\nKada je reč o računanju ovih podataka u Srbiji, desila se i jedna neobična stvar kada je u pitanju rodno osetljiva statistika. Naime, dok nije došlo do promene metodologije računanja prosečnih zarada i medijane zarade, u jednom od saopštenja Republičkog zavoda za statistiku mogli su se naći podaci o tome kolike su prosečne zarade muškaraca, a kolike žena, u različitim sektorima delatnosti i sa različitim nivoom obrazovanja. Od novembra 2017. godine, kada se prešlo na novu metodologiju, podaci više nisu segregirani po polu tako da nemamo ažurne podatke koji se tiču prosečnih zarada i medijana zarada kada su u pitanju žene.\nPrimetan je i veći stepen neravnopravnosti u domenu vremena, odnosno, žene su te koje više vremena provode u neplaćenom poslovima, bilo da se brinu o deci bilo da se brinu o starijim osobama. Zahvaljujući opštoj ekonomskoj situaciji, kao i merama štednje i reformama javnog sektora, verovatno je da će žene doći u još nepovoljniju situaciju. U tom smislu, u Srbiji nemamo, a bilo bi potrebno i merenje uticaja reformskih politika, zakona, propisa uopšte na položaj žena. Na primer, od kraja 2013. godine u sektorima u kojima su tradicionalno radile žene – obrazovanje i zdravstvo - zabranjeno je zapošljavanje i još uvek nemamo podatke ili razmatranja o tome kakve posledice je ova mera ostavila. Pokušala sam da istražim šta se za to vreme desilo u obrazovanju, s obzirom na to da je zabrana zapošljavanja obuhvatila i osetila se u osnovnim i srednjim školama. Poslednji podaci govore da je u osnovnim i srednjim školama u Srbiji 44% onih koji su zaposleni rade na određeno vreme.\nImamo, dakle, nizak kvalitet zaposlenosti, odnosno nekvalitet zaposlenosti, rad na prekarnim poslovima u onim sektorima u kojima su tradicionalno bile i najviše zaposlene žene. Čini mi se da, kada su upitanju Srbija i zapošljavanje, više nemamo samo stakleni plafon, s obzirom na to da su tu podaci zaista porazni, nego i staklene zidove. Dakle i oni sektori u kojima su žene i mogle da nađu posao, sve više se sužavaju.\nKada je u pitanju segregacija po zanimanjima, hipotetički možemo da zamislimo ovakvu situaciju: zbog zabrane zapošljavanja, smanjuje se broj zaposlenih žena u ova dva sektora – obrazovanju i zdravstvu – a raste broj zaposlenih žena kao fabričkih radnica. To možemo videti u poslednje vreme, naročito u industriji kablova, tekstilnoj industriji i drugim, gde strani investitori najvećim delom zapošljavaju žene. Podaci Republičkog zavoda za statistiku govore da se broj fabričkih radnica 2017. udvostručio u odnosu na 2014. godinu. Na ovaj način, segregacija u zanimanjima merena evropskim indeksom ravnopravnosti smanjiće se, ne zato što su žene prešle u tradicionalno muške sektore na kvalitetna radna mesta, već zato što ostaju bez posla u prosveti, zdravstvu i socijalnoj zaštiti, a zbog nedostatka poslova prihvataju slabo plaćene poslove u fabrikama za proizvodnju kablova, poslove na kojima muškarci zbog loših uslova neće da rade.\nTakođe, vrlo je interesantno što Srbija u odnosu na ostale oblasti najbolje rezultate ima kada je reč o domenu moći i uključivanja žena u politički život, kako kaže potpredsednica Vlade. „Napravili smo napredak od 9,3 poena i nalazimo se na 16. mestu – dakle bolji smo od polovine zemalja EU“ .Primetan je određeni problem sa računanjem jer 16. mesto znači da je 15 zemalja ispred nas, a EU ima 28 članica. No, ono što je problematično u tome, jeste da se domen moći računa u odnosu na političku, i u odnosu na društvenu i u odnosu na ekonomsku moć. U političkoj sferi, kao najveći napredak računa se broj ministarki, poslanica republičkog parlamenta i broj žena među članovima regionalnih skupština. Ova mesta rezultat su postojanja kvota pre svega. Međutim, poslednja istraživanja zaštitnika građana o tome kakvo je uključivanje žena u odlučivanje na lokalnom nivou zaista jesu poražavajuća. Žene, naročito na nivoima mesnih zajednica, tamo gde se odvija život, veoma su malo zastupljene, a kada su u pitanju pozicije koje su van osnovnih, odborničkih mesta, žene su na nižim pozicijma, i u tom slučaju, naravno, govorimo o staklenom plafonu.\nDodatno je interesantno to kako Republika Srbija tumači pitanja koja se tiču poštovanja Konvencije o eliminisanju svih oblika diskriminacije žena. Na preporuku da Srbija primeni sprovođenje Zakona o ravnopravnosti polova, odgovor Srbije je da se Zakon o ravnopravnosti polova iz 2009. godine uspešno primenjuje u praksi o čemu govori indeks rodne ravnopravnosti, prema kome je Republika Srbija na 22. mestu u Evropi. To odlično pokazuje kako država razume šta je to primena Zakona o rodnoj ravnopravnosti. 22. mesto u prethodnom merenju, 22. mesto u novom merenju indeksa rodne ravnopravnosti, najbolje govori o tome da je po sredi „ista meta – isto odstojanje“ kada je u pitanju ostvarivanje rodne ravnopravnosti.\nTribina „U susret Međunarodnom danu žena“, u organizaciji Ujedinjenih granskih sindikata „Nezavisnost“, održana je 6. marta u beogradskom Impact Hub-u u organizaciji Ujedinjenih granskih sindikata „Nezavisnost“. Pored Sarite Bradaš, istraživačice Fondacije Centar za demokratiju, učestvovale su: Snežana Pantović, sportska novinarka Radio Beograda, Vjekoslava Stupin, glavna poverenica sindikata „Nezavisnost“ u kompaniji „Lear“, Tatjana Macura, narodna poslanica i aktivistkinja pokreta „Mame su zakon“, Aida Ćorović, aktivistkinja, uz moderaciju Jovane Gligorijević, pomoćnice urednika nedeljnika „Vreme“.


Evropa zabeležila najveći rast prodaje pametnih telefona | PC Press\nEvropa zabeležila najveći rast prodaje pametnih telefona\n25. novembar 2019. 29. novembar 2019. Filip Majkić\nNajnoviji izveštaj analitičarske kompanije Canalys daje pregled tržišta pametnih telefona i tržišnog udela na istom sa jasnim fokusom na Evropu. Ukratko – Samsung je i dalje najzastupljeniji brend, i uspeo je da poveća svoj tržišni udeo na Starom Kontinentu. Južnokorejski gigant sada ima 30,4% udela, sa rastom od 26% na godišnjem nivou.\nNa drugom mestu je i dalje Huawei, koji je uprkos američkim sankcijama uspeo da proda više uređaja u trećem kvartalu nego u drugom – 11,6 miliona, naspram 8,5 miliona. Međutim, brojke su praktično identične u odnosu na prošlu godinu, tako da nije zabeležen nikakav rast u odnosu na isti period 2018. godine. Imajući u vidu okolnosti, u kompaniji su verovatno zadovoljni time što su uspeli da evropski udeo zadrže na 23,9%.\nTreće mesto je rezervisano za američki Apple. Iako je prodao 9,8 miliona telefona, te brojke su manje u odnosu na isti period prošle godine, pa je tako zabeležen pad prodaje od 4%. Dotle je četvrti na listi, kineski Xiaomi, zabeležio najveći procentualni rast na evropskom kontinentu. Xiaomi je porastao za čak 73% u odnosu na isti period prošle godine, isporučivši čak 5,5 miliona uređaja. Tako je uspeo da pridobije tržišni udeo od 10,5%. Glavni razlog za ovakav uspeh jeste veliko investiranje u ekspanziju u Evropi, koja je bila u velikom fokusu kompanije Xiaomi u proteklih godinu dana. Na petom mestu je HMD, vlasnik Nokia brenda, sa 0,9 miliona prodatih telefona i udelom od 1,8%. To znači istovremeno da je u odnosu na prethodnu godinu zabeležen oad od 21%.\nEvropa je u prilično povoljnom položaju i mnoge kineske kompanije se nadmeću da osvoje poverenje evropskih kupaca. Takođe, Evropa je važno tržište imajući u vidu da se tu najbolje prodaju telefoni srednje i više kategorije. Kako navode u kompaniji Canalys, u Evropi je još jedna specifičnost – prodaja telefona je praktično izdeljena pola/pola između klasičnih maloprodajnih kanala i telekomunikacionih operatera. To znači da Evropljani podjednako kupuju telefone u ponudi operatera i samostalno u maloprodajnim objektima, za razliku od drugih tržišta gde se kupovina uglavnom obavlja preko operatera.\nOčekuje se da će implementacija 5G tehnologija u narednom periodu dati dodatni podsticaj i omogućiti unapređenje prodaje. Naredne godine se očekuje pristizanje 5G pametnih telefona i u srednju klasu, tako da će biti i cenovno pristupačniji kupcima.\nTagovi: apple, biznis, Huawei, Mobilni telefoni, Nokia, pametni telefoni, Samsung, telefoni, tržište, Xiaomi\n← Konvereks – inovacije u infrastrukturi uređaja za neprekidno napajanje\nOsumnjičeni više ne smeju da se primoravaju da odaju svoje lozinke →


Danas sjednica Predsjedništva BiH - www.vecernji.ba\n04. travnja 2016. u 07:30 0 komentara 52 prikaza\nPredsjedništvo Bosne i Hercegovine danas će razmatrati, između ostalog, Prijedlog odluke o prihvatanju sporazuma i određivanje potpisnika za Sporazum između Bosne i Hercegovine i Crne Gore o kolokaciji diplomatsko-konzularnih predstavništava.\nNa dnevnom redu trebalo bi da se nađe i pristupanje Pariškom sporazumu uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama, a odredit će se i o pozivu generalnog sekretara UN-a za učešće na ceremoniji potpisivanja Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama u New York-u, 22. aprila.\nPredsjedništvo BiH bi trebalo da se izjasni i o prijedlogu odluke o prihvatanju sporazuma i određivanja potpisnika za memorandum o razumijevanju i suradnji u oblasti mladih između BiH i Države Katar.\nTakođer, bit će razmatrane dvije informacije - o Inicijativi NATO-a za izvođenje međunarodne vježbe otklanjanja posljedica katastrofe u BiH 2017. godine i o radu Agencije za osiguranje depozita BiH za 2015. godinu i Financijski plan za 2016. godinu.\nPrijedlog odluke o pokretanju postupka za vođenje pregovora radi zaključivanja sporazuma o grantu Trust fonda za Globalne ekološke kapacitete i Specijalnog fonda za klimatske promjene i Projekat upravljanja slivom rijeke Drine na zapadnom Balkanu, između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj predloženi su također za dnevni red današnje sjednice, priopćeno je iz Predsjedništva BiH.\nKljučne riječi inicijativa odluke


Etno selo "Moravski konaci" » Seoski turizam Srbije\nEtno selo „Moravski konaci“ nastalo je u samom srcu Srbije. Nalazi se na 89 kilometara od Beograda, na koridoru 10, samo 1 kilometar od autoputa E-75, na samom izlazu iz Velike Plane, na magistralnom putu ka Požarevcu, tik iza ciglane Progres, koja ga je napravila i u čijem sastavu sada posluje.U etno selu gosti na raspolaganju imaju 12 luksuzno opremljenih soba sa 27 ležaja. Smeštaj i usluge su u rangu hotelskog smeštaja sa redovnim spremanjem osoblja i svim potrebnim uslugama uobečajenim za centre ovog tipa. Sobe su urađene u stilu celog kompleksa i svaka od zgrada autentični je objekat stare Srbije.Svaka od soba u svom sklopu ima kupatilo, TV prijemnik i klima uređaj i pruža sve uslove potrebne za smeštaj gostiju etno centra.\nEtno selo „Moravski konaci“ je napravljeno kao reprezentativno mesto za rekreaciju i odmor od svakodnevnog posla i stresa kojem je savremeni čovek izložen, a strukturalno je podeljen u dva dela.\nRegion: Velika Plana\nAdresa: Ulica 10. oktobra 83, 11320\nTelefoni: +381 (0) 26 515-875+381 (0) 62 214-680\nWeb sajt: http://www.etnoselo.rs\nETNO konaci Moravski selo smestaj\nEtno selo Vilovi Zlatar → ← Mekane domaće lepinje


27. Nov 2021 1186\nMilan Grujić (37), Dalibor Panić (37) i Dušan Glišić (27) uhapšeni su u petak u Gradišci u okviru policijske akcije "Kelner". Pomenuti trojac se sumnjiči da je unazad godinu i po nabavljao i drugim licima na području Gradiške prodavao drogu.\nPrema nezvaničnim informacijama Dalibor Panić i Dušan Glišić nabavljali su kokain od Milana Grujića i distribuirali korisnicima najčešće u tim ugostiteljskim objektima gdje su zaposleni. Dalibor Panić je bio konobar u kafiću "Petica", Dušan Glišić takođe konobar u "Gurmanu", dok je Milan Grujić radio na benzinskoj pumpi "Krajina petrol".\nNa osnovu naredbe Osnovnog suda Gradiška izvršeni su pretresi na više lokacija na području ovoga grada koje koriste osumnjičeni. Uz spornu materiju, pronađeni su i drugi predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz u krivičnom postupku.\nAkciju, usmjerenu na suzbijanje proizvodnje i rasturanja droge, izveli su pripadnici Policijske uprave Gradiška u saradnji sa Upravom za organizovani i teški kriminalitet MUP-a RS, a pod nadzorom Okružnog javnog tužilaštva Banja Luka.


Bivši šef Udbe o Ćuruviji: Samo posredna saznanja\nIzvor: Mondo, 14.Sep.2017, 13:45\nBivši zamenik direktora BIA Goran Živaljević rekao je na suđenju optuženima za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije da o tome ima posredna saznanja na osnovu "medija i priča iz kuće".\nBivši zamenik direktora Bezbednosno-informativne agencije (BIA) Goran Živaljević izjavio je da o ubistvu novinara Slavka Ćuruvije ima samo >> Pročitaj celu vest na sajtu Mondo << posredna saznanja i da mu je ostalo u sećanju da je Ćuruvijina nevenčana supruga Branka Prpa naknadno na čitulji prepoznala lice osobe koju je označila kao ubicu.\n"Znaš, Vlado, bićeš ubijen ako to ne kažeš"\nŽivaljević je bio predstavnik Bezbednosno-informativne agencije u Skoplju i krajem aprila je bio u makedonskoj skupštini prilikom upada demonstranata, a mediji su objavili njegov selfi iz Sobranja. Pre toga bio je predstavnik BIA u Zagrebu. Živaljević je od januara 2003. godine do marta 2004. godine bio zamenik direktora BIA. Nedeljnik "Vreme" objavio je ranije da je Živaljević ispitivao svog kolegu Vladimira Nikolića u oktobru 1999. godine, pošto su Nikolića oteli pripadnici JSO. Taj list je citirao Nikolićev iskaz iz kasnije istrage o otmici u kojem je naveo da mu je Živaljević u jednom trenutku rekao: "Znaš, Vlado, ukoliko to ne kažeš i ne završiš s tim, bićeš ubijen". "Zaista nijednog momenta nisam osetio u toj priči da je on (Živaljević) mislio na to, niti je rekao da će me on eventualno ubiti", naveo je Nikolić.\n"To je, koliko se sećam, stvorilo utisak u stukturama MUP-a kao neka kvalitetna informacija i da je ostalo još da se sklope kockice", rekao je Živaljević koji je proletos privukao pažnju javnosti pošto je kao zvaničnik srpske ambasade u Skoplju bio u makedonskom parlamentu tokom nasilnog upada demonstranata.\nŽivaljević je rekao i da su u vreme dok je bio zamenik direktora BIA državni vrh i Ministarstvo unutrašnjih poslova procenila da je prioritet rad tokom akcije "Sablja", organizovane posle ubistva premijera Zorana Đinđića.\nNaveo je i da se seća da su u to vreme napravjeni pomaci u istrazi u vezi ubistva Ivana Stambolića.\nPosle Živaljevića svedočio je nekadanji pripadnik beogradskog centra DB Dragan Stojčev koji je rekao da dokumentacija iz tog centra, u vreme petoktobarskih promena nije uništavana.\nOn je rekao da su to odlučili ljudi iz samog centra i da je dokumnetacija prenesena na Institut za bezbednost na Banjici.\nNa pitanje sudije Snežane Jovanović ko je na Banjici primio tu dokumentaciju i da li je kompletno vraćena, on je odgovorio da je vraćeno "sve što je i doneto".\nObjasnio je da tu dokumentaciju nije "niko primio" i da je na Banjici bio, kako je rekao "neki čovek" koji je otvorio dve sobe u kojoj je dokumentacija smeštena.\nN1 televizija: Živaljević: Imam samo posredna saznanja o ubistvu Ćuruvije


Vlada nemačke odlučila: Ukida se porez na solidarnost – Naši u svetu\nObjavljeno 21/08/19 u 13:30\nPrema nacrtu zakona nemačkog ministra finansija Olafa Šolca, oko 90 odsto poreskih obveznika od 2021. godine više neće biti oporezovano nametom od 5,5 odsto, koji je bio pridodat porezu na dohodak, prenosi agencija Rojters.\nSaopšteno je i da će još 6,5 odsto poreskih obveznika ubuduće plaćati umanjen iznos tog poreza.\nPorez na solidarnost se prvenstveno koristio za podršku ekonomskom razvoju u siromašnijem istočnom delu države, koji je ranije bio Nemačka Demokratska Republika pod komunističkom vlašću do pada Berlinskog zida u novembru 1989. godine.\n“Danas je značajan dan na putu ka ostvarenju nemačkog jedinstva. Troškovi ponovnog ujedinjenja u velikoj meri su privedeni kraju”, izjavio je Šolc.\nKonzervativci, na čelu sa nemačkim ministrom ekonomije Peterom Altmajerom, žele da se porez na solidarnost u potpunosti ukine do 2026. godine.\nNemačko ministarstvo finansija je saopštilo i da će promene rezultirati sa oko 10 milijardi evra poreskih olakšica za građane od 2021. godine, koje bi se do 2024. godine povećale na oko 12 milijardi evra.\nTaj porez je prošle godine doneo saveznom budžetu prihode od 18,9 milijardi evra, saopštilo je ministarstvo.


Udruživanje automobilskih rivala - Otkupautomobila.rs\nGiganti auto industrije širom sveta, koji su obično žestoki rivali, sada planiraju da rade zajedno na novim automobilima. Tome svedoči najava partnerstva od milijardu evra između kompanija BMW i Daimler, za zajednički razvoj paketa usluga mobilnosti.\nOvaj pakt je samo poslednji u nizu partnerstava između proizvođača automobila koji se pripremaju za neizvesnu budućnost, u kojoj bi tehnologija sledeće generacije mogla da izazove tektonske promene celokupne industrije.\nElektrični snovi auto giganta\nNedavno su se Ford i Volkswagen udružili da zajednički rade na razvoju električnih i autonomnih vozila, dok je Honda uložila 2,75 milijardi dolara u suparničku seriju General Motors-a bez vozača, sa ciljem pokretanja flote bespilotnih taksija.\nBilo je sličnih saradnji između Tesle i Daimlera, Volva i PSA, ali i između automobilskih i tehnoloških kompanija kao što je to slučaj sa Porsche-om i Siemens-om.\nToyotinu limunzinu proizvodi Mazda, dok Mercedesov najnoviji električni automobil koristi Teslinu tehnologiju.\nPakt rivala najavljuje neizvesnu budućnost\nU korak sa povećanom ekološkom svešću i tehnološkim napretkom, tržište se okrenulo potpunoj elektrifikaciji automobila i razvoju novog sintetičkog goriva.\nZbog toga, proizvođači automobila moraju da pronađu način kako bi smanjili ogromne troškove, bez smanjenja kvaliteta ili gušenja inovacija.\n“U današnje doba, istraživanje i razvoj novog vozila postao je globalni projekat koji može koštati milijarde dolara.” – rekao je Tim Urkuhart, glavni analitičar u IHS Automotive. “Što više tog troška možete da podelite sa drugim proizvođačima, to je bolje.”\nPrilikom razvoja novog automobila, kompanije moraju da postignu brojne ciljeve koji zahtevaju puno skupih istraživanja, a ispunjavanje standarda sigurnosti i ekonomičnosti potrošnje goriva iziskuje najveći trošak.\nUrkuhart je dalje naveo da, kada se uzmu u obzir globalni emisioni standardi, novi automobili moraju biti štedljiviji nego ikada ranije.\nSa druge strane, ako pogledamo konvencionalnu tehnologiju motora sa unutrašnjim sagorevanjem, biće veoma teško postići više standarde, pa su proizvođači automobila počeli da integrišu hibridnu i električnu tehnologiju u svoja vozila.\nNe samo da je takva tehnologija skupa za razvoj u poređenju sa isprobanim motorom sa unutrašnjim sagorevanjem, već predstavlja i novu teritoriju za proizvođače automobila.\nZbog toga kompanije moraju da izdvoje ogromne sume novca za istraživanje, potraže pomoć nekoga ko je stručan i ujedno sarađuju sa nekim ko deli slične ciljeve.\nUkoliko pogledamo pravac u kojem se kreće automobilska industrija, možemo zaključiti da će električna vozila preplaviti ulice u bliskoj budućnosti. Do tada ćemo raditi sa automobilima koji su još uvek aktuelni, pa ćemo nastaviti da otkupljujemo polovnjake koje imamo na raspolaganju.\nDa li želite da prodate automobil? Naša agencija vrši otkup automobila nezavisno od voznog stanja, brenda ili modela. Kontaktirajte nas, a mi ćemo izvršiti besplatnu procenu vrednosti vozila i u najkraćem roku izaći na teren.\nNovac isplaćujemo na ruke, a nemamo posebne kriterijume već otkupljujemo sve što prodajete!


Ikea u Srbiji ulaže preko milijardu evra? | Kamatica\nPočetna > tekst > Ikea u Srbiji ulaže preko milijardu evra?\nIkea u Srbiji ulaže preko milijardu evra?\nTekst objavljen: 06.06.2013 17:20\nDa će najpoznatiji svetski i evropski proizvođač nameštaja otvoriti svoju fabriku u našoj zemlji postaje sve izvesnije.\nAmbasador Šveske u Beogradu Krister Asp najavio je da je Ikea na putu da osnuje preduzeće u Srbiji i da će ta kompanija uskoro doći, što će biti velika investicija u Srbiji, od preko milijarde evra kao i da će uskoro u Srbiju doći i H&M, kompanija koja se bavi proizvodnjom odeće.\nAsp je dodao i da Švedska snažno podržava Srbiju da postane članica Evropske unije.\nPodsetimo, bilo je dosta najava da će Ikea otvoriti fabriku u Srbiji. Jedna od najsvežijih bila je najava prvog potpredsednika Vlade Aleksandra Vučića koji je rekao da je posle dužeg vremena rešeno pitanje poslovanja Ikee u Srbiji, tako da se "može očekivati da ta kompanija počne da radi u Srbiji u aprilu 2014. godine".\n- Ukoliko Srbija u junu dobije datum za početak pregovora, biće još velikih stranih investicija - rekao je tada Vučić.\nIkea kompanija kompanije strane investicije strani investitori Srbija


Kolubara ispustila pobedu u Lazarevcu i upisala prvi bod u Superligi - GEM info\nKolubara ispustila pobedu u Lazarevcu i upisala prvi bod u Superligi\n26. jula 2021. 26. jula 2021. Redakcija 0 Comments fk kolubara, FK Radnik, Lazarevac, Superliga\nFudbaleri Kolubare odigrali su nerešeno 1:1 sa ekipom Radnika iz Surdulice, u prvoj utakmici pred domaćom publikom u superligaškom takmičenju. Zeleno – crni su poveli u trećem minutu utakmice pogotkom Marka Vučetića, a gosti su izjednačili golom Nikole Radmanovića u 74. minutu. Od 53. minuta Kolubara je igrala sa igračem više nakon što je Mihajlo Oreščanin dobio drugi žuti karton. Kolubara se posle dva kola nalazi na 13. mestu tabele dok je lider Superlige Partizan. U narednoj rundi takmičenja Kolubara će gostovati TSC-u.\nU istorijskoj utakmici pred domaćom publikom Kolubara je kao superligaš remizirala sa ekipom Radnika iz Surdulice. Lazarevčani su dobro otvorili meč i pogotkom Marka Vučetića u trećem minutu poveli sa 1:0.\nIpak u drugom delu utakmice gosti menjaju taktiku, i uprkos što su isključenjem Oreščanina od 53. minuta igrali sa igračem manje, izjednačuju golom Nikole Radmanovića u 74. minutu. To je, ispostavilo se, bio i poslednji gol na utakmici, uz nekoliko lepih prilika sa obe strane.\nTrener Radnika Igor Bondžulić izjavio je nakon utakmice da je prvo poluvreme pripalo Kolubari, te da je za njegove igrače dobro što nisu primili više golova u tom delu igre. On je čestitao svojim igračima što su se vratili u meč iako su veći deo drugog poluvremena igrali sa igračem manje.\nŠef struke zeleno – crnih Dejan Đurđević izrazio je zadovoljstvo prisustvom velikog broja navijača koji koji su bodrili Kolubaru. Kaže da nije zadovoljan generalnim ishodom utakmice ali da je važno što je klub osvojio prvi bod u Superligi.\nKolubara u trećem kolu gostuje izuzetno kvalitetnoj ekipi TSC-a, koja ima šest bodova koliko i vodeći Partizan.\nNakon dva odigrana kola, lider Superlige je Partizan sa šest bodova koliko imaju i drugoplasirani TSC i trećeplasirani Radnički 1923, ali sa lošijom gol – razlikom od crno – belih. Kolubara se nalazi na 13. mestu sa jednim bodom.\nShare the post "Kolubara ispustila pobedu u Lazarevcu i upisala prvi bod u Superligi"\n← Izgradnja nove kasete na deponiji na TENT-u A\nBarajevo rešava problem vodosnabdevanja →


19 Januara, 2021 - Page 2 of 2 - mojusk.ba\nKomisija za obrazovanje USK danas je raspravljala o Prijedlogu zakona o obrazovanje odraslih. U suštini, ovaj zakon određuje različite kaznene odredbe i definirane su stavke koje su u prethodnom periodu bile konfuzne. Usklađeni su svi principi, pa tako, između ostalog, kvalifikacije više neće moći raditi privatne, već samo javne ustanove. Nakon jednoglasnog odobravanja Komisije, ovaj Zakon naći će se i pred skupštinskim zastupnicima u narednom periodu. Pored ovog, iskazana je i potreba za što bržim rješavanjem problema koje ima OŠ Cazin I. Naime, stara zgrada u kojoj se odvijala nastava,…


Festival ženskog stvaralaštva „Hajde da virimo“ u Pančevu | Adria Daily\nFestival ženskog stvaralaštva “Hajde da virimo” (HDV), koji organizuje Bijenale umetničkog dečjeg izraza (BUDI), po prvi put će se održati u Pančevu, od 25. novembra do 2. decembra. Kroz nekoliko radionica, izložbi, projekcija filmova, tribina, predstava i muzičkih programa na više lokacija u gradu (Dvorana Apolo, Dvorana Kulturnog centra Pančeva, Galerija Bate Mihajlovića), Pančevke i gošće festivala iz drugih gradova u Srbiji, imaće priliku da predstave publici ono u čemu su najbolje, ono što znaju i umeju. Direktorka festivala je Snežana Ćuruvija.\nProgram festivala je pažljivo biran, a organizatorke naročito preporučuju tribinu “Pop Rok video spot u Srbiji danas”, kojom će u sredu, 25. novembra, u galeriji Bate Mihajlovića, započeti zvanični program ovog novog festivala. Učesnici tribine biće: dr Svetlana Bezdanov Gostimir, profesorka FDU, Nikola Jovanović, muzički urednik MTV Srbije , mr Jelena Rubil, vizuelna umetnica, Tatjana Krstevski, direktorka fotografije, Marina Uzelac, rediteljka i Snežana Popović, frontmenka benda “Vibrator u Rikverc” (VUR). U toku tribine, premijerno će biti prikazan spot “Stereo jezik” benda VUR.\nNarednog dana, 26. Novembra, u Galeriji Milorada Bate Mihailovića, svečano će biti otvorene tri izložbe: “The ten faces” Nataše Šarić, “Intense silence” Ivane Rajić i “24 hours of bodyrocking” Jelene Gorički. Izložba će biti dostupne javnosti do 2. decembra.\nZa ljubitelje rok muzike, pravi izbor će biti muzički program “Dva minuta pažnje” koji je planiran za 28. novembar u dvorani “Apolo”, u 20 časova. Posetioci će osim toga imati priliku da pogledaju film “Boye: Prvi pravi ženski zvuk” Brankice Drašković, a nakon projekcije filma uslediće koncert četiri ženska benda: „Fandango“, „Plamp“, „Nemesis“ i „Vibrator u rikverc“.\nProvokativna predstava “Intimno”, u produkciji Teatra „Ubuntu”, održaće se u utorak, 1. decembra, na Maloj sceni Kulturnog centra Pančevo. Uloge tumače Tamara Vukić i Katarina Ninkov, a režiju potpisuje Dejan Cicmilović.\nPrema rečima organizatorki, Festival nije namenjen isključivo ženama, dobrodošli su i svi muškarci koji svojim prisustvom žele da podrže žensko stvaralaštvo.\nViše informacija o festivalu i program u celosti možete pogledati na Fejsbuk stranici festivala.\nTagsKulturni centar Pančevo\nVeliko iznenađenje za potrošače u RODA Megamarketu\nOdržana premijera mjuzikla „Monti Pajton #Spamalot“


PILANA U MALOM ZVORNIKU - Zbog smeća na sud - Zvornicki.ba\nPILANA U MALOM ZVORNIKU – Zbog smeća na sud\n21 Marta, 2018\nFOTO: Loznicke novosti\nZastupnik firme “RU-AL”, Miroslav Mićić, kaže da njihova pilana u Malom Zvorniku dobija račune za uslugu iznošenja smeća iako ga uopšte nema. Iz KJP “Drina” objašnjavaju da samo poštuju odluku osnivača i da se iznošenje smeća naplaćuje prema kvadraturi poslovnog prostora , a ne prema količini.\nDuže od godinu dana na adresu firme “RU-AL”, sa sedištem u Loznici, stižu računi za uslugu iznošenja smeća iz njihove pilane u Malom Zvorniku iako, kako tvrde, nemaju komunalnog otpada i malozvorničko JKP “Drina” im “prazni prazan kontejner”. Prema rečima Miroslava Mićića, zastupnika firme koja se bavi rezanjem i obradom drveta, zbog duga, koji je dostigao veliki iznos, su tuženi i nekoliko ročišta već je održano pred lozničkim sudom.\nMićić objašnjava da pilana radi od sredine 2015. godine, a prvi račun za iznošenje smeća stigao je u decembru naredne i od tada ga dobijaju redovno. Odmah je reagovao, išao u “Drinu” i objašnjavao da nemaju komunalnog smeća, a ni kontejner. Međutim, računi su nastavili da stižu. Ovih dana došao je i februarski na 75,5 hiljada dinara.\n– Prvi račun bio je oko 40 hiljada dinara, a dobili smo ga i naredna dva meseca. Preko advokata smo reklamirali sve dobijene fakture i opet predočili da niti neko dolazi po smeće niti ga preduzeće ima. Objasnili su da je usluga iznošenja smeća u skladu sa nekom opštinskom uredbom da se ona ne obračunava na osnovu količine iznetog smeća nego po kvadraturi, a nekoliko dana kasnije su u krug pilane dovezli kontejner. Naredni račun bio je blizu 84 hiljade, a otada dolaze radnici “Drine” i kipuju prazan kontejner. Imamo najviše desetak zaposlenih koji se hrane van preduzeća tako da nemamo čak ni otpada posle obroka. Svu piljevinu prodajemo proizvođačima peleta i briketa tako da nemamo ni smeća, ni otpada. Zbog toga što nismo plaćali račune “Drina” nas je tužila i čekamo kako će u ovom slučaju odlučiti Osnovni sud u Loznici – objašnjava Mićić.\nFirma je “Drini” posle dobijenog računa za decembar prošle godine, od 83.975 dinara, poslala reklamaciju u kojoj, pored ostalog, navode da je to račun za “nepostojeću uslugu iznošenja smeća” kao i tvrdnju – “Vi nemate šta da iznosite iz kruga našeg preduzeća jer komunalnog otpada nema”. Mićić priča da je u pilani dosta nastrešnica, a njih komunalno preduzeća tretira kao zatvoren prostor za koji je cena iznošenja smeća po kvadratu znatno viša nego za otvoren prostor.\n– Iznošenje smeća na računima je obračunato za oko 4.250 kvadratnih metara otvorenog i oko 4.480 kvadrata zatvorenog prostora iako u opštinskoj upravi postoji tačan podatak o površini koja je oko pet hiljada kvadrata od čega je samo oko dvadeset zatvoreni poslovni prostor. Nije nam cilj da izbegavamo obavezu, slažemo se da napravimo ugovor sa “Drinom”, ali uz realnu cenu i da se površine koje koristimo komisijski utvrde – rekao je on.\nDirektor JKP “Drina” Dragan Čikarić kaže da preduzeće radi isključivo po cenovniku koji usvaja lokalna skupština i u skladu sa zakonom.\n– Postupa se strogo u skladu sa opštinskom odlukom da se iznošenje smeća naplaćuje po kvadratu otvorenog i zatvorenog prostora, a ne prema količini. Kao javno preduzeće moramo da radimo strogo po odluci osnivača. U toku je sudski proces, kako sud odluči tako ćemo postupiti i ispoštovati njegovu odluku – rekao je on.


RTS :: U akciji čišćenja sakupljeno 250 džakova otpada na Pešterskom polju\nNauka U akciji čišćenja sakupljeno 250 džakova otpada na Pešterskom polju\nsreda, 28. okt 2020, 13:15 -> 13:23\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije saopštilo je danas da je u saradnji sa Turističkom organizacijom Sjenice proteklog vikenda organizovalo akciju čišćenja tokom koje je sakupljeno 250 džakova otpada na Pešterskom polju, između sela Karajukića Bunari i Tuzinje.\nKako se navodi u saopštenju, u svojevrsnoj molbi za čistiji Pešter učestvovalo je 38 meštana okolnih sela, kao i ljudi iz Sjenice, Tutina, Užica, Požege i Novog Sada, a akciji su prisustvovali prijatelji iz Specijalnog rezervata prirode "Uvac" iz Nove Varoši, Planinarskog društva "Zmajevac" i JKP "Vrela" iz Sjenice.\n"Pored uklonjenog čvrstog otpada primećene su i dve velike gomile azbestnih ploča koje predstavljaju veliku opasnost po javno zdravlje i kvalitet podzemnih vode ovog kraja", navodi Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nProblem odlaganja komunalnog otpada na Sjeničko-pešterskoj visoravni traje decenijama, pri čemu je opština Tutin postavila kontejnere u seoskim sredinama i odvoženje otpada, dok opština Sjenica ovu komunalnu obavezu nije ni započela, zbog čega su meštani sjeničkih sela prinudjeni da svoj otpad odlažu u prirodu, stvarajući na taj način stotine smetlišta koja ugrožavaju jedinstvene prirodne vrednosti.\n"Zbog kraškog karaktera tla i raznovrsnog otpada koji se odlaže na mnogo lokacija širom Peštera postoje stvarne opasnosti da dođe do dugotrajnog zagađenja podzemnih voda mikroplastikom, azbestom i drugim opasnim materijama", izjavio je predstavnik Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije Marko Šćiban.\nAkcija uklanjanja otpada deo je projekta "Protect Pešter Wetlands!", koji za cilj ima promociju prirodnih vrednosti i održivi razvoj na širem području Pešterskog polja.


Napredni sistemi i tehnologije, koje pojednostavljuju vožnu i olakšavaju vam život.\nOd sistema koji pomažu prilikom uparkiravanja i vožnje unazad, preko funkcija koje vas informišu i pomažu vam da stignete do željene destinacije...\nNovi Ranger poseduje izuzetne tehnologije koje imaju važnu ulogu u svakodnevnom životu.\nMožete biti sigurni da je novi Ranger vozilo na koje se možete osloniti, jer je testiran u nekim od najsurovijih okruženja, pri ekstremnim temperaturama i po najzahtevnijim terenima na svetu.\nOvaj pickup je dizajniran i konstruisan kako bi mogao da odgovori na svaki zadatak i izazov koji se pred njega postave.\nNovi Ranger odlazi i na ona mesta gde se drugi ne usuđuju.\nMogućnost prolaska kroz vodu dubine do 800 mm mu pomaže u tome, jer nekada je to jedini način da stignete do željenog cilja.\n* Pri konstantnoj brzini 7 km/h\nMaksimalna nosivost do 1.403 kg i kapacitet vuče do 3.500 kg omogućavaju ispunjavanje najzahtevnijih zadataka i izazova kroz transport i vuču velikih i nezgrapnih tereta.\n** Maksimalna nosivost zavisi od verzije modela i njegove dostupnosti na tržištu.\n** 4x4 pogon i motori snage 160 KS/ 200 KS sa kukom za vuču i prikolicom sa kočnicama.\nTovarni prostor kod novog Rangera može da prihvati standardnu euro paletu, alate ili sve prateće elemente za vikend kampovanje.\nDostupno je nekoliko tipova zaštite tereta, XXXXXX svi u skladu sa DIN standardima, a dodatno obezbeđenje predstavlja i to što se zadnja pregrada može ručno zaključati ili otključati.\nElektrika, jer vam je potrebna


srbijasport.net - Vesti - Srpske lige - OFK Topličanin završio jesenju sezonu sa mnogo problema, na proleće sledi borba za opstanak\nPetak, 14.05.2021 08:52\nSpuštena je zavesa na jesenju sezonu u Srpskoj ligi Istok. Jedna neobična polusezona koja se odigrala u posebnim uslovima zbog pandemije korona virusom donela je mnoga iskušenja za fudbalski klub Topličanin kako na terenu tako i van njega. Na kraju nakon odigranih 19 kola Prokupčani su zabeležili 4 pobede, isto toliko utakmica je završeno nerešeno i upisano je 11 poraza. Osvojeno je 16 bodova i Topličanin je jesenji deo prvenstva završio na 17. mestu.\n- Krenuli smo u sezonu sa mnogo, odnosno previše problema. Otišli su skoro svi igrači koji su igrali u prošloj sezoni. Ostao je kapiten i još tri igrača oko kojih je trebalo napraviti ekipu za jedno teško takmičenje. Krenuli smo sa trenerom bez iskustva i sa igračima iz Prokuplja koji su prebačeni iz omladinskog pogona i sa još nekoliko povratnika. Kako je klub startovao u velikim dugovima treba posebno istaći da su svi igrači tokom jesenje sezone nastupali bez ikakve nadoknade. Obzirom na sve ovo što sam istakao, prezadovoljan sam učinkom fudbalera Topličanina, ubedljivo najmlađe ekipe u ligi, odnosom prema igri i odnosom prema u klubu. U finišu polusezone u poslednjih sedam kola doveli smo trenera Pećaranina i od tada smo skupili još 12 bodova. Bili smo iznenađenje na kraju polusezone i uhvatili smo priključak u borbi za opstanak u ligi, rekao je Nikola Stevanić koji obavlja funkciju predsednika kluba.\nPripreme za proleće fudbaleri Topličanina održaće u Prokuplju, a uz nekoliko pojačanja cilj je opstanak u Srpskoj ligi Istok.\n- Planiramo da pojačamo igrački kadar, isključivo sa igračima iz Prokuplja koji trenutno nastupaju u drugim klubovima. Trener Pećaranin postavljen je za sportskog direktora i on će donositi odluku koje ćemo igrače dovesti. Igrači će primati nadoknadu i uz 4-5 pojačanja i ozbiljan rad plan je da ostanemo i ligi. Dobili smo ove polusezone nekoliko igrača koji su se istakli kao što su Momir Savić, Veljko Pavlović i Nemanja Kitić, a očekujem da na proleće svi budu još mnogo bolji i da se još neko od fudbalera istakne na terenu. Moram ovom prilikom da istaknem da je za nas veliki hendikep bio što naši verni navijači nisu mogli da nas prate, jer da vas podsetim Topličanin je u Srpskoj ligi ubedljivo pratilo najviše publike, kaže Stevanić.\n- Ozbiljno se pripremamo i mlađe kategorije nikad nisu bile spremnije. Imamo kompletnu opremu u omladinskoj školi i oko 60 novih lopti, a zatekli smo omladinsku školu sa 2 lopte. Kompletna škola odigrala je sve utakmice, a istakao bih i trenere svih selekcija. Trenera petlića Dejana Stojanovića koga smo vratili iz Radničkog iz Niša koji je ujedno i direktor omladinske škole, Sašu Mušikića trenera pionira, Vladana Jovanovića trenera kadeta i Samera Milita trenera omladinaca.\nOFK Topličanin : Trstenik PPT\nSFK Morava : Kablovi\nMoravac Orion : Mladost


You are here:Fantast> Leto> Grčka ostrva> Krit Hersonisos\nHersonisos se nalazi između Irakliona, glavnog grada Krita (25 km), i Agios Nikolasa, poznatog letovališta na istoku ostrva (40 km). Blizina Iraklionu i njegovom aerodromu bila je jedan od presudnih faktora za razvoj masovnog turizma.U Hersonisosu se nalaze najveće diskoteke na Kritu, a luka Limin Hersonisos i njegov centar su poznati po noćnom životu. Tu u glavnom dolaze mlađi turisti, muzika je glasna, i mesto nije za one koji rano ležu i kojima smeta buka. Duž mora nižu se jedna za drugim pabovi i taverne, ali i prodavnice krzna i odeće, kao i zlatare.U neposrednoj blizini glavnog rizorta, Limin Hersonisosa postoje još tri mesta, Piskopiano, Koutouloufari, i Stari Hersonisos, i tu je znatno tiše i mirnije, i pogodnije za starije parove ili roditelje s malom decom. Na periferiji grada nalaze se veliki turistički kompleksi, sa diskotekama, akva parkovima, bandži džampingom i ostalim letnjim sadržajima.\nPREUZMITE PROGRAM (CENOVNIK),\nPREUZMITE PROGRAM (15 noćenja),\nHotel Miramare Resort & Spa 5*****, Agios Nikolaos\nLavris Hotel & Bungalows 4****, Gouves\nHotel Iro 3***, Heronisos\nLefteris Hotel & Apartment 3***, Herosnisos\nHotel Irini Apartmani 3***, Hersonisos\nCena:od 365 €\nGlaros Hotel 4****, Hersonisos\nHotel Stela Village 3***, Analips\nCena:od 685 €\nAktia Lounge Hotel & Spa 5*****, Stalida\nHotel Royal Mare & Suites 5*****, Hersonisos\nCena:od 1065 €\nHotel Mediterraneo 4****, Hersonisos\nCena:od 615 €\nHotel Elounda Ilion 4****, Elunda\nCena:od 525 €\nKo je na mreži: 2731 gostiju i nema prijavljenih članova


29. januar/siječanj, 2005.\nNajmanje devet osoba poginulo je danas u Iraku – osam u eksploziji automobila-bombe u gradu Kanvinu na severu Iraka, i jedan u Savaniji.\nDan pred prve izbore od svrgavanja Sadama Huseina sa vlasti, zatvoreni su iračke kopnene granice i međunarodni aerodrom u Bagdadu, na ulicama su barikade, uvedena je zabrana kretanja – policijski čas. Premijer Ijad Alavi je produžio na još mesec dana vanredno stanje.\nNa izborima se kandidovalo deset političkih grupacija sa više od sedam hiljada kandidata. U skladu sa rezultatima tih izbora trebalo bi da budu formirani Prelazna skupština, regionalna veća kao i kurdki parlament.\nPravo učešća na izborima ima nešto više od četrnaest miliona Iračana. Oko 300.000 koji žive u inostranstvu glasaju već drugi dan u 14 zemalja u kojima je glasanje organizovano.\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija (UN) Kofi Anan je u petak pozvao građane Iraka da izađu na izbore. Rekao je da je glasanje najbolji način za određivanje budućnosti svake zemlje, i da će Ujedinjene nacije pomoći Iraku nakon izbora.


Leave a Comment on “Crno na bijelo”: Sin ubijene novinarke potvrdio navode Abazovića, istraga vodi do Đukanovića i Gvozdenovića\nPovodom novih natpisa koji su se jutros pojavili u crnogorskim medijima, vezanih za aferu Možura, reagovali su iz koalicije “Crno na bijelo”, okupljene oko istoimene platforme.\nOni ukazuju da se svakim danom potvrđuju navodi koje su iznijeli na dvije press konferencije, kada su optužili vrh državne vlasti da je direktno uključen u koruptivne radnje koje su se desile kroz taj projekat te pokazali ugovore kako su firme sa Sejšela i iz Dubaia preuzele posao u Crnoj Gori.\n“Možura je trenutno jedna od najvećih korupcionaških afera koja trese EU. Jedino kroz opsežnu međunarodnu istragu možemo doći do istine. U ovoj prevari, koju plaćaju građani Crne Gore kroz račune za struju, umreženi su brojni funkcioneri iz više drzava. Međutim, ono što je definitivno omogućilo takvu brutalnu korupciju je odluka Vlade Crne Gore da ustupi stotinu miliona eura subvencija vlasnicima projekta. Bez toga, Možura nikoga ne bi ni interesovala”, objasnili su u koaliciji “Crno na bijelo”.\nPredsjednik URA Dritan Abazović ranije je saopštio da je ubistvo novinarke sa Malte Dafni Karuane Galicije “direktno povezano sa aferom Možura, te da su građani kroz račune za struju platili korupciju, a vjerovatno i njeno ubistvo, šta je izazvalo burnu reakciju Ministarstva ekonomije”.\n“Danas smo imali priliku da čujemo od sina ubijene novinarke, da je ona istrazivala poslovne veze Đukanovića i bivšeg premijera Malte. Pitamo javno ministarku Sekulić – da kaže da li su istinite tvrdnje sina ubijene novinarke ili kao što je to ranije Ministarstvo ekonomije pripisalo nama, čak i on “manipuliše” sa smrću svoje majke”, ukazuju u koaliciji Crno na bijelo.\nOni su ponovo pozvali ministarku Sekulić da podnese ostavku jer je njeno ministatvo svjesno sakrilo firme koje su uključene u ovaj korupcionaški projekat, a glavnog Specijalnog tuzica (SDT) da se konačno pomakne sa mjesta i počne istragu koja po svemu sudeći vodi do Đukanovića, ali i Branimira Gvozdenovića.\n“Đukanovic je, dok je bio premijer Crne Gore, ugovarao ovaj po građane izuzetno štetni posao, a upravo Gvozdenović ga je tehnički realizovao. Bilo bi dobro da Gvozdenovic objasni, zbog čega je u periodu pripremanja projekta na desetine puta putovao u Maltu i kako je moguće da ovaj projekat od koga građani imaju samo štete, zasluživao toliko njegove pažnje. Više je nego indikativno to da je sin ubijene novinarke doveo u vezu banke Petrosa Statisa koji, u Crnoj Gori kontroliše dio medijske scene koja upravo brani lik i djelo Đukanovića i opravdava njegove korupcionaške poduhvate. Ovi detalji su svakako nedostajali u sklapanju kompletnog mozaika”, objašnjavaju u koaliciji Crno na bijelo.\nTags: afera možura BRANIMIR GVOZDENOVIĆ DRITAN ABAZOVIĆ featured Milo Đukanović potvrđeni navodi sin ubijene novinarke sa Malte\nPrevious Entry Medojević reagovao na izjavu Markovića: DPS sprema plan otpuštanja iz javnog sektora, tajno pregovaraju sa MMF-om\nNext Entry IJZ: Nakon današnjeg presjeka još 30 zaraženih, oporavilo se 45 osoba


Obaveštavamo građane - korisnike komunalnih usluga koji stanuju u individualnim stambenim objektima (u kućama) da će JKP „Čistoća i zelenilo“ počev od maja meseca (računi za april) objedinjene račune za komunalne usluge (odvoženje smeća, čišćenje dimnjaka) dostavljati na kućnu adresu putem JP „Pošta Srbije“.\nU mesecima kada se vrši obračun utrošene vode JKP „Vodovod i kanalizacija“ će posebno dostavljati obračune za vodu, a u mesecima kada JKP „Vodovod i kanalizacija“ akontativno fakturiše vodu, odvođenje i prečišćavanje otpadnih voda, objedinjeni račun za komunalne usluge sadržaće stavku vode i naknade za pogonsku spremnost sistema.\nPrimljene račune korisnici komunalnih usluga mogu da uplate na blagajni JKP „Čistoća i zelenilo“ Subotica, JKP „Vodovod i kanalizacija“ Subotica, na šalterima JP „Pošta Srbije“ i u bankama. Naplatu objedinjenih komunalnih računa neće ubuduće vršiti inkasanti.\nMolimo korisnike komunalnih usluga da uredno izmiruju svoje obaveze.


Wigemark: Dogovoreno rješenje je dobro, funkcionalno i realistično | Visokoin.com\nWigemark: Dogovoreno rješenje je dobro, funkcionalno i realistično\nŠef Delegacije i specijalni predstavnik EU u BiH ambasador Lars-Gunnar Wigemark ocijenio je pozitivnim jučerašnji sastanak predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića i predsjednika RS-a Milorada Dodika.\nTom prilikom, istakao je da bi to trebalo biti pozdravljeno kao dobar iskorak za cijelu BiH.\nWigemark je podsjetio na stav EU koja smatra da mehanizam koordinacije predstavlja ne uslov, već nešto što je, zajedno sa adaptacijom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) i reformskom agendom, potrebno ostvariti kako bi se postiglo pozitivno mišljenje o aplikaciji BiH za članstvo u EU.\n“Prilikom posljednjeg takvog sastanka bilo je jasno da je jedino pitanje koje je ostalo neusaglašeno – pitanje načina odlučivanja”, istakao je i dodao da se EU uključila u pokušaj iznalaženja rješenja jedino u trenutku kada su cijeli evropski pristup i aplikacija za članstvo u EU postali ugroženi.\n“Nijedna odluka u sistemu se ne može donijeti bez konsenzusa. Imamo odredbu koja predviđa glasanje u skladu sa nadležnostima i koju niko nije osporavao”, naglasio je Wigemark dodajući da nikada i nije osporavan temeljni princip konsenzusa.\n“Međutim, našli smo način da prevaziđemo ovaj problem, gdje ćete sada imati učinkovite procedure, bit će građeno međusobno povjerenje i imat ćete transparentne procedure”, kazao je Wigemark.\n“To je bio predmet usaglašavanja onih koji su bili prisutni na jučerašnjem sastanku, što smo mi pozdravili, jer se radi o dobrom, funkcionalnom i realističnom rješenju”, smatra Wigemark i napominje da je glasanje skladu sa ustavnim nadležnostima te da to važi apsolutno za svakoga, gdje se ne diskriminira nijedna razina vlasti.\n“Svi drugi su ohrabrivali Izetbegovića i Dodika da se sastanu i sada kada su to uradili čujete kritike zašto su se sastali i zašto drugi nisu bili pozvani. Da sam se ja pitao pozvao bih sve”, pojasnio je Wigemark dodajući da niko ne osporava ulogu Čovića, kao čovjeka koji podržava evropski put BiH.\n“Znam da je naporno radio da se osigura neki iskorak BiH na njenom evropskom putu”, istakao je Wigemark.\nU intervjuu šef Delegacije EU i specijalni predstavnik u BiH poručio je da EU ne pokušava da se ponaša kao da je dio struktura bh. vlasti te da on nije visoki predstavnik koji može propisivati zakone, već neko ko samo može pomoći razgovorom i kazati šta je potrebno za evropski put BiH. Zaključio je da, neovisno o tome kako će pitanje mehanizma koordinacije biti definirano, to pitanje o kojem odlučuje BiH.


"Odluke pojedinih regija ishitrene i nezakonite" - BIGportal.ba\n“Odluke pojedinih regija ishitrene i nezakonite”\n30 Aprila, 2020 30 Aprila, 2020 0206\nItalijanski premijer Đuzepe Konte kaže da su odluke pojedinih regija o pokretanju aktivnosti pre sprovođenja odluke vlade ishitrene i nelegitimne”.\nRegioni na severu Italije poput Lombardije i Veneta, gde je na vlasti Liga, saopštili su da će izaći iz blokade pre nego što je to planirano vladinim programom postepenog popuštanja restriktivnih mera.\nU Kalabriji na jugu već otvoreni barovi i restorani sa stolovima i stolicama na otvorenom prostoru, iako je planirano da ti ugostiteljski objekti u Italiji budu otvoreni od 1. juna.\nnepromišljenosti u ovoj delikatnoj fazi”, rekao je Konte u Senatu govoreći o borbi Italije protiv virusa kovid-19, koji je u toj zemlji odneo više od 27.000 života.\nItalija, jedna od najteže pogođenih zemalja virusom kovid-19, uvela je stroge mere karantina na celoj teritoriji početkom marta, a od 4. maja stanovnici te zemlje imaće veću slobodu kretanja unutar regiona, istovremeno sa postepenim pokretanjem poslovnih aktivnosti.\nKorona oslabila, novozaraženi nemaju simptome!


Kosovski Srbi sve bliži ulasku u institucije vlasti\nSrpska lista jos uvek nije donela odluku o ucescu njenih predstavnika u privremenim insitucijama samouprave na Kosovu, ali prema recima Gorana Bogdanovica, zvanicnika te liste, i Beograd i kosovski Srbi smatraju da je ucesce neophodno, kako bi se prezentovali i branili interesi srpske zajednice. Bogdanovic ocenjuje da neucescem u institucijama nista nije postignuto, dok se istovremeno ne zna dali bi se situacija popravila da su Srbi deo vlasti na Kosovu. Ipak ceka se odluka Beograda:\n“Mi stojimo na raspolaganju zvanicnom Beogradu i ako zvanicni Beograd proceni da nase ucesce moze da dovede do poboljsanja situacije mi cemo svakako to prihvatiti, jer bez podrske zvanicnog Beograda mi ne zelimo da ucestvujemo”.\nPriblizavanje perioda predvidjenog za pocetak razgovora o konacnom statusu Kosova, moze podstaci Srbe da udju u institucije. Bogdanovic kaze kako i drzavni vrh u Beogradu i predstavnici kosovskih Srba smatraju da je neophodno ucestvovati u radu kosovskog parlamenta i vlade, s obzirom da je u toku proces sprovodjenja standarda, i da je neophodno izvrsiti pripreme za pocetak razgovora o konacnom statusu:\n“I zvanicni Beograd i mi iz Srpske liste razmisljamo o tome da ipak treba ucestvovati u institucijama jer vreme ide mi moramo da se pripremamo, moramo da napravimo platformu za buduce pregovore (o statusu), moramo da ucestvujemo jer nikome ovde nije potrebnije da se ispune standardi nego srpskoj zajednici”.\nKosovski Srbi imaju deset rezervisanih poslanickih mesta i dva ministarska. I dok dva poslanika Srpske demokratske stranke ucestvuju u radu parlamenta, a njen lider Slavisa Petkovic je ministar za povratak, osam poslanika Srpske liste ne prisustvuju sednicama parlamenta, a i dalje je upraznjeno ministarsko mesto rezervisano za tu srpsku politicku grupaciju. Medjutim pojedini predstavnici Srpske liste ucestvuju u radu skupstinskih odbora i primaju zvanicne delegacije.\nBogdanovic ocenjuje da je u Beogradu stvorena pozitivna klima oko neophodnosti ulaska Srba u skupstinu i vladu Kosova.\n“Mi cemo imati vrlo brzo i odluku drzavnog saveta za Kosovo oko naseg ucesca u tim institucijama. Mislim da je u Beogradu shvacena sva ozbiljnost situacije koja vlada ovde na Kosovu, i mislim da ce politicari koji su odgovorni doneti jednu takvu odluku. Jer bez ucesca u institucijama, u radnim grupama mislim da se interesi srpske zajednice ne mogu ostvariti na onakav nacin kakav mi zelimo”.


Vučić se zahvalio Dodiku: Bliskost našeg naroda\n07. 07. 2019. u 15:25 face.ba\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić zahvalio je danas ljudima u RS i predsjedavajućem Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku što su omogućili srpskoj djeci sa Kosova da posjete RS.\nVučić je zahvalio i predsjedniku organizacije Odbor za pomoć Kosovu i Metohiji iz Republike Srpske Miloradu Arlovu, ističući da je on pokazao izvanredne rezultate u dovođenju srpske djece sa Kosova po brojnim gradovima Republike Srpske.\nOn je novinarima u zgradi Generalnog sekretarijata predsjednika Republike rekao da je ove godine Arlov doveo čak 1.200 srpske djece sa Kosova u 19 gradova širom Republike Srpske.\n"To pokazuje da, osim zajedničkog obilježavanja, čuvanja naše srpske tradicije i u Srpskoj i u Srbiji i svim našim delovima, možemo da učimo decu i gradimo i tu vrstu jedinstvene kulturne, duhovne i svake druge budućnosti, ne dirajući u suverenitet i integritet drugih država. Niko ne može da zabrani da ostvarujemo pravo na bliskost našeg naroda, na isti jezik i isto pismo", rekao je Vučić.\nPredsjednik Srbije danas je organizovao prijem za djecu iz osnovnih škola sa sjevera Kosova i istakao da je prije nekoliko nedjelja primio djecu iz Kosovskog pomoravlja, a prije toga iz centralnog Kosova.\nVučić će u narednom periodu primiti i djecu iz Sijeričke Župe, Štrpca, te preostalog dijela Kosova.\nVučić donio odluku: Ne putujem u Zgreb, u pismu objasnio razloge


Šume imaju neprocenjiv značaj za očuvanje životne sredine. One štite životnu sredinu od zagađivanja i u izvesnom smislu su, njihov tvorac, zaštitnik i stabilizator. Veća šumovitost daje bolji kvalitet vazduha, jer šuma samo na jednom hektaru proizvede oko 800 tona kiseonika godišnje.\nOsim toga, šume su važan faktor stabilnosti klimatskih elemenata i pojava u prirodi. Šuma jonizuje vazduh i prečišćava ga od prašine. Za godinu dana jedan hektar četinarske šume filtrira 30 do 35 tona prašine, a na hektaru lišćarske šume se za godinu dana filtrira 50 do 76 tona prašine.\nOd šuma zavise i drugi egzistencijalni prirodni resursi, kao što je voda. Šume utiču na količinu i raspored padavina, protok vode u prirodi, formiranje izvorišta, kvalitet i količinu vode. Samo jedan hektar bukove šume zadrži oko 500 tona vode.\nZaštita životne sredine podrazumeva utvrđivanje svih negativnih uticaja koji dovode do promena, sa ciljem sprečavanja degradacije, zagađivanja, uništavanja, kao i prekomernog trošenja sirovina. To zahteva preduzimanje niza zakonskih, tehničkih i tehnoloških mera koje na najbolji način mogu da spreče uzroke, ublaže ili otklone posledice u životnoj sredini. Prioriteti u zaštiti životne sredine su dugoročno upravljanje prirodnim resursima, zemljištem, vodom, predelima, sa integralnim pristupom u borbi protiv zagađivanja i prevenciji stvaranja otpada, redukciji potrošnje energije naročito iz neobnovljivih izvora, unapređenje upravljanja i razvoj efikasnih i čistih načina transporta i proizvodnje.\nOsnovni princip na kome se zasniva sprovođenje politike zaštite životne sredine je princip predostrožnosti i prevencije. Naime, svaka aktivnost mora biti planirana i sprovedena na način da prouzrokuje najmanju moguću promenu u životnoj sredini i da predstavlja najmanji rizik po zdravlje ljudi i životinja, smanji opterećenje prostora i potrošnju sirovina i energije.\nZaštita životne sredine je sastavni deo strategije efikasnog poslovanja Javnog preduzeća „Srbijašume“. Politika zaštite životne sredine sprovodi se upravljanjem prirodnim resursima na principima održivog razvoja. Sve aktivnosti koje se odnose na zaštitu životne sredine sprovode se uz poštovanje zakonski definisanih procedura, primenu preventivnih mera, uvođenje inovativnih pristupa i podizanje ekološke svesti na nivou planiranja, projektovanja, kao i tokom izvođenja radova u šumarstvu. Ove aktivnosti realizuju se kroz srednjoročne i godišnje planove u skladu sa poslovnom politikom Preduzeća i Strategijom zaštite životne sredine.


Ćurguz: Promijeniti način izbora sudija i tužilaca u BiH – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nĆurguz: Promijeniti način izbora sudija i tužilaca u BiH\n“Najvažnije je isključiti strani faktor i njegov uticaj”, rekao je Ćurguz novinarima nakon što je, povodom predstojećeg Božića, posjetio pripadnike Vojske Republike Srpske /VRS/ koji služe kaznu u Kazneno-popravnom zavodu /KPZ/ Tunjice u Banjaluci.\nĆurguz je ocijenio da veliki problem u BiH predstavljaju propusti pravosudnih institucija i pogrešna primjena odgovarajućih zakonskih rješenja.\n“Pripadnici VRS koji izdržavaju kaznu u Tunjicama imaju potrebu da društvo više posveti pažnje potrebama njihovih porodica, u smislu stipendiranja i školovanja njihove djece, mogućnosti da ih porodice obiđu, da im se obezbijede osnovne stvari, od cigareta do lične higijene”, istakao je Ćurguz.\nOn je rekao da predstavnici BORS-a već treću godinu zaredom obilaze svoje ljude na izdržavanju kazne prije božićnih praznika sa skromnim i prigodnim poklonima, kako bi i oni mogli obilježiti najradosniji hrišćanski praznik.\n“Ovim želimo da znaju da nisu sami u svojoj muci, već da u našem društvu ima neko ko razumije njihovu situaciju i misli na njih i njihove porodice”, dodao je Ćurguz.\nOn je istakao da u KPZ Tunjice trenutno ima 10 pripadnika VRS-a na izdržavanju kazne, a posjeta je organizovana i u KPZ u Foči, Kuli i Bihaću.\nĆurguz je naglasio da se dostignuti nivo prava boraca ne smije smanjivati, kao i da Vlada Srpske demobilisanim borcima mora omogućiti zapošljavanje. “Vlada je dužna u tekućoj godini isplatiti naknadu po osnovu odlikovanja za proteklu godinu, a to se nije desilo 2013. godine”, dodao je Đurguz.\nKomentarišući “čestitke” uvredljivog sadražaj, potpisane od nevladinih organizacija iz Federacije BiH, koje su dobili srpski odbornici u Srebrenici i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, Đurguz je rekao da ljudi sve čine da uslože situaciju u BiH, a da pri tome Srpska bude kriva za to, pa da postoji razlog da se interveniše nekom mirovnom misijom.\n“Ako se to desi u Federaciji onda nema smila, ali ako se desi u Republici Srpskoj onda ima. Očito je da to neko centralizovano osmišljava kao provokaciju, koja treba da bude u funkciji destabilizacije na ovom prostorima”, smatra Ćurguz.\nOn je istakao da treba “zbiti redove” i izdržati još četiri godine, jer će se u tom vremenskom intervalu mnogo stvari posložiti.\n“Ako budemo imali aktivnu ulogu možemo očekivati da ćemo uspjeti u namjeri da imamo i svoju državu na ovim prostorima i da buduće generacije žive životom dostojnojim čovjeka”, poručio je Ćurguz.\nVučić: Naredni Božić građani će dočekati u boljim okolnostima


Prva varijanta bila je da Austrijanci iznenade Nemce, pa bi ta senzacionalna pobeda dovela do toga da Srbija završi na prvom mestu u grupi (zbog odnosa pobeda i poraza), ali...\nNemci su opravdali ulogu favorita, osvojili prvo mesto, pa su "orlove" u četvrtfinale mogli da "poguraju" samo povoljni rezultati u drugim grupama. I, na kraju, dramatičan okršaj Španaca i Rusa doveo je do toga da ruska reprezentacija pobedi tačno onim rezultatom koji je Srbiji odgovarao, usled čega je Španija, kao branilac trona, eliminisana.\nAustrija - Nemačka 1:2, Srbija ostala bez prvog mesta u grupi\nAustrijski reprezentativac Denis Novak (118. na svetu) je izgubio od Nemca Jan-Lenarda Štrufa sa 7:6, 6:4, a onda je nemački tandem Kevin Kravic - Tim Puc sa 6:4, 6:4 savladao par Oliver Marah - Filip Osvald, čime je postalo definitivno jasno da od prvog mesta u grupi za Srbiju nema ništa.\nVelika Britanija je "morala" da pobedi Čehe (što je i učinila)\nHrvatska je "morala" da trijumfuje nad Mađarskom (što je i učinila)\nMeč Rusija - Španija je morao ili da se završi rezultatom 3:0, za bilo koju od ekipa, ili da Rusi pobede sa 2:1, ali uz određeni rezultat kada se o ukupno osvojenim setovima radi.\n(Ovo stoga što bi i Srbija i Španija na kraju grupne faze imali učinak od po 4:2 u pobedama, ali "orlovi" uz set-količnik 9:6, a Španci, koji su u meč dublova ušli sa 8:5, imali bi imali lošiji set-količnik, 8:7 ili 9:7.)\n2) Dve preostale mogućnosti su bile u stilu "jedna dobra ili jedna loša vest". Znalo se, posle ishoda mečeva u pojedinačnoj konkurenciji, da ako španski dubl pobedi Ruse sa 2:1, prolaze dalje Španija (kao prva u grupi) i Rusija (koja bi imala set-količnik 10:6, što je bolje od srpskih 9:6).\nDodatna drama bi usledila ako bi španski par pobedio sa 2:0, jer bi onda Španci sigurno išli dalje, Rusija došla do set-količnika 9:6, koliko su imali i "orlovi", pa bi se onda gledao gem-količnik Rusije i gem-količnih Srbije. I, ko je ostvario bolji, prošao bi dalje.\nMeđutim, kada je u meču Marsel Granoljers / Felisijano Lopez - Andrej Rubljov / Aslan Karacev semafor pokazao 6:4, 3:6, postalo je jasno da će se igrati treći set.\nU njemu je sve bilo jasno: ako pobedi Rusija (koja je već obezbedila prolazak u tom trenutku, pa je mogla da "bira" konačan ishod), Srbija ide s njom dalje jer je bolja od Španije, odnosno ako Španci pobede, Srbija ispada, a Španija i Rusija prolaze u četvrtfinale.\nPredvođena Novakom Đokovićem, naša reprezentaacija će u Madridu protiv Kazahstana (u sastavu Aleksander Bublik, Mikhail Kukuškin, Dmitrij Popko, Aleksandr Nedovjesov, Andrej Golubjev) odlučivati ko će na polufinalni megdan pobedniku meča Italija - Hrvatska.\nNovak Đoković Dejvis kup Teniska reprezentacija Srbije teniska reprezentacija Nemačke Teniska reprezentacija Austrije\n06:47 NAGRAĐENA TRASA JOŠ NA PAPIRU: U pretoku, delu Borče, pokrenuli inicijativu za uspostavljanje nove linije


Pošto u zemlji nije pokrenut istražni postupak protiv Milovana Bojića\nPoslanički imunitet srušio blokadu\nNema vanrednog pravnog leka kojim bi se obezbedila dalja blokada novca na Bojićevom računu u Švajcarskoj, kaže okružni javni tužilac\nBEOGRAD- Milovan Bojić bio je na spisku petorice funkcionera prethodnog režima čiji su računi otkriveni u Švajcarskoj, od kojih su do javnosti došla imena Mirka Marjanovića, bivšeg srpskog premijera, zatim Tomislava Jankovića, nekadašnjeg direktora Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje i Nikole Mitrovića, u to vreme direktora Instituta za onkologiju.\nTada je bilo govora da su ovi računi teški nešto manje od desetak miliona švajcarskih franaka. Međutim, kada je Božidar Đelić, srpski ministar finansija, na konferenciji za štampu u vladi Srbije obnarodovao detalje vezane za Marjanovićev švajcarski bankovni račun, stigao je javni demanti u kojem je sam Marjanović, negirajući njegovo postojanje, rekao da praktično ne zna ko je u njegovo ime mogao da otvori devizni račun i na njemu drži pare.\nUkoliko bi švajcarske vlasti deblokirale Bojićev račun, postupile bi u skladu sa svojim i međunarodnim pravom, jer u zaštitu građanskih prava spada okončanje u razumnom roku postupka vezanog za blokadu nečijeg računa, kao da je reč o licu koje je nepravo optuženo, objašnjava advokat Milenko Radić. Po njegovim rečima, taj razumni rok u kojem je trebalo dostaviti dokaze o pokrenutom krivičnom postupku uglavnom nije duži od tri do šest meseci. Drugim rečima, nadležni organi u Švajcarskoj nisu dužni, niti mogu u nedogled da drže blokadu nad Bojićevim, niti bilo čijim računom, čekajući da se ovde vode i okončaju političke igre i prepucavanja, kaže Radić.\n- Ne znam ko u saveznom parlamentu ili izvan njega, kroz poslanički imunitet, bojkotuje mogućnost da se utvrdi odgovornost nekih ljudi, ali ovaj slučaj, koji je za nas prava sramota, samo dokazuje da je održan kontinuitet sa Miloševićevim vremenom i da nije došlo ni do kakvog pomeranja, koje bi potvrdilo da se u ovoj državi štite i jačaju institucije i da nije sve usmereno na podelu vlasti i tržišta. Građani pri tome navijaju sa strane, kao u areni, ko će da pobedi, ne shvatajući da srž problema nisu ni Đinđić ni Koštunica, već institucije sistema koje treba da ih štite, objašnjava Radić činjenicu da je u slučaju Bojić i sličnim primerima propuštena retka šansa - a švajcarski računi predstavljaju verovatno jedini konkretni primer otkrivenih para u inostranstvu- da se nešto učini.\nPrema informacijama "Glasa", Bojić je posegnuo za jačim sredstvom od demantija, angažujući advokata koji je, zastupajući ga pred švajcarskim vlastima, tražio odmrzavanje njegovog računa.\nDa podsetimo, Švajcarska koja u tom pogledu ima vrlo precizne zakone, u okviru međunarodne pravne pomoći našim pravosudnim organima u traganju za računima i parama bivših Miloševićevih kadrova u inostranstvu, držala je ove račune zamrznutim, ali je istovremeno tražila i dokaze da su protiv aktera u zemlji pokrenuti postupci.\nBila je spremna, kada joj se o tome dostave dokazi, da stavi na uvid relevantne podatke o njihovim računima u tamošnjim bankama. Naravno, za to je postojao i rok, koji je u Bojićevom slučaju istekao u ponedeljak, do kada Švajcarci, na žalost, nisu dobili potvrdu da se protiv bivšeg republičkog ministra zdravlja i direktora Instituta za kardiovaskularne bolesti na Dedinju vodi istražni postupak u zemlji.\nU kratkom komentaru za "Blic" okružni javni tužilac Rade Terzić rekao je da više "ne postoji mogućnost nekog vanrednog pravnog leka kojim bi se obezbedila dalja blokada novca na Bojićevom računu u Švajcarskoj".\nRazlog je to što protiv Bojića nije mogao da bude pokrenut istražni postupak, jer ga štiti poslanički imunitet, na koji se on i pozvao, a kada je skidanje njegovog imuniteta konačno, 14. novembra, stiglo na dnevni red saveznog parlamenta, odnosno Veća republika, to se nije desilo, i poslanički imunitet mu je potvrđen.\nDanas poslanici crnogorskog SNP svoje glasove za takvu varijantu tumače nezadovoljstvom što "kolege" prethodno nisu glasale da se poslanički imunitet oduzme i Momčilu Perišiću.\nJoš bez odluke?\nBEOGRAD - Švajcarske vlasti, koliko je meni poznato, nisu donele nikakvu odluku kojom se odmrzava bilo koji od, u tamošnjim bankama, svojevremeno blokiranih računa nekadašnjih visokih jugoslovenskih zvaničnika, bliskih bivšem predsedniku Slobodanu Miloševiću - rekao je juče za "Glas" Žan Danijel Riš, drugi čovek švajcarske ambasade u Beogradu, komentarišući napise u domaćoj štampi da su "vlasti u Bernu odlučile da Milovanu Bojiću, sadašnjem poslaniku JUL-a u saveznom parlamentu, odblokiraju račun koji on ima u Švajcarskoj".\nKako "Glas" nezvanično saznaje okružni javni tužilac se pre toga više puta obraćao saveznom parlamentu tražeći da se o pitanju Bojićevog imuniteta izjasne poslanici, kako bi dobio odobrenje za krivično gonjenje, ali su oni ostajali gluvi i nemi.\nPrema tumačenju pravnika, predlog o oduzimanju imuniteta može i da se ponovi, ali tek po isteku višemesečnog zakonskog roka, što za slučaj deblokade Bojićevog švajcarskog računa može biti kasno, jer tamošnji nadležni sud nema više pravnih prepreka da donese takvu odluku.\nU obrazloženju zahteva nadležnim organima Švajcarske za blokadom Bojićevog računa, verovatno, pominjana je potreba da se, između ostalog, utvrdi kako i zašto je formirana devizna blagajna u okviru Instituta za kardiovaskularne bolesti, kojom je on i raspolagao i odobravao isplate, zatim da li su i zašto uvećavane fakture za nabavku nameštaja i opreme i slično...\nIstraga, međutim, nije pokrenuta i možda će se voditi onda kada Bojića bude prestao da štiti poslanički imunitet. To vredi i za činjenicu da je po Zakonu o deviznom poslovanju bilo kažnjivo da naši građani poseduju devizne račune u inostranstvu.


Podržano pet ženskih preduzetničkih inicijativa u okviru projekta „Ja sam odvažna” - DOBROČINITELJ\nPodržano pet ženskih preduzetničkih inicijativa u okviru projekta „JA SAM ODVAŽNA”\nU okviru konkursa „Ja sam odvažna”, koji realizuju Fondacija Ana i Vlade Divac i IKEA Srbija, izabrano je pet preduzetnica koje će dobiti finansijsku, stručnu i edukativnu podršku za razvoj poslovanja, u ukupnom iznosu od 3 miliona dinara.\nIKEA Srbija i Fondacija Ana i Vlade Divac već drugu godinu zaredom pružaju podršku preduzetnicama širom Srbije. Cilj projekta „Ja sam odvažna!” je ekonomsko osnaživanje žena u Srbiji, kroz podršku malim biznisima koje su započele i/ili vode žene. Od 142 pristigle prijave, odabrano je pet ženskih preduzetničkih inicijativa koje će tokom sledećih godinu dana dobiti finansijsku, stručnu i edukativnu podršku. Ukupan fond finansijske podrške za odabrane finaliste iznosi 3 miliona dinara, a preduzetnice će je iskoristiti da nabavku opreme za rad, uvođenje novih proizvoda ili sertifikaciju proizvodnje, otvaranje ili očuvanje radnih mesta. Sve odabrane incijative su i promoteri odgovornog odnosa prema zdravlju i prirodi.\nTako će Spelta Jevtić iz Bačkog Gradišta unaprediti proizvodnju kora od spelte, Pekara Ključ iz Beograda uvesti potpuno novu liniju zdravih voćnih barova, a Slatka jesen iz Požege praviti inovativne voćne namaze za slana jela. Zahvaljujući ovoj podršci, Nanin recept sa juga započeće proizvodnju hladno ceđenih sokova od divlje borovnice, a Real Red Raspberry iz Bečeja sertifikaciju premium prozvoda od maline, kako bi unapredio pristup stranim tržištima.\n„IKEA Jugoistočna Evropa, kompanija u okviru koje posluje IKEA Srbija, istinski je posvećena postizanju višeg stepena ravnopravnosti i aktivnom doprinosu unapređenju društva. Na ovom putovanju koje za cilj ima rodnu ravnopravnost, svake godine, među brojnim inicijativama, podržavamo i preduzetnice. Želja nam je da ženama, naročito onima iz ranjivih kategorija, omogućimo da imaju održiv prihod i ostvare svoje preduzetničke potencijale. Upravo to je i cilj konkursa ‘Ja sam odvažna’, koji realizuje Fondacija Ana i Vlade Divac”, kaže Aldo Lele, menadžer za održivost kompanije IKEA Jugoistočna Evropa.\nDirektorka Fondacije Ana i Vlade Divac, Ana Košel, istakla je značaj podrške ženama u Srbiji, posebno imajući u vidu novonastale ekonomske probleme: „Sa našim partnerom, kompanijom IKEA Srbija se već više godina borimo protiv diskriminacije žena u poslovnom i privatnom okruženju, a ovaj projekat predstavlja važan deo te borbe. Sa zadovoljstvom nastavljamo podršku preduzetnicama, posebno imajući u vidu trenutnu krizu izazvanu pandemijom virusa COVID 19 i neizvesnu situaciju u kojoj se našao veliki broj malih biznisa u Srbiji. Zaista smo ponosni što smo u prilici da udruživanjem civilnog i biznis sektora utičemo na podršku ženskom preduzetništvu i većem učešću žena na tržištu rada”.\nTagsFondacija Ana i Vlade DivacJa sam odvažna


NBS | Narodna banka Srbije u 2019. potvrdila da je garant stabilnosti, odgovoran regulator i inovator\nNarodna banka Srbije u 2019. potvrdila da je garant stabilnosti, odgovoran regulator i inovator\n„Za nama je još jedna godina u kojoj je Narodna banka Srbije bila garant stabilnosti, odgovoran regulator i inovator. Kontinuitet pozitivnih rezultata obeležio je i proteklu godinu, a ključno je to što smo očuvali stabilnost, jer ona nema alternativu.\nI u 2019. godini Narodna banka Srbije je ispunila svoje zakonom definisane ciljeve. Inflaciju smo očuvali na niskom nivou, čuvajući time i realnu vrednost zarada. Dinar je ostao relativno stabilan prema evru, što privredi i građanima daje izvesnost za poslovanje i planiranje. Pored toga, devizne rezerve su na rekordnom nivou. Dinarska štednja je nastavila snažan rast i dostigla najveće iznose do sada. Još povoljnijim uslovima finansiranja podržavali smo rast kreditne aktivnosti i raspoloživog dohotka. Problematične kredite smo dodatno smanjili, spuštajući ih na najniži nivo, a radili smo intenzivno u različitim oblastima kako bi se građanima i privredi omogućile još kvalitetnije finansijske usluge”, rekla je guverner Jorgovanka Tabaković govoreći o rezultatima rada Narodne banke Srbije u 2019. godini.\nU godini u kojoj je obeleženo 135 godina rada Narodne banke Srbije, doslednim sprovođenjem monetarne politike i uspešnom koordinacijom s fiskalnom politikom, postigli smo rezultate koji čuvaju poverenje tržišnih učesnika u nosioce ekonomske politike i čine rast održivim i u narednim godinama. „Srbija je danas zemlja izbalansirane ekonomije i održive budućnosti“, zaključila je guverner.\nI u toku 2019. godine Narodna banka Srbije je očuvala inflaciju na nivou od oko 2%, što je i prosek oko kojeg se kretala tokom prethodnih šest godina. Zahvaljujući niskoj stopi inflacije, i u ovogodišnjem Izveštaju o konkurentnosti Svetskog ekonomskog foruma, Srbija je po ostvarenoj inflaciji zadržala prvu poziciju, odnosno ostala je u grupi zemalja s najboljim rezultatom po tom kriterijumu. „I u protekloj godini, Narodna banka Srbije je ispunila svoj osnovni cilj i inflaciju u Srbiji očuvala je na niskom nivou. Danas, kao i sedam godina unazad, Narodnoj banci Srbije se veruje da će inflaciju održati pod kontrolom i u narednom periodu“, zaključila je guverner.\nRelativna stabilnost deviznog kursa dinara prema evru obezbeđuje izvesnost poslovanja i planiranja\nDinar je u 2019. godini ojačao prema evru za 0,5%. U uslovima aprecijacijskih pritisaka, Narodna banka Srbije je intervenisala na deviznom tržištu neto kupovinom 2,665 milijardi evra. „I u 2019. godini nastavili smo da reagujemo objektivno i nepristrasno u oba smera u cilju sprečavanja prekomernih kratkoročnih oscilacija kursa dinara. Očuvali smo relativnu stabilnost deviznog kursa dinara prema evru, a privrednicima i građanima obezbedili izvesnost poslovanja i planiranja“, istakla je guverner.\nDevizne rezerve na rekordnom nivou\nBruto devizne rezerve Srbije povećali smo za 2,2 milijarde evra u 11 meseci, na nivo od 13,5 milijardi evra. Rezerve su povećane i u ambijentu snažnog razduživanja države po osnovu kredita i hartija od vrednosti (663 miliona evra neto tokom 11 meseci). „Odgovornom politikom obezbedili smo dobru odbranu za eksternu likvidnost zemlje. Narodna banka Srbije je u oktobru prvi put kupila zlato na međunarodnom tržištu, čime je učešće zlata u deviznim rezervama povećano sa 7% na oko 10%. U plasiranju deviznih rezervi rukovodimo se principom diversifikacije kao najbolje odbrane od rizika iz međunarodnog okruženja”, konstatuje guverner Jorgovanka Tabaković.\nDinar je realno vrednovan – niti je precenjen, niti je potcenjen\nJedna od vodećih finansijskih institucija u svetu, JP Morgan, u izveštaju o očekivanim makroekonomskim i finansijskim kretanjima u zemljama u razvoju za 2020. godinu ocenila je da je srpski dinar jedna od dve valute koje su potpuno realno vrednovane. Ocena je doneta na osnovu analize koja je rađena za 25 zemalja i kojom je obuhvaćen veliki broj pokazatelja zdravlja ekonomije.\nDinarska štednja na rekordnom nivou\nDinarska štednja je povećana za oko 30% tokom 2019. godine, na novi rekordni nivo. Snažnim rastom dinarske štednje tokom prethodne dve godine postepeno se povećava njeno učešće u ukupnoj štednji. Raste i učešće štednje koja je položena na period preko dve godine, što je dodatna potvrda vraćanja poverenja u dinar.\nKrediti privredi – značajan izvor finansiranja privatnih investicija u Srbiji\nReferentnu kamatnu stopu u 2019. godini smanjili smo tri puta za po 25 baznih poena, na 2,25%, što je njen najniži nivo u režimu ciljanja inflacije. Nižom referentnom kamatnom stopom Narodna banka Srbije je direktno doprinosila povoljnijim uslovima finansiranja i većem raspoloživom dohotku građana i privrede. I kamatne stope na devizne i devizno indeksirane kredite bile su povoljnije, zbog niže premije rizika zemlje i veće konkurencije među bankama. „S dvocifrenim stopama rasta, kreditni privredi bili su jedan od važnih izvora finansiranja privatnih investicija u Srbiji, a time i puna podrška privrednom rastu“, zaključila je guverner.\nDoneli smo i propise za podsticanje dinarskog kreditiranja privrede. Usvajanjem ovih propisa uspostavljaju se nova pravila za banke, koja imaju za cilj podršku čisto dinarskim plasmanima mikropreduzećima, malim i srednjim preduzećima, preduzetnicima i poljoprivrednicima.\nProblematični krediti – sistemska rešenja i puna koordinacija daju najbolje rezultate\nUčešće problematičnih kredita u ukupnim kreditima dodatno smo smanjili, na novi najniži nivo od 4,56% na kraju oktobra, što je za oko 80% manje nego na početku primene Strategije za njihovo rešavanje. Sistemski pristup u njihovom rešavanju i rezultati na makroekonomskom planu dali su pun efekat i na ovom polju, naročito ako se uzmu u obzir obim i koreni ovog problema, što su zaključili i predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda. Stabilnost, dobra kapitalizovanost i likvidnost karakterisali su bankarski sistem u Srbiji i u 2019. godini.\nUsaglašavanje domaće regulative omogućava otvaranje pregovaračkih poglavlja i donosi kvalitetnije usluge, veću mogućnost izbora i dodatnu sigurnost\nProteklu, 2019. godinu obeležilo je i otvaranje dva poglavlja u kojima Narodna banka Srbije ima važnu ulogu. Poglavlje 9 – Finansijske usluge, za koje je Narodna banka Srbije prvonadležna institucija, otvoreno je krajem juna. Zahvaljujući aktivnostima sprovedenim u prethodnom periodu, finansijski sistem je siguran i otporan – unapređen je regulatorni okvir za banke, čime je postignuta visoka usklađenost domaćih propisa s propisima Evropske unije. „Modernim zakonodavstvom po standardima Evropske unije unapređujemo kvalitet finansijskih usluga, uključujući i raznovrsniji izbor finansijskih instrumenata. Doprinosimo daljem povećanju sigurnosti investicija i jačanju poverenja investitora“, ocenjuje guverner. U decembru smo otvorili i poglavlje 4 – Slobodno kretanje kapitala, u okviru kojeg je Narodna banka Srbije drugonadležna institucija. „Poglavlje 4 obuhvata liberalizaciju kretanja kapitala, platne usluge, sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma. U svim tim oblastima Srbija je postigla izuzetan uspeh, što je dovelo i do otvaranja poglavlja, a svim učesnicima na finansijskom tržištu daje veće mogućnosti izbora i snižava troškove“, rekla je guverner.\nSrbija je jedina zemlja u okruženju koja nije članica Evropske unije, a koja je uključena na listu zemalja za koje je moguć preferencijalni tretman za ulaganja\nKada je reč o tretmanu izloženosti u skladu sa evropskom Uredbom o kapitalnim zahtevima, naši supervizorski i regulatorni zahtevi ekvivalentni su evropskim, što je u decembru i potvrdila Evropska komisija. „Srbija je jedina zemlja u okruženju koja nije članica Evropske unije, a koja je uključena na listu zemalja za koje je moguć preferencijalni tretman za ulaganja. Takva odluka Evropske komisije znači dodatni nivo poverenja za investitore i dodatni podsticaj za razvoj našeg dinarskog finansijskog tržišta. Manji zahtevi za određena ulaganja banaka koje posluju u Evropskoj uniji mogu dodatno da stimulišu dugoročnija i još veća ulaganja u Srbiju, što može da poveća zaposlenost i kvalitet usluga“, naglašava guverner.\nUspešno završeno drugo i treće razmatranje programa koji je podržao Međunarodni monetarni fond, niska inflacija i zdrav finansijski sistem podržavaju javne finansije, privatne investicije i tržište rada\nOdbor izvršnih direktora Međunarodnog monetarnog fonda doneo je odluke o uspešnom završetku drugog i trećeg razmatranja ekonomskog programa Srbije koji se sprovodi uz podršku Instrumenta za koordinaciju politike. I u julu i u decembru odluke su donete bez održavanja formalnog sastanka Odbora, što je mogućnost koja se koristi kada se proceni da formalna diskusija nije potrebna, s obzirom na uspešno sprovođenje mera ekonomske politike i dobre makroekonomske rezultate. Pri oba razmatranja sprovođenja ekonomskog programa, Odbor direktora Međunarodnog monetarnog fonda ocenio je da Republika Srbija nastavlja uspešno da sprovodi definisani ekonomski program, uz dobre domaće faktore rasta, nisku inflaciju, zdrav finansijski sistem, sprovođenje strukturnih reformi. Srbiju je u novembru posetio i Tao Džang, zamenik generalnog direktora Međunarodnog monetarnog fonda, i tom prilikom je ocenio da je tokom sedam godina, što nije dug period, Srbija napravila potpuni zaokret u vođenju ekonomije, kao i da su niska inflacija i stabilan finansijski sektor značajna podrška zdravim javnim finansijama.\nKontinuitet niske inflacije i relativno stabilnog kursa dinara – važni faktori za povećanje kreditnog rejtinga Srbije\n„Narodna banka Srbije je svojim rezultatima, u koordinaciji s drugim politikama, znatno doprinela i da u protekloj godini agencije Fitch Ratings i Standard and Poor’s povećaju kreditni rejting Srbije, i da agencija Moody’s poveća izglede za rast rejtinga“, rekla je guverner. Prilikom donošenja odluke, agencija Standard and Poor’s je u decembru ponovo naglasila da je Narodna banka Srbije dokazala operativnu nezavisnost i da je tokom prethodnih šest godina zaradila kredibilitet, što za rezultat ima višegodišnje uspešno očuvanje niske i stabilne inflacije. Ova agencija ocenjuje da režim deviznog kursa koji sprovodi Narodna banka Srbije doprinosi uspešnom prilagođavanju ekonomije na kretanja u međunarodnom okruženju. Zaključuje i da su intervencije Narodne banke Srbije na deviznom tržištu bitno doprinosile očuvanju cenovne i finansijske stabilnosti i rastu deviznih rezervi zemlje na rekordni nivo.\nPremija rizika Srbije snižena na nove minimume tokom 2019. godine kao odraz ukupne stabilnosti – monetarne, fiskalne i političke\nIzuzetno niska premija rizika zemlje, snažan priliv stranih direktnih investicija i dve uspešne emisije desetogodišnjih evroobveznica na međunarodnom tržištu u toku 2019. godine, po niskim stopama i uz veliku tražnju, govore da već sada Srbija uživa ugled zemlje investicionog rejtinga. „Kontinuitet odgovornog vođenja politike pokazuje i činjenica da su sredstva koja su obezbeđena na taj način iskorišćena za isplatu ranije uzetog skupog duga u dolarima, što znači da po ovom osnovu nije povećan javni dug, dok su troškovi kamata smanjeni“, zaključila je guverner.\nInovacije, kvalitetnije usluge, širenje nadležnosti i širenje saradnje\nNarodna banka Srbije ostala je posvećena modernizaciji finansijskog sistema i inovacijama, u skladu s novinama i potrebama koje donosi poslovanje u savremenom svetu.\nStandardizovali smo terminologiju u oblasti platnih usluga i omogućili brže i lakše upoređivanje ponuda i tarifa različitih pružalaca platnih usluga. Kreirali smo listu reprezentativnih usluga sa 14 najznačajnijih platnih usluga za potrošače i 18 platnih usluga za pravna lica i preduzetnike. Korisnici platnih usluga od marta 2019. mogu da iniciraju postupak promene platnog računa s prethodnog kod novog pružaoca platnih usluga, a našim pozitivnim zakonodavstvom korisnicima je prvi put zagarantovano pravo na platni račun sa osnovnim uslugama. Cilj je da podržimo lakši pristup platnom računu i savremenim platnim uslugama, što će povećati kvalitet usluge i omogućiti uštede za korisnike.\nNa internet stranici Narodne banke Srbije objavili smo podatke o naknadama za platne usluge. To omogućava lako i brzo poređenje ponuda i tarifa naknada, i olakšava izbor pružaoca koji korisniku najviše odgovora.\nU 2019. godini sve banke su se uključile u sistem za instant plaćanja čiji je operator Narodna banka Srbije (IPS NBS sistem), a nastavili smo i aktivnosti na primeni instant plaćanja na prodajnim mestima trgovaca.\nSnižene su trgovačke naknade, kao direktna posledica ograničenja međubankarskih naknada. Zahvaljujući tome proširena je mreža POS terminala na prodajnim mestima, kao i internet prihvatna mreža. Tako je na kraju drugog tromesečja 2018. godine (pre stupanja na snagu zakona kojim su regulisane međubankarske naknade) u našoj zemlji bilo 79.486 POS terminala, a na kraju trećeg tromesečja 2019. godine – 90.249, što je rast od 10.763 terminala, odnosno od 13,5%.\nKao operator nacionalne kartične šeme – DinaCard, i u 2019. godini nastavili smo da unapređujemo DinaCard platne kartice, kako kroz omogućavanje njene upotrebe na internetu, tako i na planu njene prekogranične upotrebe zahvaljujući saradnji s međunarodnim kartičnim sistemima UnionPay i Discover.\nUredili smo i proces video-identifikacije korisnika finansijskih usluga, čime im je omogućeno da zaključe ugovor s bankom ili drugom finansijskom institucijom bez odlaska u njihove prostorije.\nS Vladom Republike Srbije potpisali smo Protokol o saradnji u cilju daljeg unapređenja digitalizacije u Republici Srbiji „e-Srbija”, koji predstavlja osnov za sprovođenje zajedničkih aktivnosti kako bi se građanima obezbedile brže i kvalitetnije usluge.\nPokrenuli smo i projekat formiranja registra startap kompanija u našoj zemlji, podržavajući i na taj način razvoj inovativnih tehnologija na tržištu finansijskih usluga. Registar startap kompanija omogućiće da se na brz i jednostavan način – samo jednim klikom dobiju informacije o kompanijama koje posluju u određenoj oblasti.\nNarodna banka Srbije doprinela je i uvođenju usluge Google Merchant Account u Republici Srbiji, čime smo podržali rad domaćih programera i njihov pristup svetskom tržištu, kao i razvoj ukupnog IT sektora u našoj zemlji.\nIzradili smo Finansijski vodič za naše građane koji se vraćaju u Republiku Srbiju, sa aspekta primene deviznih propisa. Cilj je da se, većom informisanošću, olakša njihov povratak. Zbog toga se na jednom mestu daju informacije o većini pitanja iz oblasti deviznog poslovanja koje su značajne za povratak naših građana iz inostranstva.\nRešeno je i dugogodišnje pitanje naplate turističkih aranžmana po prodajnim kursevima banaka za devize ili efektivni strani novac. Od kraja jula 2019. godine, prilikom isticanja cene i naplaćivanja turističkih aranžmana u inostranstvu, primenjuje se zvanični srednji kurs dinara.\nDoneli smo odluku da se na listu valuta kojima se trguje na deviznom tržištu uvede i beloruska rublja. Uvođenjem beloruske valute na domaće devizno tržište Narodna banka Srbije potvrdila je proaktivni pristup u obezbeđivanju povoljnog ambijenta i uslova za ulaganje.\nNadležnosti Narodne banke Srbije dodatno su proširene u 2019. godini i na poslove izdavanja i oduzimanja ovlašćenja za obavljanje menjačkih poslova i poslove kontrole deviznog poslovanja rezidenata i nerezidenata i menjačkih poslova.\nS predstavnicima devet fakulteta iz Srbije i šest fakulteta iz Republike Srpske u oblasti ekonomskih, pravnih i organizacionih nauka potpisali smo memorandum o poslovnoj saradnji. To predstavlja nastavak saradnje s fakultetima, koja se uspešno sprovodi duži niz godina. Cilj je da se dodatno unapređuje obrazovni proces na fakultetima, kao i da se stvori podsticajni ambijent koji će najboljim studentima omogućiti da stečena znanja primene u praksi.\n„Nastavljamo istim intenzitetom i prioritete ne menjamo – radimo u korist naših građana i privrede, čuvanjem stabilnosti i donošenjem i sprovođenjem mera koje unapređuju svakodnevni život. Srbija će nastaviti da sprovodi ekonomski program jačanjem domaće ekonomije, čuvanjem inflacije na niskom nivou, kao i očuvanjem stabilnog i zdravog finansijskog sektora i u narednom periodu. Mere koje donosimo uvek će imati za cilj očuvanje stabilnosti, rast životnog standarda naših građana i podsticajne uslove poslovanja za našu privredu”, zaključila je guverner Jorgovanka Tabaković.


Korona virus, Srbija i 2020: Kako su se gradovi širom zemlje izborili sa prethodnom godinom - Istočne VESTI\nStatistika pokazuje da se gotovo svaki dvadeset prvi stanovnik Srbije borio sa ćudljivom bolešću Kovid-19 tokom prošle godine.\nViše od tri hiljade ljudi izgubilo je u 2020. život zbog korona virusa, a mnogi nisu mogli da na uobičajen način dobiju neophodnu zdravstvenu negu za druge bolesti.\nPrvo je nedostajalo maski i rukavica, alkohola, asepsola, kasnije respiratora i bolničkih kreveta.\nSvi problemi su manje-više rešavani u hodu, bez pravog planiranja, ali i još uvek čekanih odgovora na pitanja o utrošenom novcu, načinima nabavke i raspodeli bolničkih i zdravstvenih potrepština.\nU prvom talasu, kada je u tabloidima Valjevo nazivano „srpskim Vuhanom", u ovom gradu obolelo je 199 i umrlo 19 pacijenata.\n„Praktično, deset odsto lekara valjevske bolnice je van funkcije", upozorila je pre mesec dana Katarina Pantelić, pomoćnica direktora i koordinatorka za Kovid deo Valjevske bolnice.\nKako je rekla za Blic, čak i u slučaju da se oforme nove bolnice u Valjevu za obolele od Kovida u „njima ne bi imao ko da radi".\nDo „crnog decembra" taj broj je bio dvaput manji, pisao je Danas.\n„Stanje u Tutinu je odavno alarmantno", rekla je krajem juna za BBC na srpskom Dženeta Agović iz ovog gradića sa 10.000 stanovnika.\n„Stanje je katastrofalno", rekao je Pazarac Fahrudin Kladničanin.\nSlična situacija je u narednim nedeljama zadesila i Užice i Kragujevac, ali i Šabac za koji se u julu pominjalo da ima „srebrnu medalju" – najveći broj zaraženih posle prestonice.\nU takmičenju u kom niko nije želeo da učestvuje našao se u julu i Čačak, gde je „odjednom samo krenuo talas temperatura i upala pluća svuda po gradu".\nČačanka Ivana Radovanović rekla je za BBC da joj je „drug bio 337. na listi".\n„Rekli mu da će ga zvati kad dođe na red – ili da standardno plati 6.000 dinara i dođe sutra".\nBivši gradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović u više navrata bolest Kovid nazvao je „Konrad 19".\nKasnije je za BBC ovaj lekar, specijalista ginekologije, rekao da je u pitanju „lapsus".\nVeliku pažnju medija izazvala je i izjava gradonačelnika Kragujevca da „narodu treba naređenje i motka" da bi se poštovale mere protiv širenja epidemije.\nRadomir Nikolić je kasnije izjavio da „nije rekao ništa što ne misli".\n„Ko god je dobronameran shvatio je šta sam hteo da kažem", rekao je Nikolić.\nVlasnik kragujevačke kafane Vladimir Ristić za BBC je još u julu izjavio da „zatvaranje lokala u 20 sati za većinu nas znači propast".\n„Ne postojimo ako tada zatvorimo kafane, neću imati za plate, kredit, za život" , rekao je Ristić.\nSolidarnost i pomoć – „mali ljudi, veliki heroji"\n„Meni je ta radnja prekoputa bolnice. Šta god da nam treba ti ljudi su tu, uvek su fer prema meni i to su moje mušterije", ispričao je Duljaj za BBC na srpskom.\n„Vidim kako tamo ljudi rade, kako se bore, a ima ljudi koji ne mogu ni da izađu", rekao je pekar koji je tajne zanata učio od dede u Zvečanu.\n„Sećam se da mi je pričao ‘lekari, policajci i železničari, to su jedini ljudi koji misle za narod i to treba da ceniš’. Narod zavisi od njih".\nU Gerontološkom centru Niš, koji je u prvom talasu bio najveće žarište, počela je vakcinacija prošle sedmice, a u narednim danima je najavljena i u Domu za stare „Jelenac" u Aleksincu, prenele su Južne vesti.\nKako smo digitalno napredovali u doba pandemije\nSRBIJA: Registrovano još 2.715 slučajeva infekcije koronavirusom


Nova kolekcija nameštaja regionalnog lidera industrije nameštaja svečano je predstavljena na ovogodišnjem najvećem sajmu nameštaja u Kelnu. Veliko interesovanje distributera nameštaja za prošlogodišnju kolekciju Forma Ideale, doprinelo je da ove godine bude izloženo preko 96 modela iz nove kolekcije, dvostruko više nego prošle godine. Istaknuto mesto pod svodovima kelnskog sajmišta od 16. do 22. januara zauzeli su sistemi elemenata koje odlikuju inovativne forme, unapređena funkcionalnost i veoma konkurentan odnos cene i kvaliteta.\nSajam nameštaja IMM Cologne, ove godine pod sloganom „Discover interior ideas“, predstavlja najveću evropsku i jednu od najvećih svetskih smotri proizvođača nameštaja i specijalista za uređenje enterijera. Nastup Forma Ideale na prošlogodišnjem sajmu doprineo je rekordnom izvozu kompanije, koja je ubedljivo najveći srpski izvoznik nameštaja u 35 zemalja na 4 kontinenta i najveći regionalni proizvođač nameštaja.\nNakon premijere nove kolekcije nameštaja Forma Ideale, za koju se već sada slobodno može reći da je oborila dosadašnje rekorde kada je reč o zainteresovanosti distributera, popularni modeli naćiće se u salonima kompanije širom Srbije.


Ne dozvolite da polaganje za dozvolu bude noćna mora - Sumedija\nTaj trenutak polaganja vožnje uz popunjavanje testova, kretanja na poligonu i samostalnog upravljanja automobilom na ulicama može da izazove dosta strepnje, straha i stresa. Da biste na najjednostavniji način prevazišli sve barijere tokom ovog ispita, važno je da od prvog časa obuke postupate svesno, odgovorno i pratite značajne savete.\nBudite sigurni u sebe i prevaziđite tremu\nPre otpočinjanja obuke za polaganje vožnje, razmislite dobro koliko volite da vozite samostalno i da li ste spremni da ozbiljno pristupite učenju vožnje. Kada uvidite da je odgovor potvrdan, svaki put pre nego što sednete u automobil i krenete u vožnju uz pomoć instruktora, recite sebi da to možete i nikada ne sumnjajte u svoje mogućnosti. Nesigurnost je put ka strahu, tako da je ključno da verujete u sebe. Tako ćete ujedno prevazići tremu, što je glavni protivnik uspešnog polaganja vožnje. Znajte i budite sigurni da možete da prođete teorijski i ispit vožnje uspešno iz prve. Obavezno na dan ispita doručkujte, uzmite čokoladu za koncentraciju i opuštanje, i na vreme dođite na mesto na kome se organizuje polaganje vožnje.\nVežba je ključ uspešne i sigurne vožnje\nRedovno pohađanje časova vožnje se podrazumeva, ukoliko želite da polaganje za vozačku dozvolu rezultira dobijanjem iste iz prvog pokušaja. Maksimalno iskoristite svaki trenutak proveden na času, bilo na prometnom, seoskom ili otvorenom putu, prepoznajte sve moguće situacije i uvek se konsultujte sa instruktorom da li dobro rezonujete kako biste odreagovali u kojoj situaciji. Kada su u pitanju testovi, to je potrebno dobro i detaljno naučiti. Ukoliko imate nedoumica po pitanju nekih pitanja ili rešavanja raskrsnica, instruktori su na raspolaganju. Jedna od najboljih autoškola u Beogradu, o kojoj možete zasnati više na linku https://www.autoskolapavlin.com/, svojim polaznicima daje dodatne časove ukoliko nisu sigurni u sebe ili ukoliko imaju nneka pitanja vezana za polagnje vožnje koja im mogu pomoći. Redovnim vežbanjem vožnje i testova povećava se verovatnoća za polaganje vožnje iz prve.\nPonašanje tokom polaganje vožnje – glavni faktor uspeha\nUvažavajući sve prethodno navedene savete, polaganje vožnje može biti uspešno u najvećoj meri u zavisnosti od delovanja na sam dan ispita. Naime, svaki vaš pokret od sedanja u automobil do trenutka njegovog napuštanja komisija pomno prati. Poverenje u ovladavanje vožnjom ulivaju oni kandidati koji pokažu sigurnost i samopouzdanje uz rutinsko ponašanje koje je karakteristično za iskusne vozače. Tako, plus je ukoliko pre započinjanja vožnje proverite blizinu sedišta, visinu volana, retrovizore i svetla automobila. Tokom vožnje, očekuje se aktivno pregledanje retrovizora, kako napred, tako i sa strane automobila. To je posebno važno i bodovano tokom obilaženja, preticanja i skretanja na putu.\nPešaci i bicikliste – posebna pažnja\nBilo da vam se situacije sa pešacima i biciklistima nižu tokom časova obuke ili kada je u toku polaganje za vozačku dozvolu, važno je postupati oprezno i odgovorno. Što se tokom obuke za polaganje vožnje češće susretnete sa ovim učesnicima u saobraćaju, bićete sigurniji da ste spremni da budete aktivan vozač. Naime, svaka komisija prati ponašanje vozača prema pešacima, bilo na pešačkom prelazu, parkingu ili kada prelaze ulicu izvan obeležene zebre. Isto važi i za bicikliste, bez obzira da li postoji obeležena staza u tom delu ulice ili ne. Ključno je brzo odreagovati i propustiti ih u svakom trenutku, jer njihov nailazak na ulicama može da bude vrlo iznenadan i nepredvidiv. Što je brža i sigurnija reakcija u tom trenutku, sigurnost da ste odličan vozač biće veća.\nPolaganje za B kategoriju iako je samo jedna od vrsta vozačkog ispita, značajna je, jer većina vozača prvo polaže za vožnju automobila. Mnogo je situacija koje se mogu nametnuti i faktora koji mogu presuditi da li ćete uspešno proći ovaj ispit ili ne. Međutim, uvažavanjem nekih od navedenih i srodnih saveta, siguran je put za uspešno polaganje vožnje.


Važno obaveštenje za maloletne učesnike 3. Noćnog maratona!!! – ARK Fruška gora\nVažno obaveštenje za maloletne učesnike 3. Noćnog maratona!!!\n21/06/2012 Comments Off on Važno obaveštenje za maloletne učesnike 3. Noćnog maratona!!! in Zdravlje by Boško Stupar\nONI KOJI NEMAJU OVLAŠĆENJE RODITELJA/STARATELJA NEĆE MOĆI DA STARTUJU!!!\nMolimo sve maloletne učesnike i roditelje maloletnih učesnika 3. Noćnog maratona da imaju u vidu da se svi takmiče na sopstvenu odgovornost. Budući da maloletna lica ne mogu sama da potpišu takvu izjavu to moraju da učine njihovi roditelji/staratelji/treneri sa ovlašćenjem overenim u sudu.\nSvi takmičari moraju biti svesni svoje fizičke spremnosti za distancu koju su odlučili da trče i svakako savetujemo da se konsultuju sa sportskim lekarom/trenerom o izboru distance, oni koji u to nisu sigurni.\nMaloletna lica ne moraju da dođu sa roditeljem/starateljem, ali MORAJU da donesu potpisanu sledeću izjavu:\nIzjavljujem da sam od strane organizatora trke upozoren da ne učestvujem u trci ukoliko nisam fizički i psihički spreman da istrčim izabranu trku, odnosno da izaberem deonicu koja odgovara mojim trenutnim sposobnostima, te u tom smislu izjavljujem da sam fizički i psihički pripremljen za izabranu trku i da u trci učestvujem na sopstvenu odgovornost. Takođe izjavljujem da organizator trke neće snositi nikakvu odgovornost u slučaju povrede, gubitka materijalnih dobara i ili drugih materijalnih šteta kao i nematerijalnih šteta (strah, bol, itd.) kao posledica učešća u trci “Noćni maraton” Novi Sad, te se u celosti odričem prava na potraživanje štete u navedenim slučajevima. Saglasan sam sa korišćenjem mog imena, slike i intervjua za potrebe ARK Fruška gora na radiju, televiziji, videotekama, novinama, brošurama i sl., bez ikakve novčane ili druge nadoknade, te se u celosti odričem prava na potraživanje prema navedenom osnovu.\nNapomena: u slučaju da je učesnik maloletno lice ovu izjavu potpisuje roditelj, staratelj ili trener sa ovlašćenjem roditelja ili staratelja.\nOvu izjavu u formi pogodnoj za štampanje možete naći ovde a možete je i rukom napisati i potpisati ukoliko nemate štampač.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: "MK dobija poziv u NATO čim riješi problem imena"\nSTOLTENBERG PORUČIO 27. 04. 2018. 22:22 >> 01:40 2\n"MK dobija poziv u NATO čim riješi problem imena"\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg kaže da je Alijansa spremna da pozove Makedoniju u članstvo čim se riješi problem imena.\nOn je poručio da uprkos tome što se Rusija protivi širenju zapadne vojne alijanse, "NATO vrata ostaju otvorena".\n"Posjetio sam Skoplje i jasno rekao da je NATO i dalje privržen onom što je poručio 2008. na Samitu u Bukureštu - da smo spremni da pozovemo tu zemlju da postane članica NATO čim se riješi pitanje njenog imena. Ta odluka i dalje stoji. Kontakti i pregovori o imenu su u toku i nadam se da će biti uspješno završeni, a onda ćemo krenuti dalje", kaže Stoltenberg.\nUpitan za moguće miješanje Rusije u proces pristupanja Makedonije NATO, Stoltenberg je sa zasijedanja Sjevernoatalnskog savjeta poručio da je fundamentalno pravo svake nacije da odlučuje o svom putu i pripadnosti određenom bezbjednosnom okviru.\n"Rusija se protivi širenju NATO već godinama. Gotovo uvijek je protestovala kada dobijamo nove članice, ali činjenica je da su vrata NATO otovorena. Da li će NATO dobiti novu članicu pitanje je odluke zemlje koja želi da se pruključi i 29 saveznika. Niko drugi nema prava da tu interveniše ili spriječi taj proces", zaključio je Stoltenberg.\nTokom današnjeg zasijedanja Sjevernoatalnstskog savjeta posjlednja tačka dnevnog reda trebalo bi da se odnosi na situaciju na Zapadnom Balkanu.\nMakedonija Jens Stoltenberg\nIz dvije banke ukrali oko dva miliona eura