Marketinške aktivnosti za opstanak na tržištu tokom i poslije pandemije – Treba da znaš\nNeizostavna tema ovih dana jeste ugroženost biznisa usred trajanja i posljedica pandemije koronavirusa u Bosni i Hercegovini i navela je na razmišljanje vlasnike biznisa kako uložiti dodatne napore u vremenu nakon pandemije da se sa svojim brendovima ponovo nametnu kupcima kao izbor u njihovoj potrošnji.\nSvjesni da je ulaganje u marketing sine qua non bitke na tržištu, lako je pretpostaviti da će se izdvojiti iz mase ne samo oni koji su uložili u marketinške aktivnosti, nego oni koji su to uradili kvalitetno.\nMarketinška agencija EBBE COMMS svojim klijentima pomaže da unaprijede prodaju i promotivne aktivnosti, na način da za njih napravi analizu, osmisli kampanju i kreativni sadržaj, te putem digitalnih ili tradicionalnih kanala dođe do njihovih kupaca. Usluge agencije nisu samo rezervisane za velike kompanije, štaviše, na raspolaganju su malim i srednjim preduzećima koji sa svojim brendovima žele postati prepoznatljivi na tržištu.\nZa više informacija kontaktirajte EBBE COMMS putem maila info@ebbecomms.com bez obaveze na saradnju.


Brusko selo – zalog za budućnost 28: Ekonomska perspektiva sela potkopaoničkog kraja – RTV Brus\nU ovom trenutku, najveću perspektivu za najbrže širenje organske proizvodnje ima brdsko-planinsko područje Srbije. Ono pruža najpovoljnije uslove za organsku poljoprivredu i u tom području se nalazi oko 62% poljoprivrednih površina naše zemlje. Veliki deo površina u brdsko-planinskom području, među kojima je i potkopaonički kraj, ostao je van uticaja intenzivne poljoprivrede.\nPoljoprivredna proizvodnja odvija se bez primene agrotehničkih mera (pre svega mineralnih đubriva i hemijskih sredstava), na malim parcelama sa raznovrsnim plodoredom, sopstvenim, uglavnom malim stočnim fondom i sopstvenom radnom snagom proizvođača.\nKorišćenje herbicida strogo je zabranjeno u organskoj proizvodnji, dok su preparati na bazi bakra dozvoljeni. Uzorci sa terena kontrolišu se u specijalizovanim laboratorijama u Francuskoj ali su tragovi nepropisnog tretiranja vidljivi i na listu, stablu i plodu, ističe Tatić. Metode organske proizvodnje podrazumevaju primenu prirodnih postupaka i supstanci, a ograničavaju ili potpuno eliminišu upotrebu sintetizovanih sredstava. Iako su kontrole rigorozne a posledice nimalo bezazlene, savest poljoprivrednika je ključni faktor, kaže kontrolor EKOSET-a.\nDa bi se na jednom području zasnovala organska poljoprivredna proizvodnja, ono mora ispunjavati precizno definisane uslove. To su izolovanost zemljišnih parcela, stočarskih farmi i prerađivačkih kapaciteta od mogućih izvora zagađenja, zatim odgovarajući kvalitet vode za navodnjavanje, te usklađen razvoj biljne stočarske proizvodnje i osposobljenost stručnjaka za organsku poljoprivredu. Ovlašćena kontrolorska kuća između ostalog kontroliše mogućnost kontaminacije sa okolnih zasada, dodaje Tatić, napominjući da je ugovor o internoj kontroli obavezan i detaljan.\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije prepoznalo je veliki potencijal organske proizvodnje i značaj koji ona može imati za budući ekonomski razvoj zemlje. Stoga, kao rezultat uspešne saradnje sa Ministarstvom, ali i drugim javnim i privatnim partnerima, do sada je ostvaren značajan napredak.\nKroz postepen i organski rast, mnoge hladnjače u bruskoj opštini uključile su se u tokove proizvodnje organske hrane. Hladnjača „Sweet home“ obavlja detaljne hemijske analize voća kako bi ono bilo u skladu sa standardima Evropske unije i kako bi se voće potkopaoničkih sela plasiralo na inostrana tržišta.\nFabrika za preradu voća i povrća kompanije „Fudlend” u Igrošu proizvodi visokokvalitetne i zdrave proizvode. Koristeći sopstvene resurse, iskusne radnice kažu da u ovim pogonima koriste i lična iskustva u spremanju domaće hrane, što dodatno doprinosi celokupnoj priči o prirodnosti i kvalitetu organske hrane.\nSela bruskog kraja pred izazovom su opstanka, a život u njima pulsira kroz porodice koje su se odlučile da na prostoru svojih domaćinstava uzgajaju razne biljne kulture, bave se stočarstvom ili nekim vidom seoskog turizma. Iako je pomoć lokalne samouprave i relevantnih institucija od nemerljivog značaja, neophodno je dodatno razvijanje svesti u javnosti o značaju opstanka ruralnih područja i kontinuirana edukacija stanovništva. Rešenje za oživljavanje sela i poljoprivrede, po mišljenju mnogih, nalazi se u udruživanju proizvođača i osnivanju zadruga, ali i u očuvanju životne sredine. Primenom ovih metoda selo može ponovo zadobiti svoju samostalnost i svetlu budućnost.\nBrusko selo – zalog za budućnost 18: Belo Polje, Bozoljin, Boranci, Vitoše


Nova radna mesta u Kraljevu - Raski Portal\nNova radna mesta u Kraljevu\nredakcija3 March 7, 2019\t0 Komentara\nFilijala Nacionalne službe za zapošljavanje u Kraljevu raspisala je 12 javnih poziva za otvaranje novih radnih mesta ili prekvalifikaciju i obuku radnika. U aktivne mere zapošljavanja uključila se i turska kompanija Eurotaj koja proizvodi džins.\nNajveći broj nezaposlenih lica sa evidencije Službe za zapošljavanje očekuje da će se zaposliti u fabrikama Leoni i Eurotajy jer kako investitori najavljuju u njima će raditi oko 7.500 radnika. U kompaniji Eurotaj u Adranima već radi 130 radnika.\n„Plan je da do juna zaposlimo 250 ljudi a da do kraja godine još 750 radnika. U naredne tri godine cilj nam je da zaposlimo bar 2.500 ljudi”, kaže Murat Caglar, generalni direktor Eurotaja.\nFilijala Nacionalne službe za zapošljavanje raspisala je 12 javnih poziva poslodavcima za prijem i obuku radnika koji će biti otvoreni do 29 novembra ove godine. Iskustva iz prošle godine su pozitivna.\n„U programe zapošljavanja i sticanja dodatnih znanja i veština uključeno je oko 700 osoba i obezbeđeno 10,5 miliona dinara”, kaže Snežana Prelić, direktorka Nacionalne službe za zapošljavanje filijale Kraljevo.\nGrad Kraljevo će ove godine izdvojiti 13 miliona dinara za programe samozapošljavanja koji će se realizovati u saradnji sa filijalom Nacionalne službe za zapošljavanje.\nTags: Kraljevo, Nova radna mesta, portal www.raski.rs\nDodeljeni sertifikati preduzećima podržanim programom EU PRO


VIDEO: Novi Golf GTI sa 264 ks - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Slobodno vreme Magazin Automobili VIDEO: Novi Golf GTI sa 264 ks\nGolf GTI će poput standardnog modela takođe biti baziran na novoj Volkswagenovoj MQB platformi, koja je prvi put upotrebljena na trećoj generaciji Audiju A3.\nPrema ranijim najavama iz Volkswagena, GTI verzija bi trebalo da ima lakšu karoseriju od standardnog Golfa zahvaljujući alumunijumu koji će biti korišćen u izradi krova i poda automobila.\nIpak, najvažniji detalj za ljubitelje Golfa GTI odnosi se na njegov pogonski agregat. Kako saznaje britanski Autocar, novu generaciju pokretaće 2.0 litarski turbo-punjeni benzinac od 264 ks, što je čak za 54 ks više nego što razvija aktuelna verzija ovog modela.\nKako izgleda, ali pre svega kako zvuči, prototip novog Golfa GTI možete pogledati na sledećem video snimku sa staze Nirburgring:


VIŠEGRAD – U pohodu rzavskim bregovima, na stazi dugoj 15 kilometara, danas je učestvovalo oko 70 planinara iz Republike Srpske i Srbije, a organizator pohoda je Planinarsko društvo „Stolac“. Sekretar društva Žarko Krsmanović rekao je Srni da je ovo…\nPlaninarski pohod „Mika Savić-Piri\nFOČA – Stotinjak planinara učestvovalo je na memorijalnom pohodu „Mika Savić-Piri“, koji je organizovalo Planinarsko društvo „Zelengora“ iz Foče. Planinari su juče šetali 16 kilometara od planinskog prevoja Bakić, na putu Foča-Pljevlja, preko Slabića, Kručiških brda do Planinarskog doma…\nFOČA – Novi predsjednik Planinarskog društva “Zelengora” iz Foče Karlo Šimović smatra da bi međunarodne akcije, koje povremeno organizuju fočanski planinari, trebalo da prerastu u tradiciju. Posljednjih nekoliko godina članovi “Zelengore” osvajali su u dva navrata Rilu u Bugarskoj,…\nVIŠEGRAD – Grupa planinara organizovala je pohod do ostataka starog srednjovjekovnog grada Rujišta, koji se nalazi u višegradskoj Župi. Planinari kažu da su zidine ovog utvrđenja, sa kojeg se kontrolisao put dolinom Drine, dobro očuvane i njihova ljepota dolazi…\nFOČA – Više od 50 planinara i ljubitelja prirode pohodilo je, proteklog vikenda, staze Arsenija Arsenića, staze kuda je ovaj veliki zaljubljenik u prirodu prošao zadnji put prije teške bolesti i smrti, obilazeći rodbinu i prijatelje. To su staze…\nRogatički planinari pred osvajanjem titule prvaka RS\nNa Romaniju po pobjednički pehar ROGATICA – Narednog vikenda na Ravnoj Romaniji ća se održati poslednje kolo I lige RS u planinarskoj orjentaciji. Ekipa Planinarskog društva Sjemeć je trenutno na vodećoj poziciji i ako ostvare dobar rezultat, što se…\nUspjeh višegradskih planinara na Kupu Crne Gore\nVIŠEGRAD – Planinarski savez Crne Gore organizovao je, 26. i 27. septembra, otvoreno prvenstvo u planinarskoj orjentaciji pod nazviom „Kup Crne Gore“. Domaćin kupa bio je Planinarski klub „Dušan Bulatović Džambas“ iz Mojkovca. Takmičenje je održano na prostorima planine…\nFOČA – Član Planinarskog društva „Zelengora“ iz Foče Ranko Milanović, zajedno sa članovima Planinarskog društva „Balkan“ iz Beograda, popeo se na Grosglokner, najviši vrh Austrije, na 3.798 metara nadmorske visine. Akcija je organizovana proteklog vikenda, a Milanović kaže da…


Beko MOC 20200 C mikrotalasna rerna cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBeko MOC 20200 C mikrotalasna rerna cene\nBeko MOC20200C Roštilj Da, Kapacitet u litrima 20, Snaga u W 800... specifikacija\ncena od 9.799,00 do 10.999,00 din | prodavnica (7)\ncena od 11.679,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Beko MOC 20200 C mikrotalasna rerna po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Beko mikrotalasna rerna MOC 20200 C na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mikrotalasne cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Beko Mikrotalasne, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Beko MOC 20200 C mikrotalasna rerna sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Beko MOC 20200 C mikrotalasna rerna. Pre kupovine, podatke za Beko mikrotalasna rerna MOC 20200 C proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Angela Merkel u prvoj posjeti BiH\nKancelarka Savezne Republike Njemačke Angela Merkel boravit će danas u jednodnevnoj zvaničnoj posjeti Bosni i Hercegovini.\nKako je predviđeno protokolom, predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić će, uz najviše državne i vojne počasti, dočekati kancelarku Merkel nakon čega će uslijediti sastanak delegacija BiH i SR Njemačke.\nPredviđen je i radni ručak kancelarke Merkel s članovima Predsjedništva BiH.\nTokom boravka u Sarajevu Merkel bi trebala posjetiti i izložbu u Galeriji "11/07/1995" i susresti se s predstavnicama Udruženja "Majke Srebrenice".\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić je ranije kazao agenciji Fena da je sama izjava njemačke kancelarke Angele Merkel da su primjetni pozitivni pomaci u zemljama regiona u smislu razvoja ka evropskim integracijama, posebno u BiH, nešto što raduje i ohrabruje i "predstavlja vrlo ozbiljan podsticaj da se svi dodatno i angažirano potrudimo da realiziramo ona obećanja koja smo dali prilikom usvajanja inicijative o daljem putu BiH ka Evropskoj uniji".\n"Riječ je o prvoj zvaničnoj posjeti kancelarke Merkel Bosni i Hercegovini i to zasigurno predstavlja višeznačnu poruku za BiH, dakle da postoji snažno opredjeljenje EU ka daljem proširenju, što govori o ozbiljnoj i sigurnoj evropskoj izvjesnosti za BiH", kazao je predsjedavajući Zvizdić.


Povređeni Archives - podunavlje.info\nBroj nastradalih u saobraćajnim nezgodama veći za bezmalo 43 posto\n28. avgust 2021 – Prema podacima koje je objavio Republički zavod za statistiku, broj nastradalih u saobraćajnim nezgodama u drugom kvartalu ove godine veći je za 42,9% u poređenju sa istim periodom prethodne. Za ova tri meseca poginulo je 120 ljudi, a povređeno je njih 4.966, po podacima koje je Republički zavod za statistiku dobio od MUP-a Srbije. Broj nesreća…\nMUP Srbije, nastradali, Povređeni, Republički zavod za statistiku, saobraćajne nezgodeLeave a comment\nSMEDEREVO, 24. maj 2021 –Na obilaznici oko Smedereva sinoć je došlo do sudara u kome je šest osoba povređeno, srećom lakše. Sitroen Ksara požarevačkih tablica, kojim je upravljao P.T. (34), u stanju teške alkoholisanosti, policija je utvrdila da je imao 1,87 promila alkohola u krvi, prešao je suprotnu traku i udario u Opel Vektru sa registarskim oznakama Velike Plane. U…\nPovređeni, sudar, Teška alkoholisanostLeave a comment\n22/01/2022, 1:16 pm


Srbija - datum: 2019-02-12 PRIŠTINSKA PLATFORMA ZA DIJALOGA S BEOGRADOM\nRamuš Haradinaj Traže jedinstvo\nČelnici centralnih kosovskih institucija razgovarali su u Prištini o nastavku dijaloga s Beogradom i pozvali sve političke aktere na Kosovu na jedinstvenu podršku političkoj platformi. U kabinetu predsjednika skupštine Kadrija Veseljija, okupili su se kosovski predsjednik Hašim Tači, premijer Ramuš Haradinaj i zamjenik premijera Fatmir Ljimaj.\n-Učesnici sastanka su se složili da svi predstavnici kosovskih institucija, bilo da su na vlasti ili u opoziciji, treba da se udruže u podršci platformi za dijalog. Jedinstvo kosovske političke scene jača međunarodnu poziciju Kosova u procesu dijaloga, saopšteno je nakon sastanka. Ne navodi se da je na sastanku bilo reči i o taksi na srpske i proizvode iz BiH. Očekuje se da će kosovski pregovarački tim danas u kosovskoj skupštini predstaviti platformu za dijalog s Beogradom.


Air Serbia u maju dobija prvi široko-trupni Airbus A330 | Gde Investirati\nAir Serbia će u maju dobiti prvi široko-trupni avion Airbus A330 sa 254 mesta, koji će se koristiti na direktnim letovima do SAD, najavio je generalni direktor Dane Kondić.\nFlota srpskog avioprevoznika će se uvećati u junu i avionom bombardier CRJ-900 koji će Air Serbia privremeno dobiti od Adrie airways.\n“Naš primarni fokus u 2016. je na pokretanju prekookeanskih letova za SAD. To je značajan događaj koji zahteva puno planiranja i resursa kako bismo bili uspešni i kako bismo Srbiji doneli trgovinske i turističke prednosti”, rekao je Kondić za Nacionalnu poslovnu reviju, čiji su osnivači Privredna komora Srbije i Ekonomski institut.\nOn je naglasio da Air Serbia trenutno ima u svojoj floti dobru kombinaciju od 20 mlaznih i turboprop aviona.\nKako kaže, početak prekookeanskih letova za Njujork je znacajan za aviokompaniju, ljude i za državu Srbiju.\n“Budući da će to biti jedina non-stop usluga iz regiona ka SAD očekujemo veliku potražnju za avio-prevozom iz zemalja bivše Jugoslavije. To je dobro za poslovanje, jer može da ojača naše čvorište na aerodromu Nikola Tesla i da generiše značajne prihode. To će biti prva direktna veza između Srbije i SAD od 1992. godine i za oko 200.000 žitelja iz dijaspore u regionu obezbediće najbržu vezu”, naveo je Kondić.\nProšle godine srpskom aviokompanijom je letelo 2,55 miliona putnika, što predstavlja povećanje od 11 procenata u odnosu na 2014. godinu, kada su prevezena 2,3 miliona putnika.\nTo nam je velika motivacija kada vidimo da svake godine sve više ljudi bira da leti sa nama, kazao je Kondić.\nAir Serbia je 2014. godinu završila sa profitom od 2,7 miliona evra, a Kondić kaže da su finansijski rezultati u 2015. trenutno predmet revizije međunarodne revizorske kuce KPMG i da će biti objavljeni u narednih nekoliko nedelja.\n“Početkom marta smo objavili rezultate poslovanja za 2015. godinu i oni su dobri i pokazuju veliki rast u odnosu na 2014. godinu. Na primer, naša prosečna iskorišćenost kapaciteta za prevoz putnika povećana je za četiri procentna poena – na 71 procentni poen”, rekao je Kondić.\nObim kargo prevoza u 2015. godini uvećan je za 39 procenata u odnosu na 2014. godinu, na 3.756 tona, a sigurni smo da će se ovaj uzlazni trend nastaviti, ističe Kondić.\n“Ove godine ćemo dobiti svoj prvi širokotrupni Airbus A330 koji nudi znatno veći kapacitet prostora za skladištenje robe u poređenju sa uskotrupnim modelima A319s i A320s sa jednim prolazom, tako da ima dosta potencijala za prevoz većih količina robe”, naveo je čelnik Er Srbije.\nKada je reč o planiranom uvođenju letova za Sankt Peterburg, Kondić navodi da je taj grad međunarodna metropola u pravom smislu te reči.\n“U njemu postoji jaka poslovna osnova za uspostavljanje non-stop usluga. Osim populacije od pet miliona stanovnika i velike potražnje za point-to-point linijom sa Beogradom, mnogi poslovni i turistički putnici biće u mogućnosti da se povežu preko našeg čvorišta sa aerodroma Nikola Tesla sa gradovima na Balkanu i u južnoj Evropi”, rekao je Kondić.\nOn je podsetio da Air Serbia već leti za Moskvu i ima codeshare sporazum sa Aeroflotom tako da može da gradi veliko tržišno prisustvo u Rusiji.\n“Što se tiče vremena uvođenja leta, naš wet lease (avion sa posadom) sporazum sa avio-kompanijom Adria airways dozvoljava nam da opredelimo jedan avion A319, što nam pruža mogućnost da povežemo ovaj fascinantan ruski grad sa našim glavnim gradom”, kaže Kondić.\nPrevious Zašto privrednik iz Nemačke investira u Srbiju?\nNext Snapchat za 100 miliona dolara preuzima Bitstrips\nTags Air SerbiaAirbusDane Kondić\nApple predstavio najnoviji iPhone 7\nNa svečanoj konferenciji u San Francisku direktor kompanije Apple Tim Cook predstavio je iPhone 7 koji donosi nekoliko novih opcija.


Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija glasaće danas o rezoluciji koja predviđa uspostavljanje međunarodnog suda za utvrđivanje odgovornosti za pad aviona "Malezija erlajnsa", koji je prošle godine oboren iznad istoka Ukrajine, kojoj se Rusija protivi zbog čega je najavila da će uložiti veto.\n"Glasaćemo protiv. Ne sumnjam u to. Ako rezolucija dobije devet ili više glasova za, mi ćemo uložiti veto, a ako dobije manje od devet glasova, ruski glas će biti samo jedan od negativnih glasova pored drugih članica SB. Nažalost, mislim da je verovatno da će rezolucija dobiti devet glasova za", rekao je pre dva dana stalni predstavnik Rusije u UN Vitalij Čurkin.\nČurkin je dodao kako se nada da autori rezolucije uopšte neće staviti na glasanje rezoluciju o MH17, ali ako to učine, moraće da preuzmu "političku i praktičnu odgovornost za posledice takve odluke".\nRuski predstavnik u UN je dodao da oni koji insistiraju na usvajanju rezolucije očito pokušavaju da "otvore još jedan front za konfrontaciju, što bi moglo da ima dalekosežne posledice na međunarodne odnose".\n"Ovaj korak prema konfrontacijama je veoma opasan", istakao je Čurkin, dodajući da bi Moskva želela da "nastavi rad u duhu saradnje".\nAvion "Malezija erlajnsa" na letu od Amsterdama za Kuala Lumpur je pao iznad Donjecke oblasti u Ukrajini, kada je poginulo je 298 putnika i članova posade.\nPrema zvaničnoj verziji, avion je oboren raketom zemlja-vazduh, ili vazduh-vazduh. Ukrajinske vlasti i proruske snage u Ukrajini optužuju jedni druge za obaranje tog aviona.\nOTKRIVENO ZAŠTO JE PAO "BOING"? Da li je za pogibiju 157 putnika kriva PTICA?\nNESREĆA NA KUPRESU Nakon tragedije povređeni deminer van životne opasnosti


MAT: Pad industrijske proizvodnje u aprilu 16,6 odsto, samo delimičan oporavak u maju - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » MAT: Pad industrijske proizvodnje u aprilu 16,6 odsto, samo delimičan oporavak u maju\nIndustrijska proizvodnja, spoljnotrgovinska razmena i unutrašnja potrošnja u Srbiji u aprilu ove godine su usled pandemije Kovid 19 bili u osetnom na tekućem i medjugodišnjem padu.\nU zastoju je saobraćaj, kao i turizam i ugostiteljske usluge, a oporavak industrijske proizvodnje u maju će biti samo delimičan, ukazali su autori ekonomskog biltena „Makroekonomske analize i trendovi“ (MAT).\n„Negativni efekat uticaja virusa na dinamiku industrijske proizvodnje premašio je uticaj ekonomske krize iz 2008. godine“, navodi se u novom broju MAT-a.\nDodaje se da investiciona aktivnost nije zaustavljena, ali je bitno usporena.\n„Tekućeg rasta potrošačkih cena u aprilu nije bilo, a međugodišnji porast je osetno ispod donje granice ciljanog intervala“, ističe se u MAT-u i navodi da je ukupna industrijska proizvodnja u aprilu međugodišnje smanjena za 16,6 odsto, tako da je nakon porasta u prvom tromesečju od 4,4 odsto, u periodu januar-april zabeležen pad od 0,8 odsto.\nSektor u kome je izazvan takav pad ukupne industrijske proizvodnje je prerađivačka industrija, sa međugodišnjim padom u aprilu od 19,9 odsto i u periodu januar-april od 0,6 odsto.\nElektroprivreda je u aprilu međugodišnje pala za 0,9 odsto, a u periodu januar-april 4,6 odsto. Rudarstvo je u aprilu imalo simboličan pad proizvodnje od 0,1 odsto, a u periodu januar-april zadržalo je porast od 6,6 odsto.\nMeđugodišnji porast, i u aprilu (2,1 odsto) i u periodu januar-april (4,6 odsto), imala je jedino proizvodnja energije, svi ostali namenski sektori imali su međugodišnji pad proizvodnje i u aprilu i kumulativno.\nProizvodnja motornih vozila i prikolica je u aprilu medjugodišnje smanjena za 84 odsto, a kragujevački Fijat je suočen ne samo sa nedostatkom tražnje, već i sa nedostatkom delova za proizvodnju, istakli su autori MAT-a.\nProcenjeno je da je delimičan oporavak industrijske proizvodnje u maju verovatan, na šta upućuju i rezultatimajske ankete u više od 1.300 preduzeća u Srbiji.\nVeliki broj preduzeća je najavio da će raditi sa dve trećine ili polovinom kapaciteta (metalska industrija, tekstilna industrija), ili će raditi sa minimalnim kapacitetom ili uopšte neće raditi (proizvodnja motornih vozila i delova zaautoindustriju, najveći deo industrije nameštaja, deo proizvodnje opreme za domaćinstva).\n„Oporavak može biti samo delimičan ne samo zbog tražnje u zemlji, već posebno zbog problema u zemljama koje su naše glavne izvozne destinacije i zemljama snabdevačima repriomaterijala“, smatraju autori MAT-a.\nekonomijaindustrijska proizvodnjaKorona virusBeograd\nVranje: Čišćenje bivšeg prostora Geoksa koštalo je tursku kompaniju blizu 5.000 evra\nTurska Kompanija Teklas, koja početkom naredne godine otvara svoj pogon u Vranju i to u halama bivšeg Geoksa, platila je za čišćenje hale blizu 5.000 evra, potvrdili su za Danas radnici koji su bili angažovani na ovom poslu.\nMAT: Veći kapacitet Ziđina u Boru podigao industrijsku proizvodnju\nUkupna industrijska proizvodnja je u Srbiji u oktobru ove...\nEkonomija • danas 17:39\nNovi Sad: Za podsticaje poljoprivredi 12 miliona dinara\nUgovori korisnicima koji su ostvarili pravo na bespovratna sredstva...\nEnergija i metali pogurali industrijske cene\nInflacija potrošačkih cena je na najvišem nivou u poslednjih...


Perutnina Ptuj poli pileća viršla 330g cena akcija Srbija\nPerutnina Ptuj poli pileća viršla 330g cene\nTrenutno nemamo slike za Perutnina Ptuj poli pileća viršla 330g\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Perutnina Ptuj poli pileća viršla 330g po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Perutnina Ptuj poli pileća viršla 330g na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Viršle cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Perutnina Ptuj Viršle, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Perutnina Ptuj poli pileća viršla 330g sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Perutnina Ptuj poli pileća viršla 330g. Pre kupovine, podatke za Perutnina Ptuj poli pileća viršla 330g proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Zakazano javno nadmetanje za IO “Prvi maj” - Pirot Plus Online\n21. avgust 2012. 12:02 Privreda Pirot Plus Online\nAgencija za privatizaciju objavila je oglas za prodaju pogona konfekcije i druge pokretne i nepokretne imovine u krugu fabrike “Prvi maj”, pišu Večernje novosti. Početna cena za prodaju ovog dela fabričke imovine je 2. 098 miliona evra, a javno nadmetanje predviđeno je za 7. septembar. Rok za podnošenje prijave za učešće na javnom nadmetanju je do 30. avgusta, a depozit za učešće na javnom nadmetanju je 420.000 evra.\n[aside]Predsednik naše opštine ,Vladan Vasić, kaže da je svaka dobra vest iz privrede od izuzetnog značaja i da je lokalna samouprava spremna da, kao i do sada, maksimalno da svoj doprinos uspešnoj realizaciji započetog posla privrednika.[/aside]\nU Agenciji za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA) rečeno je da će kupac Prvog maja dobiti podsticaje od 6.65 milina evra, pod uslovom da zaposli 1.328 radnika.Ukupna investicija u „Prvi maj“ treba da iznosi, kako navode u SIEPI, oko 11 miliona evra. Slovenački mediji preneli su da su za preuzimanje „Prvog maja“ zainteresovani biznismeni Mojca Lukančic i Nigel Bakston koji su iz stečajne mase otkupili konfekciju „Mura“ iz Murske Sobote. Tim povodom je Vlada Srbije na sednici krajem prošle nedelje usvojila, Memorandum o razumevanju koji reguliše obaveze slovenačke „Mure“, Grada Pirota i Republike Srbije.


Vuletić: Zapadni Balkan je i dalje strateški interes EU\nBosna i Hercegovina treba unaprijediti zakonodavni i institucionalni okvir da bi osiguralo ispunjavanje četrnaest ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije, rečeno je na predstavljanju analize "Nova dinamika Evrope! Čemu se BiH može nadati?", čiji je autor Davor Vuletić, iz Vanjskopolitičke inicijative, koja je predstavljena u Evropskoj komisiji u Sarajevu.\nVuletić je kazao da je region Zapadnog Balkana i dalje strateški interes Evropske unije, ali nije njen prioritet.\n„Evropska unija je u martu 2017. godine već navela da ne misli uvoziti nestabilnost, te su naglasili da zemlje koje teže EU nisu spremne, ali i da EU treba postati stabilnija da bi se nastavio proces proširenja. U BiH se to malo potenciralo“, kazao je Vuletić.\nŠefica Političkog odjela Delegacije Evropske unije u BiH Elisabet Tomasinec kazala je da to što nije predloženo otvaranje pregovora sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom ne znači da je proces proširenja "mrtav", ali nesuglasice unutar EU ne trebaju biti izgovor da BiH ne uradi svoj dio posla.\nI ona je podvukla da bez značajnog progresa u implementaciji četrnaest preporuka iz Mišljenja neće biti moguće dodijeliti BiH kandidatski status, te pozvala bh. lidere da učine isto posebno imajući u vidu činjenicu da je najveći broj preporuka iz Analitičkog izvještaja tehničke prirode.\n„Političari govore nama, ali i javnosti, da su ujedinjeni, te da imaju iste stavove kada je u pitanju kretanje BiH na putu EU, no vidimo vrlo malo aktivnosti koje bi potkrijepile njihove verbalne tvrdnje“, rekla je Tomasinec.\nDirekcija za evropske integracije pripremila je Akcioni plan za provedbu 115 prioriteta navedenih u Analitičkom izvještaju.


Trampovo upozorenje: Asad, Iran, Rusi – ne napadajte Idlib – BiGportal.ba\nTrampovo upozorenje: Asad, Iran, Rusi – ne napadajte Idlib\nMoguća ofanziva sirijskih snaga na provinciju Idlib bi bila „velika humanitarna greška“, napisao je predsednik SAD Donald Tramp na Tviteru.\n“Predsednik Sirije Bašar Asad ne treba nerazumno da napada provinciju Idlib. Rusi i Iranci bi napravili veliku humanitarnu grešku, ako bi učestvovali u toj potencijalnoj ljudskoj tragediji. Stotine hiljada ljudi mogu biti ubijeni. Ne dozvolite da se to desi!”, napisao je Tramp.\nTeritoiju Idlib u ovom trenutku praktično ne kontrolišu vladine snage Sirije. Tamo se nalaze militanti naoružane opozicije, kao i teroristi niza grupa koje periodično napadaju na pozicije sirijskih snaga.\nMIP Rusije su izjavile ranije da niko ne želi izvođenje operacije koju može pratiti velike žrtve.


Poseta delegacije Privredne Komore Srbije Lafarge Beočinskoj fabrici cementa < Mediji < Mediji: Lafarge Srbija\nDelegacija Privredne komore Srbije (PKS), predvođena predsednikom Markom Čadežom, posetila je danas fabriku cementa u Beočinu koja već četrnaest godina posluje u sastavu Grupe Lafarge, a od jula prošle godine je deo LafargeHolcim Grupe koja je nastala spajanjem dve vodeće kompanije u oblasti građevinskih materijala Lafarge i Holcim. Članovi delegacije su tokom posete imali priliku da se upoznaju sa poslovanjem i radom fabrike, ali i najvažnijim planovima i aktivnostima kompanije u cilju proširenja aktivnosti u Srbiji. Delegacija PKS je tokom posete obišla proizvodne pogone kompanije, luku Beočin, te Biznis Park koji je osnovan kao društveno odgovoran projekat kompanije Lafarge.\n„Zadovoljstvo mi je što smo u prilici da našim uvaženim gostima predstavimo našu fabriku cementa koja ima tradiciju dugu 177 godina, a od jula prošle godine posluje kao deo LafargeHolcim Grupe. Nama, kao vodećoj kompaniji u Srbiji u poslu kojim se bavimo, je izuzetno važno da imamo dobar dijalog sa PKS, koja treba da postane efikasan servis i podrška privredi, da reprezentuje sve privredne subjekte u odnosima s Vladom, i da radi na stvaranju poslovnog ambijenta koji će privredi otvoriti nove mogućnosti. Važno je da naša preduzeća, a među njima i mi, što sposobnija i konkurentnija dočekaju ulazak Srbije u EU. Današnja poseta i razgovor koji smo imali su potvrda dobre saradnje i dijaloga koji razvijamo" rekao je Dimitrije Knjeginjić.\n- Privredna komora Srbije (PKS) podržaće i pomoći domaćoj cementnoj industriji kako bi u dijalogu i saradnji sa nadležnima odgovorili izazovima i doprineli podizanju konkurentnosti te privredne grane kako na domaćem, tako i na tržistu regiona, ali i EU, rekao je danas predsednik PKS Marko Čadež u Beočinu. On je istakao da je prioritet PKS da u razgovorima sa Vladom Srbije zastupa interese industrije i ubrza donošenje potrebnih pravilnika i procedura kako bi unapredila poslovanje cementne industrije. Uz podršku PKS, u narednom periodu radiće se i na izradi novog pravilnika o prekograničkom kretanju otpada u skladu sa novim zakonskim rešenjima, najavio je predsednik PKS. Čadež je rekao da je važna saradnja sa predstavnicima ove vrste industrije i u sklopu približavanja EU, zbog direktiva i regulativa koje će se primenjivati u tranzicionom periodu.


Dačić obećao pomoć,radnici i dalje u štrajku – ZoomUe\nby branko · 21 фебруара, 2014\nUŽICE –Radnici preduzeća 24,septembar ,posle 29 dana generalnog štrajka, sastali su se u sredu sa premijerom Ivicom Dačićem,koji im je odredio radni tim koji će pokušati da reši probleme zaposlenih I tu odluku će izneti pred Vladu ,izjavio je predsednik Štrajkačkog odbora Svetozar Prljević.\n“Premijer je odredio radni tim u kome su savetnik za energetiku predsednika Vlade I državni sekretar u Ministarstvu ekonomije,koji će sa zaposlenima pronaći najbolje rešenje za sve.Dobili smo podršku premijera I za povratak preduzeća u sistem Elektroprivrede Srbije”,kaže Prljević.\nRadnici 24.septembra,preduzeća u restruktuiranju, u štrajku su zbog zahteva da se firma vrati u sistem Elektroprivrede Srbije ,kao I da im se isplati 28 zaostalih ličnih dohodaka.\nRadnici,njih 125,odlučili su da štrajk nastave u krugu preduzeća,bez blokade magistralnog puta Užice-Zlatibor .\nSa radnim timom Užičani će se sastati naredne sedmice u Beogradu.\nZaraženo 10 korisnika Doma za stare na Savincu\nby Zoran Đurović · Published 29 децембра, 2020\nVlasnici kafića zahtevaju produženje radnog vremena\nNext story Grad odredio sredstva za sportske klubove\nPrevious story Radnici Zelenkade traže da Vlada otvori hotel (video)


Кроз еколошке пројекте заштити Лазаревац | Socijalistička partija Srbije\nKroz ekološke projekte zaštiti Lazarevac Vesti\nKandidat koalicije SPS-PUPS-JS za gradonačelnika Beograda Aleksandar Antić poručio je prilikom obilaska opštine Lazarevac da se u narednom periodu mora učiniti sve da se kroz ekološke projekte zaštiti vazduh, voda i zemljišta i spreči ekološki izazove u toj opštini. Antić je prilikom posete naselju Veliki Crljeni u toj beogradskoj opštini rekao je da čekuje da koalicija SPS-PUPS-JS ponovo pobedi u toj opštini i da građani toj koaliciji ponovo daju poverenje. “Pred nama su velike obaveze, ovaj grad je odavno zaslužio mnogo veću podršku i grada Beograda i Republike, pogotovo zbog njegove uloge u energetskoj stabilnosti zemlje, ali i zbog teškoća koje građani Lazarevca trpe zbog toga godinama”, naglasio je Antić.\nTu pre svega, kako je rekao, misli na ekološko zagađenje, na narušeno zdravlje građana i na opasnot po zdravlje za nove generacije. “Tražim podršku od vas da zajedno, u vremenu koje dolazi zavšimo i one velike projekte koje smo započeli, jer nama trebaju razvojni projekti, ali i da svakoga dana rešavamo životne probleme građana Lazarevca”, istakao je Antić.


Nameti za zagađivače na granicama EU kao instrument zaštite klime i pravila konkurencije | Novinska agencija Beta\n10:40 - VestiPremijer: Irska uvodi možda najstroži evropski režim u borbi protiv korona virusa\nZELENA-SRBIJA | 17.09.2020 12:20 > 17.09 12:27\nNameti za zagađivače na granicama EU kao instrument zaštite klime i pravila konkurencije\nEvropski parlament dao je zeleno svetlo za nove poreske prihode Evropske unije, a jedan od izvora prihoda bilo bi oporezivanje proizvoda iz zemalja sa blažim ekološkim zakonodavstvom.\nPo obrazloženju jučerašnje odluke Evroparlamenta, takvi novi izvori trebalo bi da omoguće EU da dodje do dodatnog novca za fond za oporavak od pandemije vredan 750 milijardi evra.\nFrancuska se godinama zalaže za uvodjenje poreza na emisiju ugljen-dioksida na spoljnim granicama Evropske unije, a sada je tu ideju prihvatila i Evropska komisija koja namerava da je uključi u svoj razvojni plan, piše portal EURAKTIV Francuska.\nCiljevi francuske inicijative su dvojaki: borba protiv klimatskih promena i zaštita evropskih pravila tržišne konkurencije.\nTakav potez bio bi prvenstveno "prst u oko" Pekingu, a Rusija i SAD su stavile do znanja da su protiv takvog evropskog poreza. Brisel je, medjutim odlučan i insistira da je odluka konačna.\n"EU neće prihvatiti da roba koja ne odgovara ekološkim standardima, na nefer način konkuriše evropskim proizvodima i istovremeno nanosi štetu našoj planeti", naglasio je predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel početkom septembra na Ekonomskom forumu u Briselu.\nMišel je rekao da je EU "spremna da, u kombinaciji sa oštrijim sistemom trgovine dozvolama za emisiju, uspostavi i mehanizam za granično prilagodjavanje emisije CO2, da bi zaštitila jednake uslove takmičenja" na evropskim tržištima.\nEvropska komisija planira da, u okviru svog "Zelenog plana", već u drugom kvartalu 2021. godine predloži odgovarajuću direktivu. To bi ujedno bio i važan izvor prihoda, pošto Komisija, da bi podmirila dugove nastale zbog Fonda za obnovu, "postepeno mora da uveća sopstvena sredstva", rekao je evropski komesar za unutrašnje tržište Tijeri Breton.\nGlavni cilj mehanizma za granično prilagodjavanje CO2 (Border Carbon Adjustments, BCA), bio bi da ograniči takozvano "curenje ugljenika" (Carbon Leakage). Tako se naziva proces kada delovi industrije sa visokom emisijom štetnih gasova svoju proizvodnju sele u zemlje s blažim ekološkim zakonima.\nPorez na CO2 na spoljnim granicama EU, prvi je predložio francuski predsednik Žak Širak. Ideju je prihvatio i njegov naslednik Nikola Sarkozi, koji je 2007. godine izjavio: "Ko prlja, mora i da plati". Ta zamisao je, medjutim, kod evropskih partnera Francuske uglavnom izazivala podozrenje.\nZa nju se ipak, iako bez mnogo uspeha, zauzeo i Sarkozijev naslednik Fransoa Oland, a ona je i važan deo politike sadašnjeg predsednika Emanuela Makrona. Inicijativu Francuske sada je po svoj prilici prihvatio i Brisel.\nErik Moris, direktor briselske kancelarije Fondacije Robert Šuman, smatra da je diskusija o uvodjenju poreza na CO2 deo šireg geopolitičkog konteksta, i da je EU sve svesnija sopstvenih strateških interesa.\n"Granični porez CO2 omogućava EU da se dokaže i da demonstrira da se brani od klimatskog dampinga. Na taj način ispunjava dva cilja: Onaj koji se tiče Zelenog plana i zaštitu trgovinske politike", izjavio je Moris za portal Euraktiv Francuska.\nIstakao je da "više nije najvažnije da se komercijalni interesi stave iznad svega" i da je to znak "kraja evropske naivnosti", posebno u odnosima s Kinom.\nKako će mehanizam izgledati i funkcionisati, još je neizvesno.\nJanik Žado, poslanik Zelenih u Evropskom parlamentu i izvestilac na temu oporezivanja CO2, kaže da se na tome "još radi".\n"EU mora da dokaže svoj kredibilitet i legitimitet u borbi protiv klimatskih promena i u promeni naših ekonomskih modela", rekao je Žado na sastanku odbora EP za ekonomska i socijalna pitanja.\nEvropska komisija je 22. jula pokrenula javnu raspravu koja će trajati do 28. oktobra i podnela formular sa opcijama za realizaciju poreza.\nPrva opcija je carina na robu čija proizvodnja izaziva veliku emisiju CO2 i na sektore u kojima preti "curenje ugljenika".\nDruga bi bila da "evropsko tržište emisijama CO2" proširi i na uvoz, što bi značilo da uvoznici ili proizvodjači iz trećih zemalja moraju da kupuju dozvole iz "sistema trgovine emisionim jedinicama EU" (ETS).\nOpcija bi bila i kupovina emisionih dozvola izvan sistema ETS, i konačno uvodjenje potrošačkih poreza ili PDV na upotrebu evropskih ili uvoznih proizvoda iz industrijskih sektora sa velikim "curenjem ugljenika".\nPred Evropskom komisijom je velik posao, pošto mora da uzme u obzir i vrstu emisije gasova, da li je reč o direktnoj emisiji ili indirektnoj koja je povezana s potrošnjom struje, zatim i emisiju štetnih gasova izazvanu transportom robe, i mnoge druge faktore.\n"U teoriji, ta zamisao je sjajna, ali mora da se dalje razvije da bi mogla da se sprovede. To mora biti učinjeno tako da granična dažbina na CO2 bude podnošljiva i za našu privredu", ocenio je direktor Odeljenja za ekonomsku politiku u nemačkom Ministarstvu privrede, Filip Štajnberg.\nŠtajnberg je rekao da i nemačka vlada razmatra modele kako bi dažbina na CO2 na granicama mogla da se primeni.\nUticajno Udruženje nemačkih štedionica i žiro banaka (DSGV) ocenilo je daleko manje diplomatski da je cilj "hvale vredan", ali da postoje ozbiljne teškoće da se takav porez primeni pošteno i efikasno. Udruženje je navelo i da je potpuno nejasno kako bi nekakav granični mehanizam mogao da se uskladi s pravilima Svetske trgovinske organizacije i izrazilo sumnju da bi on donosio značajnije prihode.\nNikola Bergmans, stručnjak za energetsku i klimatsku politiku u Institutu za održivi razvoj i medjunarodne odnose (IDDRI) u Parizu, naprotiv smatra da su granične dažbine na CO2 važan elemenat ambiciozne politike "dekarbonizacije industrije".\nBergmans veruje da bi perspektiva poreza na CO2 na spoljnim granicama EU mogla da podstakne globalnu diskusiju o "dekarbonizaciji" odredjenih grana privrede s visokim emisijama. Taj mehanizam bi postepeno, po njegovoj proceni, mogao da postane i važna poluga medjunarodne klimatske politike.\n"Čim nacrt bude o formulisan i predočen, EU bi mogla da se potrudi da izadje u susret trgovinskim partnerima i da im predloži saradnju u dekarbonizaciji pogodjenih industrijskih sektora kao verodostojnu alternativu plaćanju poreza na CO2 na njenim granicama", ocenio je Bergmans.


NIS podržao humanitarni turnir „Trojka iz bloka“ | NIS\nNIS > Presscentar > Vesti > NIS podržao humanitarni turnir „Trojka iz bloka“\nNIS podržao humanitarni turnir „Trojka iz bloka“\nKompanija NIS podržala je ovaj projekat u okviru konkursa „Zajednici zajedno“ u cilju poboljšanja uslova života socijalno ugroženih porodica na području Srbije i regiona.\nProjekat „Trojka iz bloka“ pokrenut je 2012. godine u saradnji sa Košarkaškim savezom Srbije kako bi se pomoglo u rešavanju rastućeg problema siromaštva i omogućavanja osnovnih higijenskih uslova za život velikog broja porodica. Cilj projekta je sakupljanje sredstava za izgradnju i renoviranje kupatila za višečlane socijalno ugrožene porodice na području Srbije.\nKompanija NIS je podržala ovaj projekat putem javnog konkursa „Zajednici zajedno“, namenjenog razvoju lokalne zajednice u kojoj kompanija ostvaruje svoju delatnost. U okviru konkursa, ove godine će biti podržano 152 projekta u gradovima u Srbiji, sa budžetom od 110,5 miliona dinara. Projekti izabrani na javnom konkursu doprinose razvoju lokalnih zajednica, olakšavaju funkcionisanje brojnih ustanova i unapređuju rad kulturnih, obrazovnih i sportskih institucija. Podrška lokalnoj zajednici predstavlja deo društveno-odgovornog poslovanja kompanije, koje se realizuje pod sloganom „Budućnost na delu“.


Tržišno rešenje: Racionalnost koči reforme\nat Sunday, September 06, 2009 posted by Lazar Antonić\nPojednostavljeno rečeno, sve što država Srbija treba da uradi da bi došlo do privrednog rasta jeste da ukine carinske i vancarinske barijere poslovanju kako bi strani kapital ovde pronašao plodno tlo za oplođenje. Sa ovakvim srpskim biznismenima to i ne bi bilo naročito teško, jer sumnjam da bi oni sa ovakvim nakaradnim shvatanjem ekonomije mogli da ostvare bilo kakvu značajnu pobedu u tržišnoj utakmici sa iskusnijim i poslovnim znanjem bolje naoružanim biznismenima iz inostranstva! Ustvari, da se ne lažemo, nemaju oni baš sasvim nakaradno shvatanje ekonomije, nego jednostavno koriste prilike za uvećanje bogatstva koje im država obilato pruža. Samo problem je što to uvećanje bogatstva ne ide na uštrb drugih učesnika u konkurentskoj utakmici koji se bave sličnom delatnošću, nego na račun poreskih obveznika i potrošača, dok oni sami zbog protekcionizma ostaju imuni na potrebe unapređenja načina za zadovoljenje potreba potrošača, što ne bi bio slučaj kada bi carinske i vancarinske barijere stranom kapitalu bile uklonjene! Srpski biznismeni koji imaju firme registrovane u inosranstvu, a zalažu se protekcionizam i dodelu sredstava poreskih obveznika pojedinim društvenim grupama, u ovom slučaju njima, su na neki način veća opasnost od države! Nekako mi se čini da njima odgovara država koja se meša u sve, sve dok to podrazumeva dodelu sredstava iz NIP-a prioritetno njima samima, naravno uz obilatu primenu protekcionističkih mera koje ne rade ništa drugo do "štite" domaće potrošače od kvalitetnijih i jeftinijih proizvoda (roba/usluga)iz inostranstva!


Političari sa Balkana igraće fudbal u Beču, Merkelova sudi? – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nUoči priprema za veliki samit o zapadnom Balkanu, koji je pokrenula Angela Merkel, saopšteno da će se 27. avgusta u Beču igrati i fudbal!\nNa teren će, kako je danas najavljeno zajedno izaći srpski i albanski premijer Aleksandar Vučić i Edi Rama, kosovski ministar inostranih poslova Hašim Tači, šef crnogorske diplomatije Igor Lukšić, njegov makedonski kolega Nikola Poposki, šef diplomatije BiH Igor Crnadak, ministar inostranih poslova Albanije Ditmir Bushati, kosovski ministar privrede Arben Ahmetaj, kao i negenralni sekretar Procesa regionalne saradnje Goran Svilanović.\nOni će svi zajedno igrati u ekipi “Future EU”.\nU suparničkoj ekipi “EU”, na meču kojim će suditi evropski komesar Johanes Han, igraće, između ostalih i slovenački premijer Miro Cerar, kao i šef austrijske diplomatije Sebastijan Kurc.\nPredstojeći Samit održaće se u Beču kao nastavak Berlinskog procesa koji je prošle godine inicirala njemačka kancelarka Angela Merkel.\nPrema saopštenju kabineta austrijskog kancelara, dostavljenom Tanjugu, Samit, koji se održava u palati Hofburg, otvoriće kancelar Fajman, nakon pozdravne riječi ministra bez portfelja Jozefa Ostermajera.\nSkup će, kao što je to bio slučaj i u Berlinu, biti održan iza zatvorenih vrata, a o ishodu i rezultatima javnost će na konferenciji za štampu informisati, kako je najavljeno u saopštenju, austrijski kancelar Fajman, njemačka kancelarka Merkel, šefica evropske diplomatije Mogerini i premijer Srbije Vučić.\nNa Samitu u Beču učestvovaće premijeri, ministri inostranih poslova i privrede zemalja zapadnog Balkana, koji će sa predstavnicima EU, Austrije i Njemačke razgovarati o zajedničkim projektima, a kako je najavljeno u Beču, jedna od glavnih tema biće i problem imigranata.\nDan uoči Samita ministar unutrašnjih poslova Crne Gore Raško Konjević i šef diplomatije BiH Igor Crnadak, uz prisustvo predsjednika Crne Gore Filipa Vujanović i predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Dragana Čovića, kao i šefa austrijske države Hajnca Fišera, potpisati sporazum o državnim granicama dvije zemlje, kojim se rješava spor oko državnih međa.\nTakođe, uoči Samita, što je novina u Berlinskom procesu, koji je unio Beč, biće održan Forum civilnog društva zapadnog Balkana, na kojem domaćini žele da pruže mogućnost predstavnicima nevladinih organizacija da ukažu na stanje i probleme u regionu.\nPovodom održavanja Samita u Beču njemačka kancelarka Merkel imaće razgovore i sa predsjednkom Austrije Fišerom, kao i kancelarom Fajmanom, koji će joj uručiti visoki orden Republike Austrije.\nInače, veče uoči Samita biće sportskog karaktera i okupiće učesnike na travnatom terenu stadiona bečke “Austrije”.6\nKako je najavljeno biće odrigrana prijateljska fudbalska utakmica između FK “Future EU” i FK “EU”.


Gecić Law – ponosna članica „Elitne“ međunarodne mreže advokatskih kancelarija TAGLaw po izboru Chambers & Partners - Gecić Law\nGecić Law s ponosom objavljuje vest o značajnom priznanju koje je dobila prestižna globalna alijansa TAGLaw čija smo ekskluzivna članica za Srbiju i Crnu Goru. TAGLaw, jedna od vodećih međunarodnih mreža advokatskih kancelarija, je još jednom osvojila „Elite“ status za 2021. godinu pri Chambers & Partners, najuticajnijoj organizaciji koja se bavi istraživanjem tržišta pravnih usluga i rangiranjem advokatskih kancelarija i alijansi širom sveta. „Elite“ status je najviši rang koji ova organizacija dodeljuje advokatskim mrežama i alijansama.\nOrganizacija Chambers & Partners više od 30 godina istražuje tržište pravnih usluga u više od 180 zemalja i izdvaja vodeće advokate, advokatske kancelarije i alijanse na globalnom nivou. Chambers & Partners uživa veliki ugled zahvaljujući svojoj nezavisnosti i objektivnosti istraživanja, čiji predstavnici intervjuišu više hiljada advokata i klijenata tokom ovog procesa svake godine.\nPrilikom izbora advokatskih mreža i saveza za „Elite“ status, organizacija Chambers & Partners posvećuje posebnu pažnju kvalitetu članica alijanse, njihovom značaju u međunarodnim okvirima, ali i prednostima koje mreža pruža samim firmama članicama.\nMreža TAGLaw je osnovana 1998. godine i od samog početka zauzima sam svetski vrh kada je reč o profesionalnim mrežama slične vrste, kojih u svetu ima više od 170. TAGLaw mrežu čini više od 160 nezavisnih advokatskih firmi u 90 zemalja. Svaka firma članica TAGLaw mreže spada u lidere na svom tržištu sa izuzetnim znanjem i iskustvom u pogledu domaćih zakona, pravila poslovanja, kao i ekspertizom u rešavanju pitanja mađunarodnog karaktera. Pored toga, svaka članica nudi razvijenu mrežu dragocenih veza sa drugim pružaocima profesionalnih usluga, poslovnim ljudima, industrijskim grupama i lokalnom upravom, pomažući tako internacionalnim klijentima da bolje razumeju jedinstvenu prirodu lokalnog pravnog i poslovnog okruženja. Više od 100 članica TAGLaw-a su pojedinačno rangirane ili su dobitnice priznanja organizacije Chambers & Partners.\nOvo je osmi put da TAGLaw dobija prestižni „Elite“ status, počev od 2013. godine kada je Chambers & Partners uveo rangiranje advokatskih mreža i alijansi. TAGLaw je takođe dobio jedinstvenu priliku da po drugi put zaredom sačini uvod u godišnji vodič Chambers & Partners, u kome se razmatraju predviđanja o izazovima i mogućnostima sa kojima će se pravna struka suočavati tokom 2021. godine, kao i o izgledima za međunarodno udruživanje advokatskih kancelarija u budućnosti.\nPovodom ovog priznanja, Bogdan Gecić, partner u kancelariji Gecić Law, je izjavio: “Ponosni smo na uspehe TAGLaw i čestitamo od srca kako samoj organizaciji, tako i pojedinačnim članicama. Od 2018. godine smo aktivan član i ekskluzivan partner ove mreže za područje Srbije i Crne Gore. Članstvo u ovoj prestižnoj organizaciji nam omogućava, s jedne strane, da našim klijentima učinimo dostupnim znanja i međunarodno iskustvo u brojnim oblastima prava i sektorima privrede koje ova mreža objedinjuje kroz svoje sopstvene resurse, kao i da kroz saradnju sa drugim istaknutim advokatskim firmama u okviru mreže besprekorno odgovorimo na sve zahteve u najsloženijim prekograničnim sporovima i transakcijama. Pored toga, članstvo nam daje pristup široj grupaciji najkvalitentijih partnera koja uključuje vodeće firme iz nama komplementarnih delatnosti, što nam omogućava da našim klijentima pružimo još potpuniju uslugu i da pouzdano zadovoljimo najširi spektar njihovih potreba bilo gde u svetu. U skladu sa našim obećanjem da ćemo nastaviti sa uvođenjem inovacija u pravnu praksu, članstvo u TAGLaw nam omogućava da prevaziđemo ustaljeni pristup i da primenimo globalni metod u pružanju podrške našim klijentima, bez obzira na to u koji kutak sveta ih njihove ideje odvedu.\nS druge strane, za članice TAGLaw predstavljamo pouzdanog partnera koji je spreman da klijentima iz različitih delova sveta pruži posvećenost, jedinstveno poznavanje lokalnog tržišta i prepoznatljivi kvalitet usluga koji odgovara najvišim svetskim standardima u advokatskoj praksi. Na taj način i sami doprinosimo reputaciji i uspesima mreže TAGLaw.”\nTAGLaw je sastavni deo šire grupacije, koju čine još i TIAG, međunarodna mreža nezavisnih računovodstvenih firmi, i TAG-SP, udruženje strateških poslovnih partnera. TAG Alliances grupacija objedinjuje 16,000 stručnjaka u više od 285 firmi članica sa više od 675 filijala u 105 zemalja. Firme članice širom sveta zastupaju nekoliko desetina hiljada klijenata koji posluju u svim sektorima i privrednim granama.\nUkoliko imate pitanja o mreži i mogućim prednostima za Vas, molimo Vas da stupite u kontakt sa nama putem adrese office@geciclaw.com.


Sportske.net - Vaterpolista Radničkog: "Ne smemo potceniti Partizan"\nVaterpolista Radničkog: "Ne smemo potceniti Partizan"\nKragujevčani oprezni pred Partizan.\nMedalja na vidiku, srpski ''delfinčići'' u polufinalu EP!\nSrbija šampion sveta, imamo još jednu sjajnu generaciju!\nZemlja vaterpola - Srbija preko Hrvatske do polufinala!\nDržava pomogla VK Partizan - Potpisan ugovor na pola veka\n"Partizan se dosta pojačao, doveli su nekoliko kvalitetnih igrača na čelu sa Stefanom Mitrovićem i nema sumnje da ova utakmica neće biti ni približna prvoj. Biće znatno teže i nikako ih ne smemo potceniti", rekao je Radulović, preneo je sajt kluba.\nRadnički će u sredu od 19 časova gostovati Partizanu u meču 14. kola Super lige Srbije, a prethodni meč završen je pobedom Kragujevčana 22:5.\n"Očekujem tvrdu i mušku utakmicu pogotovo što smo malo ispražnjeni i emotivno i fizički (posle trijumfa u Regionalnoj ligi). Nismo uspeli da se odmorimo, nećemo se odmoriti još dugo, ali u tom napornom ritmu smo već mesec dana i on nas neće sprečiti da ispunimo zacrtane ciljeve", dodao je on.\nNa tabeli Super lige Srbije Radnički je prvi sa 36 bodova, dva više od od Novog Beograda i Crvene zvezde, koji dele drugo mesto, dok je Partizan na šestom mestu sa 18 bodova.\n"Ovaj meč nam je jako bitan u borbi za prvo mesto, jer nas do kraja ligaškog duela očekuje i gostovanje Crvenoj zvezdi i želimo da nastavimo u dobrom ritmu pred plej-of. Od početka sezone cilj nam je šampionska titula i sve ostalo bilo bi neuspeh, pogotovo sada, posle osvajanja Regionalne lige", rekao je Radulović.\nRadnički je u nedelju u Zagrebu osvojio šampionsku titulu u Jadranskoj ligi, pobedom nad Jugom u finalu sa 14:12.\n"Veliki je uspeh osvojiti Regionalnu ligu, koja je posle Lige šampiona i Kupa Evrope najjače takmičenje u svetu. Mislim da se nijedno prvenstvo ne može meriti sa Jadranskom ligom i brojem kvalitetnih klubova koji igraju u njoj i stoga nam i taj trofej mnogo znači", ocenio je Radulović.\nRadulović je u finalnom meču bio najefikasniji u svom timu sa četiri gola.\n"Verovali smo u sebe, iako su nas svrstavali u autsajdere na finalnom turniru. To nas je možda malo i podstaklo, želeli smo da im pokažemo taj sportski inat i da nas niko ne sme potcenjivati", dodao je on.


Press Online :: Izložbe :: Izložba o rasi i identitetu u muzeju u Sijetlu\nIzložba o rasi i identitetu u muzeju u Sijetlu\nRasa, identitet i maske koje su ljudi tokom istorije nosili tema su nove izložbe otvorene u Muzeju Sijetla dan posle ubistva u Čarlstonu i nedelju dana pošto je šefica NAACP, afroameričke organizacije za ljudska prava, optužena da je lagala o boji svoje kože.\nSIJETL - Rasa, identitet i maske koje su ljudi tokom istorije nosili tema su nove izložbe otvorene u Muzeju Sijetla dan posle ubistva u Čarlstonu i nedelju dana pošto je šefica NAACP, afroameričke organizacije za ljudska prava, optužena da je lagala o boji svoje kože.\nI pored tajminga, kustos Erika Dajla Masakui veruje da bi ovakva izložba podstakla dijalog među ljudima.\nIzložba neće uzdrmati ljude svojom temom o rasi i identitetu ali Masakui veruje da će je ljudi "intuitivno" shvatiti.\nNa izložbi su prikazane maske iz muzejske kolekcije uz savremenu umetnost koju su mahom stvorili afrički ili umetnici afričkog porekla. Izložba se posle Sijeta seli u Los Anđeles i Njujork.\nNaglasak izložbe je na digitalnoj, multimedijalnoj i video umetnosti. Posetioci prolaze kroz instalacije i na taj način dolazi do interakcije. Prostor je ispunjen i svetlima i zvukovima koji, piše AP, koji doprinose interakciji a posetioci mogu i da isprobaju neke od maski i fotografišu se sa njima, naprave sopstveni saundtrek izložbe...\nIzložba u Sijetlu biće otvorena do 7. septembra.


Sigurnost hrane i zdravlja u globaliziranom svijetu\nJoš jedan izazov današnjice:\nPripremila: Ambar Velazquez\nProšlog ljeta se dogodilo najsmrtonosnije izbijanje E. coli u pisanoj historiji. Pedeset ljudi je preminulo, a na hiljade ih se teško razboljelo u Njemačkoj. Njen utjecaj međutim nije bio ograničen samo na tu zemlju. Zabilježeno je najmanje 140 slučajeva u 15 zemalja. Ovo je samo najnoviji primjer kako je hrana počela predstavljati sigurnosni problem u globaliziranom svijetu, ističući promjenjivu prirodu sigurnosnih izazova današnjice.\nProvjera sigurnosti hrane pri ulasku u državu jednako je bitna kao i praćenje ulaska ljudi i oružja, a ipak, ironično, ovaj nadzor zavisi koliko od međunarodne saradnje toliko i od akcija pojedinih država. U Bosni i Hercegovini odgovornost za osiguranje sigurnosti hrane u velikoj mjeri pada na Agenciju za sigurnost hrane BiH, koja je osnovana 2006. i nedavno je proslavila petu godišnjicu.\nAgencija po uzoru na EU\nAgencija za sigurnost hrane (FSA), sa sjedištem u Mostaru, naučnoistraživačka je institucija na državnom nivou, sačinjena od nezavisnih stručnjaka koji prate razvoj situacija koje bi mogle utjecati na potrošače u Bosni i Hercegovini. Pri samom formiranju Agencije proučena je struktura srodnih institucija u zemljama Evropske unije, te su formirani Sektor analize rizika, Sektor za upravljanje krizom i hitnim slučajevima i Sektor službene kontrole, sljedivosti, upravljanja rizikom i obavještavanja o riziku.\nDirektor Agencije Sejad Mačkić za Atlantsku inicijativu kaže: „Agencija je uspjela okupiti multidisciplinaran tim kadrova koji su samostalni i u mogućnosti su odgovoriti veoma zahtjevnim obavezama i zadacima, čije je izvršavanje preduslov za postizanje visokog stepena zaštite zdravlja i interesa potrošača, te stavljanja proizvođača u ravnopravan položaj na domaćem i međunarodnom tržištu.”\nOsnivanje Agencije za sigurnost hrane nije samo omogućilo usvajanje i prilagođavanje zakona o hrani u Bosni i Hercegovini standardima EU, čuvajući time dobrobit i interese građana, već Agencija za sigurnost hrane sudjeluje i u Sistemu brzog uzbunjivanja za hranu i hranu za životinje (RASFF), koji omogućuje brzu komunikaciju između sudionika.\nMačkić naglašava važnost ovoga: “Uloga i cilj RASFF-a je da uveže sve zemlje članice Evropske unije u jedinstvenu mrežu u svrhu brze razmjene informacija između učesnika, te sprečavanja distribucije i povlačenja s tržišta proizvoda koji predstavljaju rizik za zdravlje ljudi. Agencija je od 8. juna 2006. do danas zaprimila 48 obavijesti od SANCO RASFF EC-a, koje su hitno dostavljane nadležnim inspekcijskim organima entiteta i Brčko Distrikta BiH.”\nNužnost držanja koraka s trendovima drugih država (naročito zemljama članicama EU) očiti je imperativ za ovu agenciju s obzirom na međuzavisnost tržišta Bosne i Hercegovine i potrebe za brzo djelovanje u slučajevima kontaminirane hrane ili drugih globalnih kriza.\nDirektor Mačkić je naveo i da „globalizacija trgovine, koja je trend današnjice, otvara mogućnosti da potencijalno rizična hrana i hrana za životinje može biti široko distribuirana, pa tako dospjeti i u Bosnu i Hercegovinu”.\nOdgovor na nedavnu krizu\nBaš zbog toga, kada su u maju kružili izvještaji da se izuzetno virulentan oblik E. coli brzo širi Evropom, Agencija za sigurnost hrane je bila spremna da promptno djeluje. Prvi potez bio je objavljivanje saopćenja za javnost u kome su dostavljene detaljne informacije o izbijanju zaraze. Osim toga, FSA je kontaktirala inspekcijske vlasti u oba entiteta i Brčko Distriktu, tražeći od njih da pojačaju mjere kontrole na uvozu svježeg povrća. Ubrzo nakon toga, FSA je upriličila nekoliko sastanaka, kojima su prisustvovali relevantni predstavnici entiteta i Brčko Distrikta, o ispitivanju stanja i aktivnosti koje se poduzimaju u Bosni i Hercegovini. Sedmog jula ove godine, kada je sjeme piskavice uvezene iz Egipta već bilo identificirano kao izvor E. coli, u skladu s preporukom Evropske komisije za hitne mjere, FSA je formalno donijela odluku o privremenoj zabrani uvoza i provoza sjemena piskavice kroz BiH do oktobra 2011. Za Mačkića, mjere su bile pravovremene i odgovarajuće, a uključivale su sve aktivnosti u cilju zaštite zdravlja i interesa potrošača u Bosni i Hercegovini. Te mjere su identične onima koje su poduzete u zemljama okruženja i Evropske unije, potvrđujući time spremnost Agencije za sigurnost hrane da promptno i adekvatno reagira u kriznim situacijama.\nUnatoč velikom napretku Agencije za sigurnost hrane u proteklih pet godina, Bosna i Hercegovina i dalje zaostaje u kreiranju ministarstva za poljoprivredu na državnom nivou. Iz Evropske unije preporučuju osnivanje takvog ministarstva, koje bi garantiralo da Bosna i Hercegovina ima jedno kompetentno i nadležno tijelo za hranu kada počnu pregovori o pristupanju EU. U međuvremenu, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa (MOFTER) preuzelo je vodstvo u brojnim pitanjima koja se tiču sigurnosti hrane, a zahvaljujući sredstvima EU stvoreno je i jezgro unutar ovog ministarstva koje bi u budućnosti moglo preuzeti ulogu državnog ministarstva poljoprivrede. Čak i ovako, odgovornost za sigurnost hrane i dalje dijele državne i entitetske vlasti, što stvara poteškoće u promptnom odgovoru na problem sigurnosti, ali i u kreiranju zakonskih propisa.\nIpak, na prijedlog Agencije za sigurnost hrane, Vijeće ministara je od 2008. do danas donijelo Zakon o genetički modificiranim organizmima zajedno sa 66 pravilnika o hrani, koji su u skladu s pravnom tekovinom EU.\nDirektor Mačkić zaključuje: „Agencija se suočila s velikim izazovom, koji predstavlja donošenje i usaglašavanje propisa o hrani. Činjenica da je pripremljeno 95 propisa, od čega je 66 doneseno od Vijeća ministara BiH, potvrđuje da se Agencija, u saradnji s nadležnim organima entiteta i Brčko Distrikta BiH, s tim izazovom uspješno nosi.“


Izbegavanja dolara i američki bič za šibanje po neposlušnima\nIzvor: Radio 021, 02.Nov.2018, 10:13\nNeposredno pred 4. novembar i start drugog, oštrijeg talasa američkih sankcija prema Iranu, Evropska unija je kreirala SPV, sistem plaćanja kojim se, izbegavajući dolar, omogućava uobičajeni tok novca u svetskim finansijama; gotovo u isti dan, Rusija je Indiji prodala protivvazdušne raketne sisteme S-400, a kupac će vrhunsko oružje po prvi put plaćati rubljama.\nPoslovi sa energentima, novcem, zlatom ili oružjem, uvek su >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << dinamični, intrigantni, napeti.\nMeđutim, izgleda da će narednih dana biti uzbudljivo kao retko kada. U nedelju 4. novembra počinje da važi drugi talas američkih sankcija prema Iranu, a sve kao posledica tvrdnji bezmalo celokupnog političkog establišmenta Sjedinjenih Američklih Država da Iran nepoštuje odredbe Sporazuma iz 2015. godine, kojim su ovoj azijskoj državi ukinute prethodne duge i bolne sankcije.\nKompanije napuštaju poslove\nIstičući da Iran i dalje razvija program nuklearnog oružja, predsednik Donald Tramp je jednostrano napustio sporazum i 7. avgusta uveo prvi, žestok talas sankcija.\nMada se gro najrazvijenijih država na svetu, od kojih se većina priključila prethodnom kažnjavanju Teherana, još ne izjašnjava, bolno dejstvo udara je primetno u persijskoj državi. Započete investicije napuštaju vodeće svetske kompanije.\nTako je "Mercedes" odložio izgradnju fabrike automobila, dok su japanske korporacije zaustavile gradnju fabrike navažnijih elektronskih komponeni. Za vlast Rohanija je bolna odluka francuskog naftnog giganta "Total" da napusti radilišta u Južnom Parsu.\nU dubinama ispod mora gde je većinski vlasnik Iran, a manjinski Katar, nađen je najveći gasni depozit na svetu. Francuzi su prvo pronašli, potom su razvijali i privodili ležište eksploataciji.\nIpak, pretnja iz SAD da će sve kompanije i države koje nastave da trguju sa Iranom snositi posledice, imala je efekta čak i na moćni "Total".\nNajveći depozit gasa na svetu\nVeć prvi talas sankcija uzročio je nevolje. Iranu je zabranjeno da na američkim tržištima prodaje obveznice, dok je američkim finansijskim institucijama zabranjeno kreditirati iranske banke.\nZabranjen je i izvoz hrane i iranskih tepiha, ali i uvoz grafita, aluminijuma, čelika, ugljenika i pojedinih vrhunskih tehnologija. I sve to uprkos tome da nije predočen niti jedan dokaz kršenja sporazuma druge strane.\nEnergetski stručnjaci iz Evrope ukazuju da bi upravo aktiviranje ležišta kakvo je Južni Pars bio problem Amerikancima u pokušajima da komercijalizuju veoma skupu proizvodnju gasa krekovanjem škriljaca. Iran, takođe, preferira da se cena nafte kreće do 65 evra, dok Saudijska Arabija, tradicionalni rival Irana, preferira viši nivo, svakako iznad 70 dolara za barel.\nTo je odnose dve zemlje dodatno zaoštrilo. Drugi talas predviđa zabranu bilo kakve saradnje sa iranskim naftno-gasnim sektorom.\nNedoumica Evropske unije\nNeosporno biće teško i Iranu i njegovim prijateljima. Možda i svima koji budu trgovali sa ovom zemljom.\nStoga su mnoge države neodlučne; nemaju razloga da prekinu uobičajane aranžmane na perspektivnom tržištu Irana, ali i strepe od reakcije SAD u slučaju da sa Iračanima nastave trgovati i nakon 4. novembra.\nMoćna Kina svako da ne strepi, pa će i dalje od Irana kupovati milion barela nafte dnevno, tačno polovinu iranskog izvoza. Japan je od SAD tražio izuzeće, ali teško da će ga dobiti. Indija i Rusija traže način da nastave saradnju, bez direktnog izazivanja svetske velesile.\nNajveća nepoznanica je Evropska unija. Odbila je da se priključi američkom izlasku iz sporazuma od 2015. godine i pravni sistem je dodatno dopunila odredbama kojima se kompanijama i pojedincima dopušta poslovati sa naslednicima nekadašnjeg Persijskog carstva.\nČije savete uvažava poslovni svet\nVeliko je pitanje hoće poslovni svet prihvatiti sugestiju Evropske unije. Najveće kompanije ili su prisutne u SAD ili pokušavaju doći na najveće svetsko tržište, te paze da ne naljute ni politički, ni poslovni svet vodeće velesile.\nTržište SAD ne samo što je najbogatije, već je i najdublje i nema privrednika ili bankara koji nije poželeo biti prisutan tamo gde se kreiraju i vode najveći globalni poslovi.\nČak i da ne posluju na američkom kontinentu, velike kompanije uveliko zavise od SAD, tim više koliko se u svom poslovanju koriste dolarom kao valutom. Naime, postojećim sistemom za finansijske transakcije SWIFT-om, dolarske uplate se registruju i kod korespodentnih banaka iz SAD, svaki dan oko 1.800 milijardi finansijskih operacija vrednih u proseku preko šest triliona dolara.\nFED sravnjuje sve dolarske transakcije i ima savršen uvid svake legalne putanje dolara širom sveta. Kao na dlanu vidi se ko trguje sa zemljom koja nije po volji Amerikancima.\nBič za neposlušne\nMada SWIFT-om, kao osmišljenom načinu jednoobraznog uputstva za finansijske transakacije upravlja 28 država Evropske unije, činjenica da se u praksi koristi prvenstveno za plaćanje dolarom, omogućava Amerima da gazduju ovom tehnikom.\nIspostavilo se da se izum 239 banaka iz petnaest evropskih država, usled globalne dominacije dolara preobrazio u američki bič za šibanje po neposlušnima. Naročito posle 2001. godine, kada je i utvrđeno da su službe SAD hakovale SWIFT i potpuno kontrolisale tokove novca.\nSankcije Kini i Rusiji, pretnja Indiji\nMučnost globalne politički-ekonomske scene pojačava fakat da ima još zemalja koje su poslednjih godina pod parcijalnim sankcijama.\nTako su SAD drastičnim uvećanjem carinskih stopa, a što se odnosi na 80 odsto kineskoog izvoza u SAD, praktično i najveću zemlju sveta sankcionisale. Predsednik Tramp i lobi proizvođača oružja negoduju zbog odluke Indije da od Rusije kupi protivvazudušne raketne sisteme S-400.\nSa druge strane, Rusiji je, kao državi, ali i državnim bankama, zabranjen pristup tržištu kapitala, a ove mere podržava, u nešto manjem obimu i Evropska unija. Naravno, zabranjen je i pristup setu vrhunskih tehnologija, dok je američkim kompanijama zabranjena kupovina proizvoda pojedinih strateških grana ruske ekonomije, poput aluminijuma.\nNije jasno ni kako će se ponašati Turska, država koja je kao veliki kupac nafte i gasa prošli put bila najveći kršilac sankcija protiv Irana, svog suseda.\nJastrebovi u američkom kongresu uporno prete sankcionisanima totalnom izolacijom.\nU te svrhe rado bi se koristile upravo SWIFT-om, odnosno zagovaraju isključenje država pod sankcijama iz najraširenijeg i najjeftinijeg sistema za plaćanje. Pravno, odlučuje Evropska unija, ali nije jasno do koje mere će Stari kontinent gledati sopstvene interese ili će, ne želeći zatezati odnose sa Amerikancima, pristati da, suprotno pravilniku organizacije, isključuje pojedine države.\nPotez, koji isključenog u potpunosti izoluje od svetskog finansijskog tržišta, mnogi smatraju objavom rata.\nEvro kao zamena za dolar\nŽeleći da pokaže nesaglasnost sa Trampovim gledištima i političkim metodama, Evropska unija je lansirala nov sistem za plaćanja SPV, prilagođen plaćanju u evrima. Takođe, Kina i Rusija imaju u rezervi sopstvene sisteme.\nIpak, to je samo za domaću upotrebu. Mogli bi se prilagoditi i međunarodnoj, ali problem je što ni juan, ni rublja nisu međunarodno tražene valute.\nZapravo, u svetskim transakacijama jedino je evro do izvesne mere zamena za dolar, a tako i SPV jedini sistem koji bi mogao zameniti SWIFT. Evropljani i ne kriju da je prva uloga novog sistema da kompanijama i državama olakša saradnju sa Iranom, sa kojom Ameri ne bi bili upoznati, bar ne uvidom u SWIFT.\nDogovor pre 4. novembra\nDa pretnje iz SAD svi shvataju ozbiljno potvrđuje i dogovor da Indija Rusiji protivvazdušne raketne sisteme S-400 plati rubljama, verovatno kroz lokalni ruski sistem MIR. No, u svim varijantama neophodno je da se kupac i prodavac saglase oko nedolarske valute kojom će obaviti plaćanje.\nFakat da je u pitanju oružje koje je Rusija do sada prodala samo Kini i Turskoj, ali sada po prvi put za nedolarsku valutu, govori koliko je obema državama bilo stalo da dogovor postignu što pre, pre 4. novembra, bez obzira što će isporuka robe početi tek 2020. godine. Vrednost posla je 5,34 milijardi dolara.\nVladavina interesa moćnih\nTok doađaja poslednjih dana dodatno ukazuje na krupne probleme u komunikaciji, poslovanju, finansijama između najvećih.\nPotezi kojima se pokušava smiriti situacija nisu naročito glasni, a i međusobno su često neusaglašeni. Na delu su i svetom sve više upravljaju interesi moćnih.\nU takvim prilikama, malima jedino može pomoći međusobna saradnja, usaglašenost stavova i solidarnost.\n23:36: ORBAN U PROBLEMU Kandidat vladajućeg Fidesa izgubio lokalne izbo...\n23:01: Brnabić: Oni bi da uvedu u vladu "njihove Srbe"\n02.Nov.2018: Radio 021


U Banjaluci danas završena dezinfekcija svih stambenih zgrada - Glas Srpske\nSrna 30.10.2020 14:26\nBANjALUKA- U Banjaluci je danas završena dezinfekcija svih stambenih zgrada, saopšteno je iz Gradske uprave.\nOvaj posao obavljen je u okviru dezinfekcije javnih objekata u Banjaluci, koja je po nalogu Štaba za vanredne situacije počela krajem prošle sedmice.\nIz banjalučkog Odsjeka za poslove civilne zaštite i profesionalne teritorijalne vatrogasne jedinice navode da je u okviru ove akcije obavljena dezinfekcija i drugih javnih, sportskih i objekata kulture, među kojima pet dnevnih centara koji djeluju u okviru Centra za socijalni rad, šest staračkih domova, 27 vrtića, Gradski olimpijski bazen, sportske dvorane, Banski dvor, Dom omladine i sva dječija igrališta.\nAkcijom su obuhvaćene i gradske i prigradske saobraćajnice, a naredne sedmice biće dezinfikovani i objekti svih mjesnih zajednica u gradu, saopšteno je iz banjalučke Gradske uprave.\n"Osim ove, masovne dezinfekcije, u noćnim časovima se svakodnevno vrši redovna dezinfekcija oko objekta Dom zdravlja, Higijenskog zavoda, kovid ambulante u Docu i Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske na Paprikovcu", istakli su u Odsjeku za poslove civilne zaštite i profesionalne teritorijalne vatrogasne jedinice grada Banjaluka.\nAkcija masovne dezinfekcije počela je u petak, 23. oktobra, a sprovodi je banjalučki Odsjek za poslove civilne zaštite i profesionalne teritorijalne vatrogasne jedinice.\nŠef Odsjeka Mladen Ćućun rekao je Srni na početku akcije da se procjenjuje da ukupno na teritoriji grada Banjaluka ima oko 1.600 zajednica etažnih vlasnika, oko 200.000 metara kvadratnih otvorenih javnih površina i oko 120.000 kvadrata unutrašnjeg prostora.


"Muehlbauer" će opet štampati bh. pasoše\nAgencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA) i kompanija "Muehlbauer" potpisali su u Banjoj Luci četverogodišnji ugovor o nabavci pasoških knjižica u vrijednosti 28,47 miliona KM, rekla je Srni portparol IDDEEA Elvira Adžikić.\n- Potpisivanjem ovog ugovora, u narednom četverogodišnjem periodu građani BiH će u zakonom propisanom roku nesmetano moći dolaziti do svojih putnih isprava - istaknula je Adžikić.\nUgovor je potpisan jučer u prostorijama IDDEEA-e u Banjoj Luci.\nKancelarija za razmatranje žalbi BiH odbila je ranije žalbu Francuske kompanije "Gemalto", čime su stvoreni preduvjeti da IDDEEA nakon nekoliko neuspješnih pokušaja završi tender za nabavku pasoških knjižica.\nNajbolju ponudu na posljednji tender, na koji se i žalio "Gemalto", dostavila je kompanija "Milbauer", koja za četverogodišnje štampanje pasoških knjižica traži 28,47 miliona KM s PDV-om, dok je kompanija "Veridos" tražila čak 53,28 miliona KM.\nOve dvije kompanije jedine su i dostavile ponude za četverogodišnji posao štampanja pasoških knjižica, iako ih je daleko više preuzelo tendersku dokumentaciju.


Postoji i trezvena Amerika — ko je protiv prekida odnosa sa Rusijom - 26.06.2017, Sputnik Srbija\nPostoji i trezvena Amerika — ko je protiv prekida odnosa sa Rusijom\nUoči samita G20 u Hamburgu, koji je zakazan za 7. i 8. jul, izgledi da se ruski predsednik Vladimir Putin lično sretne sa američkim predsednikom Donaldom... 26.06.2017, Sputnik Srbija\n16:00 26.06.2017 (Osveženo: 16:15 26.06.2017)\nUoči samita G20 u Hamburgu, koji je zakazan za 7. i 8. jul, izgledi da se ruski predsednik Vladimir Putin lično sretne sa američkim predsednikom Donaldom Trampom postaju sve neizvesniji.\nStrane su obustavile kontakte za pripremu susreta, nakon što je Senat usvojio nacrt zakona o proširenju sankcija protiv Rusije i nakon što je Kongres SAD predložio da se zemlja povuče iz Sporazuma o eliminaciji raketa srednjeg i malog dometa.\nUprkos tome, zapadne novinske agencije navode da Tramp sa nestrpljenjem očekuje susret sa ruskim liderom na marginama samita „velike dvadesetorke“ u Hamburgu i dodaju da je američki predsednik već naložio da se organizuje susret, obezbedi pristup medijima i sprovedu pripreme neophodnih protokola uobičajenih za takve pregovore, uprkos tome što zvaničnici Stejt departmenta i Saveta nacionalne bezbednosti pozivaju na veću uzdržanost.\nRusija neće skrštenih ruku gledati kako Amerika gomila oružje\n25 Jun 2017, 10:00\nZapadni mediji komentarišu da takva želja Trampa otkriva „duboke protivrečnosti koje postoje unutar administracije“ u pitanjima koja se tiču odnosa prema Moskvi.\nOsim toga, zapadni mediji ističu i da „mnogi zvaničnici u administraciji veruju da bi SAD trebalo da održavaju distancu u odnosima sa Rusijom u ovako osetljivom vremenu“ i da bi tim kontaktima trebalo prilaziti sa „velikom obazrivošću“.\nSa druge strane, i Moskva i Vašington su saopštili da pripreme susreta ruskog i američkog predsednika nisu u toku, ali ni Kremlj, ni Bela kuća ne isključuju mogućnost da će do susreta, ipak, doći.\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov rekao je prošle nedelje da Moskva polazi od toga da će predsednik Putin i predsednik Tramp učestvovati na samitu „dvadesetorke“ u Hamburgu i sa tim u vezi Kremlj ne isključuje mogućnost da će se oni sresti „u ovoj ili onoj formi“ na marginama samita.\nMeđutim, kamen spoticanja, po svoj prilici, ostaju antiruske sankcije i nuklearno razoružavanje.\nProšle nedelje Rusiju je trebalo da poseti prvi zamenik američkog državnog sekretara Tomas Šenon, koji je trebalo da učestvuje u konsultacijama o predstojećim pregovorima između Putina i Trampa, ali do toga nije došlo. Zamenik ruskog šefa diplomatije Sergej Rjabkov objasnio je da je ruska strana otkazala kontakte sa američkim diplomatama nakon što je Senat usvojio nacrt zakona o proširenju sankcija protiv Rusije. Osim toga, ruski mediji podsećaju da je u međuvremenu postalo poznato i da grupa američkih kongresmena priprema novi napad na rusko-američke odnose, i to u veoma osetljivoj oblasti, kao što je nuklearno razoružavanje.\n„Sjedinjene Države povremeno optužuju Rusiju da ona razvija i razmešta rakete, zabranjene Sporazumom o eliminaciji raketa srednjeg i malog dometa, a pri tome ne navode gde su one postavljene i ne objašnjavaju šta je suštinski problem. Više puta su američki političari govorili da je potrebno delimično izaći iz Sporazuma, nekako kazniti Rusiju, tako da ta tema nije nova — nju već tri godine uzastopno razmatraju američke političke elite. Zašto je ova tema ponovo aktuelna sada? Razloga može da bude nekoliko. Prvo, vode se rasprave o budžetu SAD za sledeću godinu i republikanci, koji lobiraju za interese namenske industrije, zainteresovani su da zemlja uloži što više novca u nova testiranja i proizvodnju vojne tehnike, koja nije u skladu sa Sporazumom o eliminaciji raketa srednjeg i malog dometa. Drugo, svedoci smo već tradicionalnog pritiska na Trampovu administraciju, kako bi se sabotirao mogući susret Putina i Trampa na marginama samita G20 i kako bi se sabotirala normalizacija odnosa dve zemlje. Doduše, nemaju svi takav stav. Postoji i mišljenje da je neophodno Sporazum proširiti na Kinu, zato što ta zemlja aktivno razvija raketnu industriju i postaje sve važniji igrač. Međutim, naravno da oni koji lobiraju za povećanje vojnog budžeta imaju svoju logiku“, kaže za Sputnjik Dmitrij Solonikov, direktor Instituta savremenog državnog razvoja.\n„Imajući u vidu kako se svet razvija u poslednjih 30 godina, taj dogovor ne bi trebalo raskidati, naprotiv, trebalo bi na sve načine smanjivati tenzije i jačati ga. Najverovatnije Stejt department i Pentagon neće ići na raskid dogovora, jer je upravo on stvorio temelj savremene bezbedne Evrope. Ali to ne znači da Vašington neće nastaviti da kritikuje Rusiju, a spekulacije povodom navodnog kršenja Sporazuma od strane Moskve i dalje će koristiti kao izgovor da bi se Rusija ocrnila. Ovo takođe znači da ne bi trebalo isključiti ni nove sankcije, nova ograničenja i nove pritiske“, dodao je on.\nI sami autori sporazuma su protiv izlaska iz njega. Učesnici istorijskog sporazuma, koji su 1987. godine potpisali lideri SSSR-a i SAD, Mihail Gorbačov i Ronald Regan, obavezali su se da ne proizvode, ne testiraju i ne razmeštaju balističke krstareće rakete sa dometom od petsto do hiljadu i od hiljadu do pet i po hiljada kilometara.\nRat Rusije i SAD neće početi u Siriji\nMeđutim, američki kongresmeni koji predlažu Trampovoj administraciji da napusti Sporazum, uporno optužuju Rusiju da navodno krši odredbe Sporazuma i smatraju da je zbog toga besmisleno da SAD nastavljaju da ga se pridržavaju. Ipak, njihov predlog nije dobio masovnu podršku. U Vašingtonu ima i onih koji strahuju da bi to dovelo do trke u naoružanju i pogoršalo situaciju.\nPredsednik Odbora za odbranu i bezbednost Saveta Federacije Viktor Ozerov nazvao je predlog Kongresa „pokušajem nastavka antiruske histerije“ i dodao je da Rusija neće „gledati kroz prste“ u slučaju da SAD izađu iz Sporazuma i iskoriste situaciju za jačanje vojnog potencijala u Evropi.\nPrema njegovim rečima, ukoliko se dogodi povlačenje iz Sporazuma i to za sobom povuče nagomilavanje naoružanja, novo raspoređivanje raketa u Evropi, Rusija će preduzeti odgovarajuće mere.\nOn je istakao da je Rusija ispunila sve svoje obaveze za uništavanje raketa srednjeg i kratkog dometa.\n„One su uništene sečenjem uz kontrolu američke strane“, dodao je on.\nKako god bilo, odnosi između Rusije i SAD ostali su turbulentni i posle smene vlasti u Vašingtonu. Zbog toga je važno da do susreta Putina i Trampa dođe što pre. Mnogi su već mogući susret dva lidera u Hamburgu nazvali „trenutkom istine“ u rusko-američkim odnosima i pitaju se ima li nade za normalizaciju odnosa dve supersile.


OGRANIČENA KUPOVINA Odluka Štaba za vanredne situacije u Republici Srpskoj\nZatražena zabrana ulaska stranih državljana u Bosnu i Hercegovinu za vrijeme trajanja vanredne situacije\nOGRANIČENA KUPOVINA U RS jedna osoba može kupiti 25 kg brašna, dva kg soli, do tri litre ulja...\nOgraničena kupovina pojedinih proizvoda\nJedinice lokalne samoprave shodno ovom zaključku dužne su da u roku od 24 sata obezbijede adekvatan prostor za smještaj lica za koje je utvrđeno da je postupilo suprotno mjerama kućne izolacije, odnosno karantina.\nUsvojen je i zaključak o potrebi obezbjeđenja slobodnih smještanih kapaciteta u kasarnama. Entitetski Štab za vanredne situacije predlaže Oružanim snagama Bosne i Hercegovine da obezbijede slobodne smještajne kapacitete u kasarnama u RS, za smještaj potencijalno oboljelih od novog virusa korona.\nNaređeno je i da „Robne rezerve Republike Srpske“ a.d. - u stečaju štabu za vanredne situacije stave na raspolaganje skladišne kapacitete na lokaciji Poslovni centar Vrbanja, Grad Banjaluka, ukupne površine oko 1.000 metara kvadratnih, saopćeno je iz entitetske vlade.\nDodik potvrdio: Od večeras policijski sat u Republici Srpskoj\n21.03.2020 u 12:08\n20.03.2020 u 09:22\nKoronaviurs Covid-19 Republika Srpska Štab za vanredne situacije


21. oktobar 2021., Potpredsednik Narodne skupštine dr Vladimira Orlića sa delegacijom Evropskog centra za mir i razvoj Univerziteta za mir Ujedinjenih nacija\nOrlić je naveo da je tema energetske bezbednosti veoma aktuelna u svetu, zbog posledica pandemije. „Postoje ozbiljni izazovi, upravo u energetskom sektoru i za nas je suštinski važno što je u ovom trenutku naša država u značajnoj meri obezbeđena, kada je reč o našoj proizvodnji struje i rezervama gasa. To je posledica mudre državne politike, koju predvodi predsednik Srbije Aleksandar Vučić, i koja ima snažnu podršku naše Narodne skupštine. Upravo u ovo vreme, mudrost te politike se u Srbiji u praksi jasno dokazala, za razliku od mnogih zemalja Evrope koje nisu pažljivo promislile izazove, pa su zbog toga danas u situaciji da nemaju dovoljno energije za svoje stanovništvo i privredu. Zahvaljujući činjenici da smo vodili suverenu politiku, da nismo podlegali ničijim pritiscima, uspeli smo da ovaj trenutak dočekamo ekonomski i energetski stabilni, spremni i rešeni da sami planiramo svoju budućnost po ovim pitanjima. U vezi sa tim, od krucijalne važnosti su razgovori koji su planirani u novembru mesecu između predsednika Srbije i Rusije, Aleksandra Vučića i Vladimira Putina.“\nOrlić je naveo da Srbija ulaže značajna sredstva u razvoj naučnog rada i adekvatnog obrazovanja, što se vidi i po infrastrukturi koja se obezbeđuje u Srbiji danas. „Neretko je reč o projektima koje smo čekali po nekoliko decenija, a danas smo došli u poziciju, upravo zahvaljujući politici koju predvodi predsednik Srbije Aleksandar Vučić, da gradimo nove naučne institute, centre izvrsnosti i naučno-tehnološke parkove. U više gradova naše zemlje takve parkove je lično otvarao predsednik Republike u poslednjih nekoliko godina.“ Dodao je da će se na tom planu nastaviti intenzivan rad i u narednom periodu i da kada se govori o najvažnijim rezultatima politike koju Srbija danas sprovodi, tu svoje mesto po pravilu ima i važna gasna infrastruktura, poput nedavno izgrađenog Balkanskog toka, koji obezbeđuje dodatnu sigurnost za ekonomiju i stanovništvo Srbije, naš narod koji se uvek nalazi u samom fokusu državne politike.\nPotpredsednik Orlić se zahvalio za principijelnu podršku Rusije u izazovima sa kojima se Srbija suočava u vezi sa Kosovom i Metohijom. Orlić je naveo i da je pitanje uloge UN nesporno. „Posebno smo ponosni na to što smo vodeći mudru i strpljivu politiku obezbedili da u ovom trenutku 19 različitih država povuče svoje priznanje tzv. „Kosova“, što se direktno reflektuje i u odnosu snaga u Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija. Sigurno ćemo nastaviti da se ozbiljno borimo za naše državne i nacionalne interese, i kada je reč o UN, i kada je reč o tekućem političkom dijalogu koji se vodi u Briselu, ali i na svakom drugom mestu“, istakao je Orlić.\n„Uveren sam da će naši međudržavni odnosi, koji se nalaze na jasnoj uzlaznoj putanji, dostizati još veće visine. To je logična posledica uzajamnog poštovanja koje postoji između predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina, ali i svih dobrih stvari koje smo realizovali u godinama iza nas“.\nSergej Aleksandrovič Karkov zahvalio se na toplom prijemu i dobrodošlici, u ime narodnih poslanika Ruske Dume i Evropskog centra za mir i razvoj Univerziteta Rusije, kao i organizaciji sastanka, koji će kako je rekao biti koristan za zbližavanje dva naroda i dobrobit zemalja.\nKarkov je upoznao potpredsednika sa osnivanjem novih parlamentarnih grupa u Državnoj Dumi i važnosti saradnje sa parlamentima drugih država u oblasti ekološke bezbednosti, kao i saradnje sa Univerzitetom mira UN. Karkov se složio da je Srbija ispravno postupila u svom energetskom planiranju, kako bi obezbedila svoj narod, i naveo da je i u ovom aspektu bitna saradnja Srbije i Rusije, zajedno sa naučnim potencijalima i socijalnim i ekonomskim aspektima, a sve u korist i dobrobit građana obe zemlje. Karkov je naveo da je to bio potez vođenja mudre politike, koja je dovela do stabilnosti i značajnih rezultata u izgradnji infrastrukture jedne zemlje, na dobrobit naroda. On je predložio zajedničku saradnju u okviru Međunarodnog centra za ekološku bezbednost i medijaciju, a sve u okviru narodne diplomatije, koja predstavlja veoma važnu kariku koja dopunjuje rad državnih struktura.


Izvor: NoviMagazin.rs, 29.Sep.2018, 14:56\nPredsednik Kosova Hašim Tači u se u kasarni "Adem Jašari" sastao sa starešinama Bezbednosnih snaga Kosova (BSK), kojima je održao govor o evroatlanskoj perspektivi Kosova i učlanjenju u Interpol, kao i o procesu liberalizacije viza i transformaciji BSK u Oružane snage Kosova.\n"U narednim nedeljama i mesecima mi stremimo da se učlanimo u Interpol. Radna grupa (Vlade Kosova) radi u tom pravcu. Kosovu >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << je u interesu da bude deo ovog mehanizma bezbednosti. Mi treba da zajedno sa svetom radimo protiv terorizma. Zahvalan sam policiji koja je uspela da ispuni svaki uslov da bi Kosovo dobilo što širu podršku za učlanjenje u Interpol", kazao je Tači.\nOn je ponovio da je Kosovo ispunilo sve kriterijume za liberalizaciju viza.\n"Sada treba da radimo da ubedimo svaku zemlju da glasa za slobodu kretanja građana Kosova", kazao je Tači.\nKosovski predsednik je značajan deo govora posvetio procesu transformacije Bezbednosnih snaga Kosova u Oružane snage i istakao su institucije Kosova za to dobile podršku međunarodnih faktora.\nTači: Provozao sam čamcem po jezeru Gazivoda, koje je deo Republike Kosovo\nPredsednik Kosova Hašim Tači je izjavio kako je danas imao čast da prošeta po severu Kosova, da čamcem obiđe jezero Gazivoda i istakao da je to deo teritorije Republike Kosovo.\n- Koha ditore: Tači nagoveštava povlačenja iz predstavljanja Kosova u dijalogu\n- Đurić: Specijalci na jezeru Gazivode zbog posete Tačija\nBeta: Tači: Provozao sam čamcem po jezeru Gazivoda, koje je deo Republike Kosovo\nTači: Imao sam čast da obiđem čamcem jezero Gazivode\nPredsednik Kosova Hašim Tači je izjavio kako je imao čast da prošeta po severu Kosova, da čamcem obiđe jezero Gazivoda i istakao da je to deo teritorije Republike Kosovo...U obraćanju medijima na jezeru Gazivoda, Tači je rekao da je, prilikom posete, imao posebne emocije obilazeći ovaj deo Kosova...Kosovski...


Akcija izmeštanja gnezda bele rode i kolonije španskih vrabaca na trasi Koridora 10 : Nadlanu.com\nAkcija izmeštanja gnezda bele rode i kolonije španskih vrabaca na trasi Koridora 10\nObjavljeno 10. jan 2015. / 09:56:50\nIzmeštanje gnezda je bilo neophodno usled kolizije trase autoputa i dalekovoda Trgovište – Vranje, što je zahtevalo premeštanje gnezda sa betonskog dalekovoda visine 18m na najpogodniju lokaciju u blizini. Premešteno gnezdo staro je oko 30 godina, a ima prečnik od 2.40 m.\nAkcija je pokrenuta u julu 2014. godine kada se investitor obratio Zavodu za zaštitu prirode Srbije za pomoć oko izmeštanja gnezda bele rode. Stručnjaci Zavoda su 21. jula obišli teren i zajedno sa predstavnicima investitora i nadzorne službe napravili plan za bezbedno premeštanje gnezda kada ga rode i kolonija španskih vrabaca napuste.\nPremeštanje gnezda je dobar primer angažovanja investitora u zaštiti faune u toku izgradnje infrastrukturnih objekata i primer kako se saradnjom svih učesnika mogu rešavati problemi na najbolji mogući način.\nSAMO JEDNA OD 1000 USPE DA PREŽIVI: Rekordan broj gnezda…\nEMOTIVNO: Željko Vasić objavio spot za pesmu "Gnezdo"…\nStručnjaci Zavoda će pratiti dalje korišćenje gnezda i reakcije njegovih stanara na novu lokaciju.\n- Očekujemo da će rode i španski vrapci prihvatiti novu lokaciju svog gnezda i na proleće se ponovo useliti - kažu iz Zavoda za zaštitu prirode Srbije.


OO JS Lazarevac posetio Jagodinu i Dragana Markovića Palmu | GEM info\nZavršena revitalizacija bunara B1 u Lazarevcu, rekordan broj bunara u poslednjih 15 godina\n1. juna 2020. 1. juna 2020. Redakcija 0 Comments Dragan Marković Palma, Jagodina, js, Lazarevac\nČlanovi Opštinskog odbora Jedinstvene Srbije Lazarevac Nenad Paunović i Branko Novaković bili su u poseti predsedniku ove stranke Draganu Markoviću Palmi u Jagodini.\nPovod susreta bili su predstojeći parlamentarni i lokalni izbori koji su zakazani za 21. jun. Marković je još jednom ponovio svoj stav da bi opština Lazarevac trebalo da dobije status grada. Nenad Paunović, koji je i kandidat za narodnog poslanika, izrazio je očekivanje da će koalicija SPS – JS u junu ostvariti bolji rezultat nego na prethodnim izborima.\nPoseta predstavnika lazarevačkog odbora Jedinstvene Srbije Jagodini i Draganu Markoviću Palmi imala je za cilj da se lider ove stranke dodatno upozna o aktivnostima odbora u Lazarevcu. Marković je podsetio da je Jedinstvena Srbija već 12 godina u koaliciji sa Socijalističkom partijom Srbije i da su iza njih vidljivi rezultati.\nZahvaljujući Dačiću 18 zemalja povuklo je priznanje nezavisnosti Kosova i Metohije, podsetio je Marković. Program Jedinstvene Srbije je poznat građanima, a najvažnije je da budžet lokalne samouprave troše građani ali i da se stvore uslovi da mladi ostanu u svojoj sredini.\nPotpredsednik Opštinskog odbora Jedinstvene Srbije Lazarevac Nenad Paunović, koji je i kandidat ove stranke za narodnog poslanika, izjavio je da je Dragan Marković Palma ne samo sinbol Jagodine već i da su njegova politika i rad prepoznati u celoj zemlji. On je istakao da Jedinstvena Srbija u Lazarevcu ima 30 odsto učešća u vlasti, za šta su zaslužni, kako je naveo, Ivica Dačić i Dragan Marković Palma.\nMarković i Paunović su pozvali glasače da na predstojećim izborima zaokruže broj dva i podrže koaliciju Socijalističke partije Srbije i Jedinstvene Srbije, jer iza sebe ima uspešne rezultate.\nŠeruj post "OO JS Lazarevac posetio Jagodinu i Dragana Markovića Palmu"\n← Posledice izolacije na dijabetes i insulinsku rezistenciju\nPočeo sa radom SRC “Kolubara, rekreacija uz pojačan oprez →\n797 votes · 797 answers\n16. jula 2020. Redakcija 0\nSnabdevanje vodom na teritoriji opštine Lazarevac je zadovoljavajuće i vode nema samo u slučaju kada se rade dnevne intervencije, rekao\nZavršena revitalizacija bunara B1 u Lazarevcu, rekordan broj bunara u poslednjih 15 godina 16. jula 2020.


Bajer investira u razvoj novih herbicida 5 mlrd. € › Made-in-Germany.rs\nNemački hemijski i farmaceutski gigant Bajer planira da uloži oko 5 milijardi eura u razvoj herbicida koji bi bili zamena za preparat za uništavanje korova Raundap, čiji je glavni sastojak kontroverzna hemikalija glifosat.\nNemačka kompanija se odlučila na ovakav potez pritisnuta sudskim procesima koji se tiču više od 13.000 tužbi podnetih u SAD, u kojima se tvrdi da navedeni herbicid izaziva rak. Bajer je ovakvu odluku doneo kako bi ublažio zabrinutost potrošača zbog glifosata, navodeći da će omogućiti javni uvid u proces sertifikacije o bezbednosti ovog proizvoda u Evropi, navodi agencija Blumberg.\nNaime, Bajer sada želi da poljoprivrednicima ponudi više opcija za borbu protiv korova, ostajući privržen proizvodnji Raundapa, čiju licencu je stekao kupovinom američkog proizvođača pesticida Monsanta po ceni od 63 milijarde dolara.\n– Iako će glifosat i dalje imati važnu ulogu i u poljoprivredi i u Bajerovom portfelju, kompanija je odlučna u tome da uzgajivačima ponudi veći izbor – navodi se u saopštenju Bajera.\nAmerička agencija podseća da je Bajer prošlog meseca izgubio i treći uzastopni sudski spor sa korisnikom Raundapa, koji je tvrdio da je izlaganje tom herbicidu kod njega prouzrokovalo rak, a što je neke analitičare potaklo da podignu prognozu ukupnih troškova Bajera za obeštećenja na čak 10 milijardi dolara.\nNa berzi u Frankfurtu akcije Bajera su na kraju prošle sedmice zabeležile neznatno kretanje, mada su od pre godinu dana, od kada je završena akvizicija Monsanta, do sada izgubile više od 40 procenata svoje vrednosti.


Press Online :: Politika :: BRNABIĆ: Nenad Popović mi je rekao da nema ofšor firme / print=true\nBRNABIĆ: Nenad Popović mi je rekao da nema ofšor firme\nPremijerka Srbije Ana Brnabić danas je izjavila da je sa ministrom za inovacije i tehnološki razvoj Nenadom Popovićem razgovarala o slučaju "Rajski papiri" i da joj je on potvrdio da nema ofšor firme.\n"Popović mi je rekao ono što je naveo i u saopštenju gde je tvrdio da nema ofšor kompanije", kazala je Brnabić novinarima.\nOna je na pitanje da li postoji osnov za moralnu odgovornost Popovića zbog navodjenja njegovog imena na spisku ljudi koji izbegavaju plaćanje poreza preko firmi u zemljama koje su "poreski rajevi", kazala da ne smatra da postoji razlog za to.\nPremijerka je pozvala nadležene državne organe da reaguju u tom slučaju ako za to imaju osnov. Za vreme manadata ove vlada, prema njenim rečima, biće donet zakon o poreklu imovine.\n"To je veoma važan zakon i o njegovoj pripremi razgovaram sa ministrima", kazala je Brnabić.


Nemanja Vidić od juna u Junajtedu!\npetak, 25 septembar 2015 22:05\nSrpski defanzivac je u pregovorima sa američkim MLS ligašem Di-Si Junajtedom iz Vašingtona!\nVelika karijera Nemanje Vidića ipak neće biti završena u velikom stilu u milanskom Interu.\nSrpski defanzivac je planirao da posle legendarnih devet sezona u Mančester Junajtedu, stavi tačku na bogatu karijeru u milanskom velikanu, ali će po svemu sudeći na mala vrata napustiti Italiju i karijeru nastaviti u SAD.\nDugogodišnji srpski reprezentativac je navodno otpočeo pregovore sa američkim MLS ligašem Di-Si Junajtedom iz Vašingtona!\nOtkako je Roberto Manćini preuzeo Inter, krenule su Vidićeve muke, a na sve to su se nadovezale i povrede. Italijanski stručnjak od početka nije „mirisao“ Vidića i pokušavao je da ga se reši. Međutim, povreda leđa koju je Vidić zaradio letos je pokvarila Mančiniju planove da se otarasi srpskog asa. Vidić je morao na prinudnu pauzu od šest meseci zbog čega nijedan zainteresovani klub nije mogao da ga angažuje, a ni Inter ga nije registrovao za prvi deo sezone.\nUprkos situaciji sa Mančinijem, Vidić nije želeo da napusti Inter gde je sa 3.200.000 evra po sezoni jedan od najplaćenijih igrača u Interu. Njemu je lepo u Milanu i nije se potesao što Mančini ne veruje u njega. Iako ga je Italijan u otvorenim razgovorima uveravao da ga ima u planovima dok mu je iza leđa radio na transferu.\nVidić je sa Interom potpisao ugovor na dve plus jednu sezonu, što znači da će narednog leta biti slobodan u izboru nove sredine jer Inter neće iskoristiti klauzulu o dodatnoj godini.\nSpekulisalo se u prošlosti da su klubovi sa Bliskog istoka, Australije i iz MLS lige zainteresovani za Nemanju Vidića, ali sada se otišlo korak dalje. Konkretno, klub u kojem će Vidić najverovatnije nastaviti karijeru narednog leta je američki MLS ligaš Di-Si Junajted iz Vašingtona.\nNavodno su kontakti več uspostavljeni, a ključni čovek u realizaciji transfera je Interov predsednik Erik Tohir. On je u dobrim odnosima sa Vidićem za razliku od Mančinija i želi da nastave saradnju s obzirom da je on pored Inter i većinski vlasnik Di-Si Junajteda.\n» Vidić odbio i ponudu Volfsburga\nKako stvari stoje, Vidić ne želi da ostane u Evropi, već planira da se otisne do Amerike., bivši srpski reprezentativac, odbio je ponudu bundesligaša Volfzburga.Nije tajna da Vidić odlazi iz Intera, ali neočekivano je što tako lako odbija...\n» Vidić nastavlja karijeru u Olimpijakosu\nGigant sa Karaiskakisa namerava da napravi tim koji bi mogao da napravi iskorak u Ligi šampiona i nastavi surovu dominaciju u domaćim okvirima. , dugogodišnji kapiten Mančester Junajteda vrlo je blizu odlaska iz Intera na kraju sezone, a kako...\nImamo 2442 gostiju na mreži


Optužbe protiv Đukanovića mogle bi da utiču na pridruživanje EU (SETimes.com)\nOptužbe protiv Đukanovića mogle bi da utiču na pridruživanje EU 07/06/2012\nNiz nepravilnosti u Đukanovićevoj Prvoj banci nagoveštava ozbiljan problem sa korupcijom u Crnoj Gori. Dražen Remiković za Southeast European Times iz Podgorice -- 7.6.2012. Bivši crnogorski premijer Milo Đukanović je pod budnim okom javnosti zbog optužbi za korupciju. [Rojters]\nUprkos nedavnoj seriji izveštaja o korupciji u crnogorskoj Prvoj banci, kompaniji koju vodi porodica bivšeg premijera Mila Đukanovića, građani i analitičari su rekli da nisu zabrinuti u pogledu uticaja tog skandala na kandidaturu zemlje za EU. U istrazi BBC-a i Projekta izveštavanja o organizovanom kriminalu i korupciji (OCCRP) otkrivene su brojne nepravilnosti i slučajevi korupcije na visokom nivou u toj banci, najvećoj u zemlji, što je navelo na sumnje u pogledu evropskog puta te balkanske zemlje. Miranda Petručić, sarajevska novinarka koja je vodila istraživanje, kaže da je dokumentacija prikupljana preko šest meseci. „Bilo je izuzetno teško dobiti dokumenta i intervjue, jer mnogi izbegavaju da govore javno. Suština priče je da je Prva banka, Đukanovićev porodični biznis, sumnjiva i da se veliki broj kredita i zajmova ne obavlja u skladu sa zdravom bankarskom politikom. To je potvrdila kontrola Centralne banke Crne Gore“, rekla je Petručić za SETimes. Ona je dodala da će tužioci imati puno toga da rade ako Crna Gora želi da ostvari svoj evropski put. Analitičari i građani se slažu da evropski put Crne Gore ne bi trebalo dovoditi u pitanje zbog korupcije u vladi. Navodno su najveći krediti od Prve banke izdavani grupama i pojedincima povezanim sa Đukanovićem, predsednikom vladajuće Demokratske partije socijalista (DPS), koja je na vlasti 22 godine. Među njima su kompanije povezane sa Stankom Subotićem, protiv koga je italijanska antimafijaška jedinica podigla optužnicu, kao i Darkom Šarićem, osuđenim švercerom droge koji je sada u bekstvu. BBC u svojoj istrazi ističe da je protiv Đukanovića istragu vodila italijanska antimafijaška jedinica i da se suočio sa optužbama vezanim za operaciju krijumčarenja cigareta u vrednosti od milijardu dolara, čije je sedište bilo u Crnoj Gori. Te optužbe su na kraju odbačene 2009. godine, jer je, kao šef države, Đukanović imao diplomatski imunitet. Miodrag Vuković, potpredsednik DPS, kaže da takav rejting neće usporiti put Crne Gore ka EU. „Jedan novinski tekst ili analiza ne mogu da prekinu vezu Crne Gore sa EU. Korupcija na visokom nivou je problem svih nas u jugoistočnoj Evropi. Borićemo se da ostvarimo obaveze koje je Evropska komisija (EK) odredila kao prioritet. Zvanični Brisel je više puta pohvalio Crnu Goru zbog njenog napretka, a vladajuća stranka očekuje pozitivno okončanje pregovora sa EU“, rekao je Vuković za SETimes. EK je 23. maja dala zeleno svetlo za pregovore o pridruživanju sledećeg meseca, ali je upozorila da je „korupcija i dalje pitanje od ozbiljne zabrinutosti“. EK je potvrdila da će nastaviti da nadzire napredak zemlje dok se bude približavala pridruživanju. „Na relevantnim crnogorskim vlastima je da detaljno istraže sve ozbiljne tvrdnje i preduzmu zakonski postupak ako je potrebno. Komisija ne može da se meša u pojedinačne slučajeve, ali pažljivo prati da li postoje instrumenti za efektivno krivično gonjenje i borbu protiv korupcije na visokom nivou i da li se efikasno koriste“, kaže Anca Paduraru, iz odeljenja EK za informisanje, u izjavi za SETimes. Slični tekstoviLoading\nMilan Popović, profesor na Fakultetu političkih nauka u Podgorici, rekao je da su izveštaji prepuni dokaza koji bacaju novo svetlo na političku situaciju u Crnoj Gori. „Međutim, ne mislim da bi Crna Gora trebalo da bude blokirana na putu ka EU. Zašto građani da plaćaju greške male grupe koja je preko dve decenije na vlasti? Zemlje koje izdaju izveštaje i upozorenja trebalo bi da pomognu Crnoj Gori da reši te probleme“, rekao je Popović za SETimes. Goran Boljkovac, 34, inženjer iz Podgorice, rekao je za SETimes da je istraživanje BBC-a i OCCRP-a dokaz da je korupcija u Crnoj Gori veliki problem. „Kada imate toliko slučajeva korupcije na visokom nivou, možete da zamislite šta se događa na nižim nivoima. MIslim da će biti potrebne decenije da se ona smanji i Zapad mora da pomogne“, rekao je Boljkovac. Ovaj tekst naručio je SETimes.com.