Ekstravaganca, Reizdanje romana "Žega"\nVaša lokacija: ... » Zabava » Knjige » Reizdanje romana "Žega"\nReizdanje romana "Žega"\n01. Avgust 2008.\nIzdavačka kuća "Laguna" objavila je reizdanje veoma hvaljenog i nagrađivanog romana poznatog domaćeg pripovedača Igora Marojevića "Žega". Ovaj roman, ovenčan nagradama Stevan Pešić i Borislav Pekić, sada je proširen i široj publici stilski prilagođen, a započinje Marojevićevo etno-petoknjižje, te je bez nje nemoguće u potpunosti razumeti njegov sledeći nastavak: »Šnit«.\n- Naravno, znam da upuštanjem u taj "obračun" neću ništa promeniti u svakovrsnoj okrenutosti lokalnog vizira ka prošlom. Ono što sam želeo jednostavno je da, što se kaže, zbog sebe napišem roman u kome bi lokalna politička, kulturna i ina okrenutost ka prošlosti i mitu bila demistifikovana, i u kome bi to bilo postignuto pre svega spoznajom o nemogućnosti objektivnog saznavanja istorijskih činjenica, objašnjavao je Marojević.\nŽega je jedna od pet knjiga koje je planirao da napiše u ovom maniru. Drugi roman iz ovog petoknjižja je "Šnit" koji dočekao svoje drugo izdanje i u konkurenciji je za međunarodnu nagradu za književnost “Meša Selimović” koja će biti dodeljena u septembru.\n- Što se tiče petoknjižja, već sam započeo rad na sve tri knjige: “Propadanje”, “Knjiženje” i “Strane” koje bi trebale da nastave ono što sam započeo sa “Žegom” i nastavio “Šnitom”, to jest priču o obrnutom čitanju istorije. Interesuju me tabu teme i bavim se svakodnevnim životom ljudi, a ne vojskama i ideologijom.\nPriče Igora Marojevića objavljene su u antologijama i izborima srpske proze na više jezika a nedavno je na ovogodišnjem Belefu igrana "Tvrđava Evropa", srpska verzija komada "Nomadi" koja je u produkciji barselonskog Instituta za teatar izvedena još 2004. godine na katalonskom i španskom jeziku.\nNaš intervju sa piscem pročitajte OVDE.


IBM pravi superkompjuter za američku mornaricu\nKrstarica 6. avgusta 2000. 00:00\nIBM je saopštio da mu je američko ministarstvo odbrane platilo 18 miliona dolara za izradu jednog od najbržih superkompjutera na svetu, čiji će zadatak biti da pomaže brodovima ratne mornarice da izbegavaju morske oluje poput one predstavljene u filmu „The Perfect Storm“.\nDeskriptivno ime ovog kompjutera je Blue Wave (Plavi talas), a iza njega se krije IBM RS/6000 SP, jedan od najmoćnijih računara koje će ministarstvo imati u svom „arsenalu“, i istovremeno četvrti u svetu po brzini obrade podataka. On je u stanju da izvrši dva biliona (2 x 1012) operacija u sekundi, a američkoj mornarici će omogućiti da sačini najdetaljniji model okeanskog dna ikada do sada napravljen. Takođe, očekuje se da ispitivanja temperature i kretanja mora (talasi, struje) vršena pomoću Blue Wave-a znatno unaprede sistem prognoziranja morskih oluja, kao i spasilačke akcije mornarice.\nInače, IBM je u junu predstavio najbrži kompjuter na svetu, sposoban da u sekundi procesira više podataka nego što bi osoba „opremljena“ ručnim kalkulatorom mogla za deset miliona godina! Ovaj superkompjuter dizajniran je specijalno za američku vladu, a namenjen je simulaciji testova nuklearnog naoružanja. IBM je računar, koji zauzima površinu veličine dva košarkaška igrališta i teži kao 17 slonova, prodao vladi za 110 miliona dolara.\n1999, IBM je postao predvodnik na tržištu superkompjutera. Ova kompanija danas drži oko 30 % tog tržišta, prodajući svake godine oko 250 računara, čija se vrednost kreće od 2 miliona do 100 miliona dolara, a koji su najčešće namenjeni prognozi vremena, naučnim istraživanjima i enkripciji (šifrovanju) podataka.


Sećanje na streljane na Jezavi – Semendria\nSećanje na streljane na Jezavi\n10. novembar 2012. DRUŠTVO – Izvor: FoNet – Udruženje građana Smedereva “Jezava”, organizovalo je danas pomen streljanim građanima Smedereva na Jezavi krajem 1944. i 1945. godine, žrtvama komunističkog terora.\nParastosu i obeležavanju godišnjice streljanja na Jezavi prisustvovali su rodbina i prijatelji žrtava, predstavnici SPO i Smederevske Demokratske stranke.\nOni su pokrenuli inicijativu za podizanje spomen obeležja na mestu egzekucije i za rehabilitaciju svih nevinih žrtava, utvrđivanje istorijskih činjenica o stradanju i,kako je rečeno, ispravljanje nepravde.\nNavode da je cilj inicijative da se istraže istorijske okolnosti i činjenice u vezi sa streljanjem građana na Jezavi, ali i okolnosti stradanja svih žrtava bratoubilačkog rata, bez obzira na njihovu ideološku pripadnost.\nProcenjuje se da je, po oslobođenju Smedereva u Drugom svetskom ratu, stradalo od nekoliko stotina do 1.200 viđenijih domaćina iz Smedereva i okoline.\nNa Dan oslobođenja Smedereva, 16.oktobra 2012. godine, održana je osnivačka skupština Udruženja građana Smedereva “Jezava”, sa ciljem da se utvrdi istorijska istina i okolnosti u vezi streljanih građana Smedereva na Jezavi i okolnim naseljima krajem 1944. godine od strane “oslobodilaca”.\n« Fudbal: Smederevci prizemljili “ćurane”\nVlada očekuje uspešno okončanje tendera »


Han: Otvorite vrata Severnoj Makedoniji, važno je zbog Srbije - B92.net\nIzvor: Tanjug ponedeljak, 17.06.2019. | 12:42\nU okolnostima u kojima bi Savet EU mogao u utorak ponovo da odloži odluku o pokretanju pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, Han je pozvao ministre EU da što pre omoguæe pokretanje pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i ocenio da bi to bio važan znak za ceo region.\nAko ponovo bude pokrenut dijalog izmeðu Srbije i Kosova, oni moraju da vide da æe investicija u pronalaženje politièkog kompromisa biti nagraðena. U suprotnom nemaju podsticaj. Svi treba da shvate koliko je u interesu celog regiona važno dati znak jednoj zemlji”, poruèio je Han.\nJohanes Han je pred sutrašnji sastanak Saveta EU, koji æe razmatrati politiku proširenja i napredak zemalja u procesu evrointegracija, ponovio da je Severna Makedonija uradila sve što je od nje traženo i upozorio da bi svako odlaganje adekvatnog EU odgovora na to predstavljalo rizik.\nOn je ponovio da, ako jedna zemlja koja je investirala mnogo u evropsku perspektivu, a njeni lideri pokazali hrabrost u postizanju kompromisa ne bude nagraðena za to, onda EU gubi kredibilitet, ali i moæ delovanja u celom regionu Zapadnog Balkana.\nMinistri spoljnih i evropskih poslova EU na sastanku Saveta u Luksemburgu sutra bi trebalo da donesu zakljuèke i preporuke o daljim koracima zemalja koje se nalaze u procesu pristupanja EU.\nOèekuje se i da se definiše i odgovor Saveta na preporuku Evropske komisije o pokretanju pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom.\nDok se grupa zemalja na èelu sa zemljama Baltika i Centralne Evrope zalaže za otvaranje pristupnih pregovora veæ u junu, Nemaèka traži odlaganje do septrembra zbog rasprave na Bunsetagu\nIstovremeno, Francuska i Holandija smatraju da bi ta odluka za Severnu Makedoniju mogla biti doneta i kasnije, a protive se i poèetku pristupnih pregovora sa Albanijom zbog, kako ocenjuju, neubedljivih dokaza o napretku u oblasti vladavine prava, prvenstveno u borbi portiv organizovanog kriminala.\nŠta je Ursula poruèila zemljama Zapadnog Balkana\nTusk u Zagrebu najavio borbu protiv populista\n"EK ima odluèujuæu ulogu u debati o proširenju"\nTusk i Plenkoviæ za poèetak pregovora sa Skopljem i Tiranom


PAOK se nada prolasku u Beogradu, u Gelzenkirhenu nemaju šanse - Meridianbet Vesti\nKošarka Author:\tNikola Lalović - 22/02/2017\nPAOK se nada prolasku u Beogradu, u Gelzenkirhenu nemaju šanse\nNavijači solunskih “crno-belih”danas imaju veliki dan pred sobom. PAOK danas igra i u Ligu Evrope, a košarkaši igraju Ligi šampiona.\nDok se u Beogradu protiv Partizana košarkaši mogu nadati pobedi i prolasku dalje, to nije slučaj sa fudbalerima. U prvom meču Šalke je pobedio sa 3:0 golovima Burgštalera, Mejera i Huntelara.\nDa u 90. minutu Holanđanin nije postigao treći gol za svoj tim možda bi i Solunci imali nečemu da se nadaju, ovako dolaze u Gelzenkirhen samo da se časno oproste od takmičenja.\nŠalke je u sjajnoj formi u Ligi Evrope, a i u Bundesligi u poslednje vreme igraju bolje. Posle očajnog starta sezone sada na poslednjih pet utakmica imaju samo jedan poraz, ali su im mesta koja vode u Ligu šampiona i dalje jako daleko.\nTo im je dodatni motiv da pokažu što bolje igre u Ligi Evrope, oni su ekipa koja bi mogla da iznenadi, a trofej u LE donosi plasman u Ligu šampiona naredne sezone.\nNa sedam ovogodišnjim mečeva u LE Šalke je samo dva puta primao golove, a PAOK zaista ne deluje kao ekipa koja može da ugrozi gol domaćina. Meridianbet kvota da Solunci neće dati gol je tačno 2, što se treba iskoristiti.\nKo smatra da je ipak moguće da PAOK da gol, neka odigra 1. Šalke će se svakako opustiti u odnosu na prošli meč, ali ne toliko da ugroze slavlje pred navijačima. Pobediće još jednom PAOK i ubedljivo proći u narednu rundu.\nNavijačima PAOK-a ostaje da se nadaju da će se njihovi puleni plasirati u drugi krug košarkaške Lige šampiona, ali ovoga puta navijači Partizana neće deliti sa njima tu želju. Navijaće za svoje pulene.\nTags:Liga Evrope, Liga šampiona, PAOK, Šalke\nLiga šampiona eksplodirala u utorak, da li će Porto i Juventus nastaviti vatromet golova?\nCrvena Zvezda plaši Galatasaraj prvim trofejem u sezoni


U podnožju Caričinog grada naselje od pre 8.000 godina, najstarije na Balkanu - NOVA NAŠA REČ\nDecembar 2, 2018 Nova Naša Reč Lebane 0\nDoktor Aleksandar Bulatović, naučni savetnik Arheološkog instituta Beograd i korukovodilac projekta „Pusta reka“, rekao je za Novu Nasu rec da su arheolozi letos otkrili u podnožju brda na kome se nalazi Caričin grad, tragove naselja od pre osam hiljada godina i da bi ovo moglo da buder najstarije naselje iz neolitskog perioda na celom Balkanu.\nNa pitanje da li bi ovaj novi lokalitet može da “pomuti“ slavu Caričinog grada Bulatović odgovara:\n– Ne bih baš tako rekao, pošto su periodi o kojima se radi potpuno različiti. Caričin grad pripada istorijskom vremenu, odnosno šestom veku naše ere, dok se ovde radi o dubokoj praistoriji, odnosno periodu od pre 8000 godina, odnosno o naseljavanju prvih zemljoradnika na ove prostore.-\n-Praktično, nije moguće uporediti ova dva perioda, jer u nekom hronološkom smislu nisu ravnopravni, ali ovaj lokalitet svakako zavređuje pažnju. Smatramo da ćemo ovde pronaći, a imamo neke indicije, jedno od najstarijih naselja iz neolitskog perioda možda i na celom Balkanu,- dodao je on.\nNa pitanje koliki je značaj ovih radova, rekao je da “već više od deset godina na širem prostoru Leskovca i okoline nije iskopavan nijedan istorijski lokalitet, tako da ćemo ovim iskopavanjima probti led posle toliko godina pauze”.\n-Prošle godine smo radili paleobeogradska bušenja, koji nam daju neke vrlo interesantne datume, čak mogu da kažem najstarije datume iz ovog perioda na centralnom Balkanu. Njih sad treba potvrditi, odnosno fizički doći do tog sloja koji smo dobili bušenjem, da potvrdimo tu starost, odnosno da vidimo da to jeste ljudska aktivnost, a ne samo prirodna. Tako ćemo praktično dobiti jedno od najstarijih naselja na Balkanu, odnosno naselje iz ranog neolita,- objasnio je Bulatović.\nKaže da će radovi na iskopavanju trajati najmnaje tri godine i da ih za sada podržava samo austrijski institut Orea, ali da će se “u neko dogledno vreme i naša država ujključiti u finansiranje”.\nBarbara Horeš, diirektorka Instituta za orijentalnu i evropsku arheologiju sa Akademije nauka u Beču kaže da je značaj ovog lokaliteta “jako veliki zbog , pre svega, datovanja i površine, odnosno veličine lokaliteta koji se nalazi u jednom, da tako kažem, praznom regionu sliva reke Južne Morave“.\n-Smatramo da je lokalitet u slivu Južne Morava jako značajan za formiranje jedne šire slike o formiranju neolita i širenje neolitske revolucije od Bliskog istoka ka evropskom kontinentu,- rekla je ona za NNR.\nKaže i da će ovaj instutut nastaviti da radi na ovom lokalitetu.\n-Saradnja se nastavlja naročito zbog uzbudljivih nalaza, ali i zbog izvanredne saradnje sa Narodnim muzejem u Leskovcu i Arheološkim institutom u Beogradu,- rekla je Horeš.\nDr Mihael Brandl, direktor Laboratorije za sirovine na Institutu OREA u Beču kaže da se on bavi istraživanjem direktnog okruženja oko lokaliteta i poreklom sirovina.\n-Želim da utvrdim kakve su sirovine korišćene za izradu artefakata koji su korišćeni za sečenje, struganje kože, obradu različitih materijala na lokalitetu kroz različite periode. Koristim različite metode za utvrđivanje i analize. Jedan od metoda je korišćenje mikroskopa i kasnije geohemijske analize. Na osnovu toga se utvrđuje odakle je kamen mogao da dođe,- objašnjava on.\n– Ovde se vide konkretni nalazi iskopavanja, geološki uzroci i nakon prvih analiza se pokazalo da se većina tih artefakata podudara u fosilnim ostacima i možemo da kažemo da su ljudi koristili konkretno sirovine iz svog direktnog okruženja za izradu artefakata. Međutim, postoji i par nalaza koji ukazuju na jednu drugačiju sirovinu, za čije poreklo još uvek ne znamo, ali ne mislimo da je lokalno,- dodao je Brandl u izjavi za NNR.\nNa pitanje da li , na osnovu onoga što je do sada pronadjeno i analizirano, može da se zna makar delić načina na koji su živeli ljudi pre 8000 godina, Brandl kaže da, “pored samog korišćenj alatki za seckanje, struganje i slične funkcionalne upotrebe, možemo da saznamo mnogo više na osnovu sirovina, posebno ako su sirovine nelokalnog, odnosno egzotičnog porekla kao što je balkanski kremen“.\nTo govori, dodao je ona, da su se ljudi šetali sa teritorije na teritoriju, da je dolazilo verovatno do razmene i bračnih odnosa sa drugim zajednicama.\n-Možemo da vidimo kako su ljudi živeli ne samo na ovom mestu, nego i u širem regionu,- konsatuje Brandli.\nČije je “Staro groblje”


Uručene zahvalnice zaslužnima iz domaćih, stranih organizacija i ambasada za saradnju sa MUP-om\nIzvor: NoviMagazin.rs, 06.Sep.2019, 15:36\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović uručio je danas zahvalnice zaslužnim pojedincima iz domaćih i stranih organizacija, kao i ambasada, za ostvarenu uspešnu saradnju sa MUP-om u proteklih godinu dana.\nZahvalnice su uručene predsedniku Internacionalne policijske asocijacije Srbije Nebojši Panteliću, direktoru Zavoda za zdravstvenu zaštitu radnika MUP-a Milanu Petkoviću, sekretaru Sekretarijata za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinacije >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << odnosa sa građanima Beograda Darku Glavašu.\nIzmeđu ostalih, zahvalnicu su dobili i savetnik u Ambasadi Кraljevine Švedske i šef Odeljenja za razvojnu saradnju SIDA Nils Ola Anderson, policijski komesar - savetnik za POM švedske policije i drugi sekretar - oficir za vezu Ambasade Nemačke Mats Bergren Bjorn Ingo Šaf.\nKako se u saopštenju MUP-a navodi, istakavši značaj njihove pomoći, Stefanović je ukazao na dobrobit i napredak Ministarstva i rezultate koji su ostvareni zahvaljujući zajedničkom zalaganju.\n"Mi smo, kao što ste mogli da vidite u prethodnom periodu, uložili mnogo truda i napora da pripadnici Ministarstva dobiju više opreme, više treninga i više prilika da postanu efikasniji u svom poslu, kao i da budu snažniji oslonac bezbednosti Srbije", rekao je ministar.\nStefanović je istakao da je, zahvaljujući dobroj saradnji sa domaćim partnerima, ali i sa međunarodnim institucijama, inostranim policijskim službama i ambasadama, rad Ministarstva unutrašnjih poslova dodatno unapređen.\n"Ta vaša nesebična pomoć naravno nije prošla nezapaženo i ovo je samo jedan od načina kojim želimo da istaknemo dobru saradnju i da se zahvalimo za donacije, pomoć i za sve ono što ste učinili za naše pripadnike. Nadamo se da ćemo ovu saradnju nastaviti i u budućnosti", istakao je on.


DOSTA VIŠE SA OBMANJIVANJEM I PREVARAMA NARODA!\nDOSTA VIŠE SA OBMANJIVANJEM I PREVARAMA NARODA!\nIzvor: Telegraf/Alo,Lokalne novine | Obrenovac, 06.07.2018.\n'Zdravo', 'snižava holesterol', 'podstiče rast dece', 'za zdrave zube' su od sada zabranjene na namirnicama\nIsticanje lekovitih svojstava hrane više nije dozvoljeno, a tek usvojeni Pravilnik o zdravstvenim i nutritivnim izjavama trebalo bi da uvede red među proizvodima sa sumnjivim izjavama, pa više nećemo moći da vidimo namirnice na kojima stoji "zdravo", "zdravlje", "lekovito", "snižava holesterol", "za zdravo srce", "podstiče rast dece" i slično.\nOvaj novi Pravilnik je u potpunosti usklađen sa evropskim pa praksa reklamiranja proizvoda kojim se potrošači dovode u zabludu uskoro odlazi u istoriju i u Srbiji. U praksi to znači da se u rafovima više neće prodavati voda koja zato što sadrži magnezijum ili kalcijum "čuva krvne sudove ili srce", "jača imuni sistem" ili pak "leči" na bilo koji drugi način, jer je to klasično dovođenje potrošača u zabludu.\nKako se pravilno čitaju deklaracije na pakovanju: Precizni prikaz šta znače oni zbunjujući brojevi na etiketama Izjava da probiotik utiče na rad creva ili imunog sistema moraće da bude skinuta sa jogurta. Na njemu će moći da stoji samo "žive kulture u jogurtu ili fermentisanom mleku poboljšavaju varenje laktoze iz tog proizvoda kod osoba koje imaju problem sa varenjem laktoze". Ni sokovi koji imaju zaslađivače, a na njima piše "bez šećera" više neće moći da se prodaju sa tom etiketom. Zabranjeno će biti i da stoji "stabilizuje krvni pritisak", "jača imuni sistem", "čuva krvne sudove", "ubrzava oporavak", "eliksir mladosti", "visok sadržaj vitamina C". Neće više biti dozvoljena upotreba izjava koje sugerišu da bi zdravlje moglo biti pogoršano ako se ne konzumira ta hrana, koje upućuju na brzinu gubitka telesne mase i koje upućuju na preporuke individualnih medicinskih stručnjaka, nutricionista ili dijetetičara i dobrovoljnih zdravstvenih udruženja.\nDr Danica Zarić, direktorka IHIS Nutricionizma, kaže za Telegraf da je ovaj pravilnik u potpunosti usklađen sa evropskim.\n- Sada će sa rafova morati da se povuku proizvodi koji sadrže nepravilne zdravstvene izjave u kojima se tvrdi da proizvodi leče. To će posebno da utiče na proizvođače superhrane za koju tvrde da ima super moći - objašnjava dr Zarić. Osim toga, naše kompanije neće više moći da se pozivaju na kliničke studije urađene prošlog veka.\nOVE OZNAKE MOGU DA STOJE U OVIM SLUČAJEVIMA:\nMala količina masti - ako proizvod ima do 3 grama masti na 100 grama Bez masti - ako proizvod ima do 0,5 grama masti\nMala količina šećera - ako proizvod ima do 5 grama šećera Bez šećera - ako proizvod ima do 0,5 grama šećera\nKAKO JE DO SADA STAJALO NA AMBALAŽI, A EVO KAKO ĆE OD SADA:


Beograd- epicentar regionalne YouTube scene - Portal Pasaž\nBeograd- epicentar regionalne YouTube scene\nPosted: 1. oktobra 2018. u 20:10 / by Milunka Nikolić / comments (1)\nZa portal Pasaž priredio: Aleksa Pavlović sa kanala PCEAE YOUTUBE CHANNEL\nBeograd je prethodnog vikenda bio domaćin šestog po redu Balkan Tube Festa – regionalnog festivala posvećenog YouTube – u i najvećim imenima YouTube scene Balkana.\nNesebičnu pomoć Balkan Tube Festu ove godine dao je veliki broj sponzora, između ostalih i Schneider Electrics, Asus, Fanta, Car:Go, Essence, McDonalds, Big Blue, Plazma, Pringles, MSI, MCF, Nescafe, Opel, Zlatiborac, Srbija Danas i Statovac.\nPosetioci Kombank Dvorane pored druženja sa svojim najomiljenijim YouTube–rima imali su prilike i da nauče nešto novo, između ostalog i o bezbednoj vožnji motora, o štetnosti droga kao i o nasilju na internetu.\nU izjavi datoj našem portalu direktor Balkan Tube Fest – a Mirjana Vladisavljević sumirala je utisak u jednoj rečenici:\n-Prepuna Kombank Dvorana nasmejanih lica, mnogo dobre energije, smeha i ljubavi, samo je dokaz da smo uspeli, da još uvek umemo da se radujemo.\nNovost na ovogodišnjem festivalu bio je kutak za ljubitelje motora, gde su predstavnici naše Moto – vlog zajednice izložili svoje motore, te su na panelu posvećenom bezbednoj vožnji motora razgovarali sa posetiocima o značaju korišćenja zaštitne opreme i o drugim aspektima bezbedne vožnje.\nNa naše pitanje da li je potrebno da se moto – vlog zajednica popularizuje, Tomo Božičković sa kanala Bajker Baja rekao nam je da je to cilj okupljanja moto – vlogera na Balkan Tube Festu.\n„Cilj nam je da ljudi vide da je moto – vlog zanimljiv i jako super i da to zaživi polako kod nas. Sve je više mladih moto – vlogera, što mi se sviđa, zajednica je sve jača i jača, ali treba neko da nas primeti“ -naglasio je Tomo u svojoj izjavi.\nPitali smo i koliko je bitno da se sa mladima razgovara o temi bezbednost u saobraćaju Toma Božičković je rekao da je to veoma važno iz razloga što se sa tim panelima može direktno razgovarati sa mladima, a sve u cilju da se utiče na poboljšanje bezbednosti u saobraćaju i u cilju smanjenja broja saobraćajnih nesreća u kojima su žrtve mladi ljudi.\nLjubitelji hardvera i softvera imali su priliku da prvi put javno vide najbolji projekat na svetu u oblasti pc modinga, projekat AXE – R koji su izradili Nenad i Nemanja Đorđević kao i Dušan Srbljak.\nU razgovoru sa Nenadom Đorđevićem, imali smo priliku da saznamo nešto više o samom AXE – R projektu.\n-2016 godine kada sam osvojio treće mesto na Case Mod World Serise takmičenju dobio sam pehar heksagonalnog oblika, a heksagonalni oblik je znatno popularan u raznim grilovima, ali se niko još uvek do sada nije usudio da napravi celo kućište u tom obliku. Ja se stalno trudim da napravim nešto drugačije, pa odatle i ideja da se napravi kroz heksagonalni oblik, nešto drugačije što može da se primeni u svetu kompjutera“ sa ponosom je naglasio Nenad Đorđević.\nŽeleli smo da Nenad prokomentariše kako je uspeo sa svojim timom da prilagodi komponente koje su namenjene kućištima kasičnog oblika, za kućište heksanogalnog oblik, a Nenad nam je rekao sledeće:\n-Po ovom pitanju sam imao znatno veliku podršku mog brata Nemanje sa komim radim već duže vreme na projektima. Sa njim sam prošle godine napravio projekat Monarh, u ovoj godini to je projekat AXE – R.\nJa sam dobar u 2D crtanju, Auto Cad, Nemanja mi je u ovom projektu znatno pomogao sa 3D modelingom, kroz program Creo, gde smo morali uz maksimalnu preciznost da odradimo crteže kako bi se sve komponente prilagodile heksagonalnom obliku, tačnije da bi se heksagonalno kućište prilagodilo komponentama.\nDa bi ceo projekat bio savršen morali smo da ga do detalja dobro isplaniramo i napravimo u 3D svetu kao realan da bi sve parametre proverili da bi sve to mogli nakon toga da primenimu radu sa metalom i ostalim komponentama koje su ugrađene u AXE – R projekat“.\nNaša radoznalost odnosila se i na to kako je odlučio da baš određene komponente budu deo AXE – R projekta, a Nenad Đorđević je naglasio da kada on bira komponente trudi se da zadovolji i aspekt funkcionalnosti i aspekt vizuelnog izgleda.\n„S obzirom da je AXE – R projekat visoke klase, samim tim i komponente koje su u njega ugrađene moraju biti visoke klase. U ovom poslu nema kompromisa“.\n„Za AMD je odluka donesena zbog činjenice da novi Threadripper procesori imaju veliki potencijal u radu sa programi koje mi koristimo u svakodnevnom poslu a to su Premijer, Foto Šop, Auto Cad programi, pa smo zbog toga izabrali najjači procesor iz AMD – ove ponude, kao i grafičke karte koje podržavaju rad programa koje koristimo“ – dodao je Nenad .\nU nastavku razgovora sa nama, Nenad Đorđević je istakao da je projekat AXE – R osvojio čak tri nagrade na Case Mod World Serise takmičenju u konkurenciji koja je brojala 94 projekta, od čega čak 2 prve nagrade i to: prvu nagradu po oceni publike, i prvu nagradu po oceni stručnog žirija, dok je treća nagrada bila drugo mest na AMD – ovom takmičenju, koje je realizovano u sklopu Case Mod World Series takmičenja.\nNa naše pitanje da nam otkrije šta publika može da očekuje u narednom periodu, Nenad nam je otkrio da je u fazi priprema projekat koji će nositi naziv „Milion“ te da se nada da će njegova realizacija početi početkom sledeće godine, a da pripreme za ovaj projekat kreću već od prvog oktobra.\nO drugim aspektima realizacije AXE – R projekta razgovarali smo i sa Nenadovom suprugom Marijom, koja nam je tom prilikom otkripa pojedine informacije kako je tekla sama izrada projekta u smislu pomoći od strane porodice.\n„Nisam bila u neverici da li će uspeti, bila sam sigurna da će se sve odvijati na najbolji mogući način, i naravno bila sam mu najveća podrška. Uvek sam bila uz Nenada, i kada je crtao neophodne crteže za projekat, i kada je ostajao da radi na projektu do kasno u noć, te smatram da sam time njemu bila maksimalna podrška“.\nNenad i Nemanja Đorđević (SS PC MODING)\nPitali smo i kakav je osećaj živeti sa osobom poput Nenada koja živi 300 na sat, a Marija nam je rekla „da jeste treško živeti sa njim, s obzirom da je ona neko ko lagano živi, ali da se trudi da ga prati u stopu i da je bitno da da je tu uz njega“.\nPored Nenadove supruge Marije, razgovoru o projektu AXE – R priključila se i Milica Đorđević, Nenadova i Marijina kćerka od koje smo želeli da nam opiše osećaj: kako je biti kćerka svetskog prvaka u PC modingu, pa nam je rekla da joj je „bilo izuzetno drago zbog uspeha jer je ona prva koja je saznala za informaciju da je projekat AXE – R osvojio dva prva mesta na prestižnom Case Mod World Series takmičenju“.\n„Verovala sam uvek u tatu da može da uspe i ponosna sam na to što je uspeo da osvoji čak dva prva mesta sa ovim projektom“ – bila je uverljiva Milica.\nPored projekta AXE- R, sa Milicom Đorđević razgovarali smo i o njenom kanalu koji se zove Knjigatron, a koji se bavi recenzijama knjiga.\nNa naše pitanje da nam prokomentariše da li mladi zbog nje više čitaju knjige, Milica nam je rekla da dobija poruke u kojima joj mladi pišu da su zbog njenog rada na YouTube – u motivisani za čitanje knjiga i da vole njene video klipove te da joj je zbog toga veoma drago.\nDa je Balkan Tube Fest prerastao u ozbiljan edukativni festival govori činjenica da je i ove godine značajna pažnja posvećena edukaciji mladih o mnogim temama od značaja za njihov razvoj.\nPrvog dana festivala posetioci su imali priliku da se edukuju u sajber nasilju (Cyber bulling).\nSpecifičan predsednik Regije Srbija pri Internacionalnoj Policijskoj Asocijaciji (IPA) prof dr Nebojša Pantelić bio je više nego spreman odgovori na pitanje: koliko je naša policija sposobna da reaguje po pitanju Sajber nasilja i sajber kriminala u celini, i prvo što nam je rekao je „da je ovo jedna specifična vrsta kriminala sa kojim se naša policija efokasno bori“.\n„Mi imamo dobro razvijene službe za visokotehnološki kriminal, koje 24 sata postupaju po ovakvim predmetima koji se odnose pre svega na zaštitu dece od pedofila, od trgovaca ljudi i tako dalje“ – rekao je gospodin Pantelić.\nU nastavku razgovora gospodin Pantelić je dodao „da je prema statistikama Internacionalne policijske asocijacije najmlađi registrovani nasilnik bio je star svega pet godina“.\nPored gospodina Pantelića sa nama je o temi sajber nasilja govorila i naša poznata YouTube–rka Marija Žeželj koja nam je tom prilikom rekla sledeće „Kao neko ko je prošao kroz određeno nasilje na internetu mogu da kažem da pružam podršku svima koji su izloženi nasilju svaki dan i da njima preporučim da se obrate, ili nadležnim institucijama, ili svojim roditeljima ili prijateljima, i da kažu sa kojim se problemom susreću“.\nMarija nam je takođe otkrila da je kroz problem u kome se našla lakše prošla zahvaljujući velikoj podršci koju je imala od roditelja i bliskih prijatelja koji su joj pomogli u mnogim situacijama, te je na krajusve rešeno na najbolji mogući način.\nDrugog dana festivala mladi su imali priliku da nauče o štetnosti droga. Panelu pod nazivom „Reci NE drogama“ pored naših poznatih YouTube–ra (Anastasije Grujić, Bake Praseta i Nugata) prisustvovala je i Danica Grujičić, jedna od najpoznatijih i najpriznatijih neurohirurga u Republici Srbiji.\nTokom svog izlaganja, a i u razgovoru nakon panela, neurohirurg Danica Grujičić je naglasila da je najbolji način prevencije narkomanije taj da se sa decom govori o tome te da oni shvate da je jedini ispravan odgovor drogama „NE“.\nFoto: PCEAE YOUTUBE CHANNEL


Stefanović: Čim se pomene Ðilasov novac, odmah kreće panika - Studio B\nStefanović: Čim se pomene Ðilasov novac, odmah kreće panika Tanjug\n17. 07. 2019. 19:54:14\nTužilaštvo i policija rade svoj posao, a to pojedini političari, koji očigledno imaju razloga da brinu, ne shvataju, kaže Nebojša Stefanović i ističe da Dragana Đilasa hvata panika čim se pomene novac.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio da policijski službenici PU za grad Beograd nemaju ovlašćenje da daju informacije Draganu Ðilasu o istragama, već da to radi tužilaštvo i dodao da Ðilas još nije objasnio kako je stekao bogatstvo.\nStefanović kaže da je Ðilas „prvog policijaca kojeg je video pitao da li se vodi istraga protiv njega“.\n„Kako taj čovek može da zna? Kako zna koja organizaciona jedinica MUP-a vodi istragu“, pitao je Stefanović.\nMinistar je objasnio da tužilaštvo vodi istrage i da određenoj organizacionoj jedinici MUP može da poveri rad na njoj – SBPOK-u, BIA ili nekoj drugoj jedinici.\n„Tužilac zna ko je osumnjičeni, ko je u kojoj fazi postupka, kad će koga da zove da da izjavu i zašto“, rekao je Stefanović gostujući na TV Pink.\nOn je naveo da je Ðilas došao u PU Beograd da bi pokazao da je čist političar koji nikad ništa loše nije radio, ali da, navodi, to „ne može biti dalje od istine“.\nTvrdi da je Ðilas „lagao“ kada je rekao da je novac zaradio u Češkoj, a da, kada se ispostavilo da su njegove firme tamo zaradile 74.000 evra za više godine, više ne pominje tu zemlju.\n„Neće da objasne otkud Ðilasu milioni koji su nastali u vreme vršenja vlasti. Nastali su vršenjem poslova sa državnim firmama. Doneo je kapital od 74.000 evra iz Češke, a danas prijavljuje 25 miliona. To je nastalo novcem građana Srbije „, rekao je Stefanović.\n„Suština je – ne možemo da pobedimo Vučića, hoće ga narod, hajde da ga diskvalifikujemo iz političke trke“, ocenio je Stefanović.


Grad Zenica će dati saglasnost za rekonstrukciju i dogradnju postojećih objekata u krugu Kantonalne bolnice Zenica | Superinfo\nNaslovnica Fokus Grad Zenica će dati saglasnost za rekonstrukciju i dogradnju postojećih objekata u...\nSastanku su prisustvovali: Elisabet Tomasinec, šefica Političkog odjela Delegacije Evropske unije/EUSR-a u Bosni i Hercegovini; Sanja Stanojević, politička savjetnica u Delegaciji Evropske unije/EUSR-a u Bosni i Hercegovini; Josip Polić, predstavnik Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u BiH; vršilac dužnosti premijera Zeničko-dobojskog kantona Mirnes Bašić; ministar finansija Zeničko-dobojskog kantona Josip Lovrić; Rasim Skomorac, direktor Kantonalne bolnice Zenica i Seđad Kliko, kantonalni pravobranilac Zeničko-dobojskog kantona.\n„Zakazat ćemo hitnu sjednicu Gradskog vijeća Zenica radi donošenja Odluke o davanju saglasnosti za rekonstrukciju i dogradnju postojećih objekata u krugu Kantonalne bolnice Zenica. To ćemo uraditi čim budu spremni i usaglašeni materijali za donošenje odluke. Gradska uprava Zenica na čelu sa mnom će učiniti sve što je u njenoj nadležnosti kako bi se projekti od kojih će korist imati naši građani, realizovali u što skorije vrijeme“, naglasio je gradonačelnik Zenice Fuad Kasumović.\nPrethodni članakU Muzeju grada Zenica otvorena izložba „Nacrtajmo radost“\nSljedeći članakU februaru u matičnu knjigu umrlih upisano 96 građana Zenice, rođeno 86 mališana


Vreme je da klinci dobiju šansu u Partizanu, trojica spremno čekaju - MaxBet Sport\n22.01.2021. Ažurirana vest: 22.01.2021. u 12:15\nKraj je januara, a Partizan je u dubokoj provaliji kada je ABA liga u pitanju. Plasman u plej-of je sada skoro pa nemoguća misija. Tim je počeo da se osipa, sa početka sezone nema Brajana Angole, Stefana Jankovića, Nemanje Gordića i sada se čeka odlazak Kodija Milera – Mekintajera, a uz sve to promenjen je i trener. Otišao je Šćepanović, a na njegovom mestu je sada Sašo Filipovski i sve ove promene nisu donele pomak koji se očekivao u sezoni sa velikim ambicijama. Kada se se crno-beli već našli u ovoj situaciji vreme je da se šansa priži mlađim i domaćim igračima koji bi u budućnosti mogli da budu bitan deo tima.\nSUPERLIGA TURSKE: Kvota u MaxBetu na pobedu Galatasaraja protiv Jeni Malatije je 1.95.\nPre svega Uroš Trifunović mora da dobije značajniju minutažu i ulogu, barem onu koju je imao kod Andree Trinkijerija prošle sezone. Priliku da zablista na terenu Trifunović ima već u subotu kada Partizan u ABA ligi bude igrao protiv FMP Železnika,.čali u odnosu na našu poslednju odigranu utakmicu sa trojicom novih igrača i sigurno će biti motivisani protiv nas, što je i nama motiv više . Mislim da je samo potrebno da uđemo jako u utakmicu. Dobro treniramo, dižemo hemiju u ekipi i borimo se da dobijemo svaki meč koji je pred nama – naglasio je Trifunović.\nUz to Partizan planira da pruži određenu šansu najtalentovanijim igračima iz juniorskog pogona. U pitanju su Lazar Stefanović, Đorđije Jovanović i Nikola Radovanović.\nNjih trojica su najbolji igrači Partizana u juniorskom sastavi i bez ikakve dileme predstavljaju budućnost crno-belih.\nRadovanović ove sezone dominira na poziciji krilnog centra, dok Stefanović i Jovanović igraju na spoljnim pozicijama.\nTagovi:KK PartizanSašo FilipovskiTopTop2Top3\n22.01.2021. at 19:58\nU aba ligi moraju da igraju da su pametni i da smeju da to urade muslim hanjicar ostoja


Obaveštavamo da se ovogodišnja sezona iznajmljivanja bicikala završava u subotu 2. decembra 2017. godine. U znak zahvalnosti, korisnicima će u petak, 1. decembra biti omogućeno besplatno iznajmljivanje bicikala. Nova sezona iznajmljivanja bicikala počinje na proleće 2018. godine.\nNovi Sad i NS Bike\nImajući u vidu negativne posledice klimatskih promena i sve alarmantniju situaciju u svetu u toj oblasti, borba za zdravu životnu sredinu i odgovorna ekološka politika određeni su kao prioritetni zadaci gradske vlasti u Novom Sadu. Akcija "Vratimo Novi Sad biciklistima" pokrenuta je 2009. godine sa cilјem da se promoviše bicikl kao prevozno sredstvo čijom masovnijom upotrebom bi se doprinelo smanjivanju zagađenja i saobraćajnih gužvi. U okviru te akcije, u julu 2011. godine zaživeo je projekat NS BIKE čime je Novi Sad po uzoru na razvijene evropske gradove, postao prvi grad na Balkanu sa organizovanom mrežom iznajmlјivanja bicikala.\nKao podršku biciklističkoj infrastrukturi, u prethodne četiri godine JKP "Parking servis" je izgradio i uredio bezbedna parkirališta za bicikle, sa preko 500 parking mesta na više lokacija u gradu. Da bi Novi Sad učinili što pristupačnijim za vožnju bicikla i u narednom periodu intenzivno će se raditi na obeležavanju i uređenju biciklističkih staza i uklanjanju automobila sa prostora namenjenih biciklistima. Deo plana je i povećanje broja mesta za parkiranje i zaklјučavanje bicikala, povećanje broja raspoloživih bicikala, kao i otvaranje novih stanica za bicikle.\nInfo telefon: 021/472-41-40


Postoji li tajanstvena „Mračna reka“ ispod najvećeg ostrva na svetu i kakva je njena uloga - Sputnjik Srbija\n22:30 08 Mart 2021\nPostoji li tajanstvena „Mračna reka“ ispod najvećeg ostrva na svetu i kakva je njena uloga\n© Sputnik / Ilья Timin\n14:31 23.01.2021 Preuzmite kraći link\nNaučnici sa univerziteta Hokaido u Japanu postavili su teoriju da se ispod Grenlanda u večnom mraku nalazi džinovska podzemna reka koja se puni topljenjem leda. Takozvana „Mračna reka“ je hipotetički plovni put dug 1.000 kilometara, i teče od duboke unutrašnjosti Grenlanda sve do fjorda Peterman na severozapadu zemlje.\n„Rezultati razmatraju postojanje duge subglacijalne reke“, kaže Kristofer Čembers sa univerziteta Hokaido u Japanu, „ali imamo još dilema“.\nDileme se u velikoj meri javljaju jer ne postoji mnogo radarskih podataka sa vazdušnih snimanja iznad grenlandskog ledenog pokrivača. Tokom godina otkriveni su delovi nečega što izgleda kao džinovski, subglacijalni sistem dolina koji se prostire ispod velikih delova Grenlanda.\nBrojne studije u poslednjih nekoliko decenija ukazuju su da bi takvi rovovi, doline ili „megakanjoni“ mogli ležati skriveni u subglacijalnom okruženju, a takođe su pokrenule ideju da voda teče na dnu.\nMeđutim, zbog nedostataka u podacima nije poznato da li su sve doline povezane u jednu dugu, zmijoliku reku ili su to samo segmenti nepovezanih pojava, a ne zna se ni kako bi se voda mogla ponašati tamo.\n„Ne znamo koliko vode – ako je ima – teče dolinom i da li zaista izlazi na Petermanov fjord ili je smrznuta ili usput izlazi iz doline“, kaže Čembers, piše „Sajens alert“.\nU novoj studiji, zamišljenoj kao „misaoni eksperiment“, Čembers i njegov tim istraživali su mogućnost da dolina nije razbijena na odvojene komade, već da njom neprekidno teče jedna duga reka.\nSve to može biti i varka, kažu oni. Fantomska uzvišenja mogu biti rezultat obmanjujućeg modela u regionima sa oskudnim podacima, a ne teritorijalnim karakteristikama.\nU novom modeliranju, istraživači su pretpostavili da je „Mračna reka“ zaista kontinuirana. Na osnovu tog scenarija, simulacije su sugerisale da plovni put teče od centra Grenlanda ka moru, a voda prelazi neprekinuti put.\nIako nalazi za sada ostaju hipotetični, istraživači misle da će buduća vazdušna snimanja jednog dana možda moći da potvrde simulacije.\nAko je to slučaj, to nam ne bi samo govorilo da je „Mračna reka“ stvarna, već bi takođe značilo da smo dostigli novi nivo mogućnosti modeliranja ponašanja grenlandskog ledenog pokrivača - izuzetno složenog i misterioznog tela za koje se predviđa da ima ogroman uticaj na budući porast nivoa mora.\nUtvrđeno koji evropski gradovi će biti prvi potopljeni zbog globalnog zagrevanja\nSmrtonosni pronalasci: Naučnici otkrili tajne drevnih glečera\nNa Antarktiku pronađeni tragovi drevne prašume /video/\nglobalno zagrevanje, led, geologija, reka, Grenland\n08/03 22:27 Duboka simbolika: Zašto bi odlazak Pape u srce Iraka mogao da bude istorijski\n08/03 22:23 Stanovnici sirijskog Idliba ustali protiv terorista: Protest razbijen, ranjeno 15 civila\n08/03 22:08 Nekad gigant SFRJ, a danas nudi 12 maloprodajnih objekata\n08/03 21:57 Stejt department: Četiri ruske internet platforme širile dezinformacije o vakcinama\n08/03 21:49 Moratorijum na kredite za uzgoj lama i kamila u Crnoj Gori


Bevanda: Zlonamjerne tvrdnje poslanika Nešića | Argumenti\nNaslovna BiH Bevanda: Zlonamjerne tvrdnje poslanika Nešića\nBevanda: Zlonamjerne tvrdnje poslanika Nešića\nFoto: Midhat Poturović/RFE-RL\nMinistar finansija i trezora u Savjetu ministara Vjekoslav Bevanda izjavio je da nepoznavanje procedura poslanika DNS-a u Predstavničkom domu paralamenta BiH Nenada Nešića nije opravdanje da se medijima daju netačne i zlonamjerne informacije o radu bilo koje institucije BiH, a time ni Ministarstva finansija.\nBevanda je oštro demantovao informacije koje su se pojavile u medijima, na osnovu izjava Nešića, o nedostavljanju odgovora na njegovo poslaničko pitanje.\nNešić je ustvrdio da Bevanda i Ministarstvo finansija i trezora nisu ni nakon pola godine odgovorili kako su raspodijeljena i potrošena 42 miliona KM namjenjena za saniranje posljedica pandemije virusa korona sa stavki direktni transferi i rezervisanje iz budžeta za 2020. godinu.\nTim povodom, Bevanda je obavijestio Nešića da je odgovor na njegovo poslaničko pitanje dostavljen Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara 11. februara, te je na sjednici Savjeta ministara održanoj 4. marta usvojen prijedlog odgovora pripremljenog u Ministarstvu finansija i trezora, a 5. marta nadležne službe su dostavile materijal Parlamentarnoj skupštini BiH, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nNe ulazeći u formiranje dnevnog reda, način dostave i kompletiranje materijala, Ministarstvo finansija i trezora obavilo je svoj dio posla u skladu sa procedurama i bez namjere da odugovlači ili skriva odgovore o utrošku javnog novca, tim prije jer su isti podaci već dostavljani i medijima i nevladinim organizacijama koje prate javnu potrošnju, dodaje se u saopštenju.\n– Nešić će dobiti ili je već dobio putem administrativnih službi odgovor na postavljeno poslaničko pitanje, te ga može proslijediti medijima, kao i kritike na račun Bevande i Ministarstva finansija i trezora koje je prije bilo kakve provjere već saopštio javnosti – ističe se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da su traženi podaci javni i već objavljeni u Službenom glasniku BiH, te da je Nešić, uz odgovor, dobio tabelarni prikaz utroška sredstava iz budžeta radi boljeg snalaženja i razumijevanja specifične materije.


Osnovni cilj je zadovoljstvo naših kupaca kao rezultat poboljšanja kvaliteta nasših proizvoda, veće efikasnosti proizvodnje, poštovanja ugovorenih rokova, što uz bolju ekonomčnost poslovanja i nove investicije u savremenu opremu doprinosi:\n-Povećanju instalisanih proizvodnih kapaciteta\n-Većoj konkurentnosti kompanije\n-Jačoj pozicioniranosti kompanije ,,Trend-tex" na Evropskom tržištu i povećanje dugoročno ugovorenih poslova\n-Sigurnost i zadovoljstvo uposlenih Kompanije ,,Trend-tex"\nEdukacija menadzmenta, uvođenje dualnog obrazovanja, uslovima koje Trendtex može da pruži zaposlenim radnicima, obimom proizvodnje, novim tehnologijama i praćenju Evropskog tržista, želimo da pružimo sigurnost mladima i generacijama koje dolaze.\nUvodjenjem dulnog obrazovanja, to jest prilagodjvanje skolsva potrebama privrede ,kompanija Trendtex je organizovala okrugli sto na temu Inovativni model obrazovanja.\nNa inicijativu Klastera tekstilaca Zlatiborskog okruga i kompanije Trendteks, u Prijepolju je održan okrugli sto o primeni inovativnog modela obrazovanja po meri tekstilne industrije. Kompanija Trendteks koja je inicijator ovog skupa, u svojim pogonima u Prijepolju i Gornjem Milanovcu zapošljava 457 radnika, a potrebe za obučenom radnom snagom su svakodnevne. Sastanku su pored predstavnika tekstilaca prisustvovali i direktori srednjih škola užičkog kraja, Nacionalne službe za zapošljavanje i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije.\nDualno obrazovanje je prioritet ne samo Ministarstva prosvete, već i Vlade Srbije, istakla je Gabrijela Grujić, savetnica za dualno obrazovanje u Ministarstvu prosvete.\n“Politika ministarstva je da se planovi upisa u škole prilagode potrebama i zahtevima privrede. Veoma je važno da napravimo dobro partnerstvo između kompanija i škola jer bez toga ništa ne znači promena obrazovnog programa,dodatna obuka nastavnika, ili ubeđivanje učenika da upišu određeni profil”, kazala je Gabrijela Grujić.\nNedostatak obučene radne snage u mnogome usporava proces proizvodnje i smanjuje mogućnost ugovaranja novih poslova ovdašnjih tekstilaca.


Najnoviji ruski avion za daljinsko osmatranje izveo prvi let sa uključenim radarom - 10.02.2022, Sputnik Srbija\nNajnoviji ruski avion za daljinsko osmatranje izveo prvi let sa uključenim radarom\nNajnoviji ruski avion za radarsku patrolu A-100 „Premijer“ izveo je prvi let u okviru testiranja sa uključenom radarskom stanicom, saopštio je Sputnjiku obavešten... 10.02.2022, Sputnik Srbija\nPodsetimo, o letovima A-100 poslednji put se govorilo 2019. godine. Tada je prototip „Premijera“ prvi put podignut u vazduh u okviru preliminarnih testiranja.Glavni proizvođač vojno-industrijskog kompleksa Rusije – koncern „Vega“ pravi A-100 kao zamenu za avion za daljinsko radarsko osmatranje, navođenje i upravljanje A-50 koji se sada nalazi u sastavu naoružanja.Vazduhoplovni kompleks A-100 nastao je u svetlu pojavljivanja novih klasa meta i lovačke avijacije nove generacije. Njegove sposobnosti značajno prevazilaze kako ruske, tako i strane analoge, uključujući američki avion za daljinsko radarsko osmatranje, navođenje i upravljanje E-3.\nrusija, rusija – vojska i naoružanje, vojska i naoružanje, vojni avion, leteći radar\n14:00 10.02.2022 (Osveženo: 14:15 10.02.2022)\n© Foto : Press service of RuselectronicsNajnoviji ruski avion za radarsku patrolu A-100 „Premijer“\nNajnoviji ruski avion za radarsku patrolu A-100 „Premijer“ izveo je prvi let u okviru testiranja sa uključenom radarskom stanicom, saopštio je Sputnjiku obavešten izvor.\n„Perspektivni avion za radarsku patrolu, navođenje i upravljanje A-100 'Premijer' 9. februara je izveo prvi let sa aerodroma u Taganrogu sa uključenom radarskom opremom u okviru nastavka testiranja“, navodi sagovornik.\nPodsetimo, o letovima A-100 poslednji put se govorilo 2019. godine. Tada je prototip „Premijera“ prvi put podignut u vazduh u okviru preliminarnih testiranja.\nGlavni proizvođač vojno-industrijskog kompleksa Rusije – koncern „Vega“ pravi A-100 kao zamenu za avion za daljinsko radarsko osmatranje, navođenje i upravljanje A-50 koji se sada nalazi u sastavu naoružanja.\nVazduhoplovni kompleks A-100 nastao je u svetlu pojavljivanja novih klasa meta i lovačke avijacije nove generacije. Njegove sposobnosti značajno prevazilaze kako ruske, tako i strane analoge, uključujući američki avion za daljinsko radarsko osmatranje, navođenje i upravljanje E-3.\n„Oči“ na nebu: Zašto je Rusiji potreban avion A-100 „Premijer“\n19 Jul 2020, 14:50


Delegacija na obilježavanju Dana Republike u Brčko Distriktu\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović donio je Odluku o obrazovanju delegacije koja će prisustvovati obilježavanju 9. januara – Dana Republike Srpske u Brčko Distriktu. Delegaciju čine narodni poslanici: Milica Lovrić, Gordana Vidović i Dalibor Stević.\nSjednica Кolegijuma Narodne skupštine u ponedjeljak\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović zakazao je sjednicu Кolegijuma Narodne skupštine (Mala sala, prvi sprat). Na Dnevnom redu Кolegijuma je:\n1. Utvrđivanje prijedloga dnevnog reda i termina održavanja 14. redovne sjednice Narodne skupštine Republike Srpske.\nNakon sjednice Кolegijuma, predviđena je pres konferencija predsjednika Čubrilovića.\nNastupna posjeta novoimenovane ambasadorke Francuske u BiH\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović primiće u nastupnu posjetu novoimenovanu ambasadorku Francuske u BiH Кristin Todik (Christine Toudic). Poslije sastanka saopštenje za javnost.\nPredsjednik Čubrilović na otvaranju spomenika Stefanu Nemanji\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović prisustvovaće svečanoj ceremoniji otkrivanja spomenika Stefana Nemanje na Savskom trgu u Beogradu.\nSjednica Кolegijuma Narodne skupštine u četvrtak\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović sazvao je sjednicu Кolegijuma (Mala sala - prvi sprat Narodne skupštine Republike Srpske). Za sjednicu je predložen sljedeći dnevni red: 1. Razmatranje zahtjeva za dopunu dnevnog reda 14. redovne sjednice Narodne skupštine Republike Srpske; 2. Utrvrđivanje prijedloga broja mjesta u radnim tijelima sa prijedlogom predsjednika radnih tijela u Narodnoj skupštini Republike Srpske; 3. Razno.


U Srpskoj sumnjivo 6.000 penzionera | Mondo Portal\nU Srpskoj sumnjivo 6.000 penzionera\n12. jul, 09:03\nU Srpskoj sumnjivo 6.000 penzionera 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.03.2012. / 14:11 14:19\nDirektor Fonda PIO Republike Srpske Mladen Milić izjavio je da poseduje spisak na kojem su hiljade ljudi sa "sumnjivim nalazima" psihijatrijskih klinika.\n"Uglavnom su penzionisani sa nalazima sa psihijatrijskih klinika iz Podgorice, Mostara, Srbije i nekih drugih mesta. To na neki način otvara sumnju da se radi o lažnim uverenjima na osnovu kojih su ostvarili određena prava", kazao je Milić, prenele su banjalučke "Nezavisne novine".\nPredstavnici Vlade RS i BORS u sredu uveče su se dogovorili da po hitnom postupku bude donesen zakon o reviziji invalidskih penzija kako bi iz sistema bili eliminisali svi oni koji već duže vreme na nezakonit način koriste sredstva iz penzijskog sistema.\nDogovoreno je i da će Fond PIO, Ministarstvo rada i boračko-invalidske zaštite RS izračunati koliko je novca potrebno da bude nadoknađen borački dodatak na mesečnom nivou za 10.000 do 11.000 penzionera iz boračkih kategorija.\nDražen Perendija, predsednik Predsedništva Boračke organizacije RS, kaže da je od 47.000 invalidskih penzija u RS sigurno bar 7.000 lažnih.\nNaime, od 34.000 penzionera koji su imali umanjenja, 18.000 penzionera koji pripadaju boračkoj kategoriji našlo se u novom boračkom dodatku na mesečnom nivou. Ostali, kojih prema procenama ima između 10.000 i 11.000 nisu u tom dodatku, tako da će njima biti nadoknađena sredstva.\nPremijer RS Aleksandar Džombić rekao je da će tačne kalkulacije o tome koliko je novca potrebno biti gotove do četvrtka kada će biti održan sledeći sastanak sa predstavnicima BORS.\npenzije republika srpska prevare


BELGRADE FOOD SHOW POČINJE SLEDEĆE NEDELJE Međunarodni sajam visokovalitetne hrane u online formatu - Biznis.rs\nBELGRADE FOOD SHOW POČINJE SLEDEĆE NEDELJE Međunarodni sajam visokovalitetne hrane u online formatu\n17.11.2020 18:24 Izmenjeno: 19:58 Autor: Marija Jovanović 1\nMeđunarodni sajam visokokvalitetne hrane „Belgrade food show“ biće održan od 23. do 25. novembra, u online formatu. Učesnici će u sklopu konferencijskog dela sajma...\nMeđunarodni sajam visokokvalitetne hrane „Belgrade food show“ biće održan od 23. do 25. novembra, u online formatu.\nUčesnici će u sklopu konferencijskog dela sajma imati priliku da čuju jedinstvene panel diskusije, intervjue i predavanja na teme kao što su stanje u industriji hrane, potrošačke navike, jedinstvena oznaka za kvalitet, Horeca sektor, finansiranje poslovanja i mnoge druge.\nOva manifestacija, okupiće predstavnike ključnih institucija zemlje i regiona, ali i vodeće evropske eksperte i lidere industrije, najavili su organizatori.\nAGROBIZNIS BEOGRAD ONLINE SAJAM\nMEĐUNARODNI POLJOPRIVREDNI SAJAM OVE GODINE ONLINE Na jednom mestu više od…\nMeđunarodni sajam hortikulture od 20. maja na Beogradskom sajmu\n17.11.2020 #1 Author\nMogu misliti kako ce sve to docarati putem online….


Hewlett-Packard se priprema za Linux\nKrstarica 16. septembra 2000. 00:00\nHewlett-Packard je odlučio da sledi strategiju Dell Computer-a i IBM-a i da usvoji Linux kao jedan od svoja tri „strateška“ operativna sistema. Tako će Linux, klon sistema Unix, od sada u projektima kompanije imati jednako važan status kao Microsoft Windows i HP-ova sopstvena verzija Unix-a – HP-UX. Ovu inovaciju je najavio Džim Bel (Jim Bell), generalni direktor nedavno osnovanog HP-ovog odeljenja za otvoreni kod i Linux (Open Source and Linux Operation – OSLO). Prema njegovoj tvrdnji, kompanija će od sada koristiti Windows za manje, visokotiražne platforme, HP-UX za high-end konfiguracije koje zahtevaju vrhunsku pouzdanost i učinak, dok će se Linux upotrebljavati za uređaje namenjene održavanju Internet infrastrukture, poput web servera.\nTrenutno se mnogi veliki proizvođači hardvera i softvera (IBM, Dell, Compaq, Corel) utrkuju u nastojanjima da pokažu što više entuzijazma u pogledu Linux-a, nadajući se da će tako uspeti da sebi obezbede što bolje pozicije na ovom, trenutno još uvek nerazvijenom, ali u bliskoj budućnosti vrlo perspektivnom tržištu.\nOsnivanje OSLO-a u HP-u rezultat je nastojanja da se stotine ljudi koji su u okviru kompanije radili na razvojnim projektima vezanim za Linux, ali u razdvojenim odeljenjima, objedine u organizacionu celinu, kako bi kompanija mogla od samog početka da zauzme aktivan stav prema novom tržištu. OSLO je neposredno podređen šefu hardverske grupe u okviru HP-a.\nInicijativa HP-a dovela je i do oporavka kompanije za tehničku podršku i usluge Linuxcare, koja je značajno doprinela prilagođavanju Linux-a za HP-ove 64-bitne PA-RISC procesore.\nLinuxcare je izdao sertifikat za korišćenje velikog broja HP-ovih računarskih konfiguracija sa Linux-om, i to ne samo sa Red Hat verzijom, već i sa Caldera, SuSE i TurboLinux distribucijama.\nZa sada, HP je izdao sertifikat za korišćenje Linux-a sa modelima Brio, Vectra, Kayak, ePC i NetServer, tako da će korisnici imati i Linux kao jednu od alternativa za operativni sistem koji žele da dobiju instaliran na svom računaru. Predstavnik Linuxcare-a kaže da se na svim ovim sistemima Linux pokazao „potpuno funkcionalnim“, te da svi sistemi funkcionišu bez problema sa bilo kojom od četiri glavne distribucije Linux-a. Posebno je naglašeno da su testirane i posebne komponente računara, u ranoj fazi razvoja, kako bi se osigurala potpuna kompatibilnost.\nHP je najavio mnoštvo softverskih i hardverskih noviteta vezanih za za Linux:\nServiceGuard, softverski paket koji će omogućavati da, u slučaju pada jednog računara, drugi kompjuter u lokalnoj mreži preuzme kontrolu nad njegovim podacima, kako ne bi došlo do njihovog gubitka ili pojave poludovršenih upita; ovaj paket biće dostupan i u verziji za Windows;\nserverski softver, koji uključuje program za održavanje mail servera kapaciteta preko milion naloga OpenMail, zatim softver za backup podataka OmniBack, Web QOS (quality of service) koji omogućava da prioritetni korisnici dobijaju što brži odziv servera kada zatraže određenu web stranu, kao i mnoge druge komponente (TopTools, Network Node Manager,…);\nu nove servere ugrađivaće se Intel-ov procesor Itanium, kako bi programi za Linux mogli, bez rekompilovanja, da se izvršavaju čak i na HP-UX-u. HP-UX je do sada mogao da bude pokrenut samo na PA-RISC procesoru, na kom donedavno nije bilo moguće izvršavanje nativnih Linux aplikacija, ali su se stvari radikalno izmenile sa pojavom Itanium-a, koji je istovremeno kompatibilan i sa PA-RISC tehnologijom i sa Linux operativnim sistemom.


Apple predstavio Mac OS X Lion - NCMagazin\nApple predstavio Mac OS X Lion\nApple je predstavio svoj novi Mac OS X Lion, osmu verziju operativnog sistema. Lion, koji zvanično izlazi sledećeg leta, je inspirisan mnogim softverskim inovacijama iPad-a.\nDanašnji kratki uvid u ovaj operativni sistem istakao je samo neke funkcije Lion-a, uključujući Mac App Store, novi način da se otkriju, instaliraju i automatski ažuriraju desktop aplikacije; Launchpad, novo mesto gde se nalaze sve aplikacije; podrška sistema za aplikacije koje zauzimaju ceo ekran; Mission Control, koji objedinjuje Exposé, Dashboard, Spaces i aplikacije koje zauzimaju ceo ekran u inovativni novi pregled svega što je aktivno na vašem Mac-u, i time vam omogućava da pristupite svemu istoga trenutka.\n“Lion donosi mnoge osnovne ideje sa iPad-a nazad na Mac, a takođe i neke potpuno nove kao što su Mission Control koji će korisnici Mac sistema jako voleti,” izjavio je Stiv Džobs, CEO kompanije Apple. “Lion donosi puno novih funkcija i nadamo se da će ovih nekoliko, koje smo imali vremena da vam prikažemo danas, dati korisnicima dobru ideju u kom pravcu idemo.”\nMac App Store donosi revolucionarno App Store iskustvo OS X operativnom sistemu, i time omogućava da otkrivanje, instalacija i ažuriranje Mac aplikacija bude lakše nego ikada. Kao na iPad™ uređaju, kupite aplikaciju koristeći vaš iTunes® nalog a one se skinu i instaliraju u jednom koraku.\nAžuriranje aplikacija se vrši direktno iz Mac App Store-a i time se omogućava jednostavno održavanje vaših aplikacija. Mac App Store će biti dostupan za Snow Leopard u roku od 90 dana i biće uključen u Lion kada bude stigao sledećeg leta.\nLaunchpad čini pronalaženje i aktivaciju vaših aplikacija lakšim nego ikada pre. Slično Home Screen-u na iPad-u, možete na elegantan način videti sve vaše aplikacije prikazane na ekranu jednim klikom na ikonicu Launchpad-a u doku.\nAplikacije se mogu organizovati na bilo koji način ili grupisati u foldere, i možete ih pretraživati kroz sistem od više stranica da biste našli aplikaciju koja vam treba.\nLion uključuje podršku sistema za aplikacije koje zauzimaju ceo ekran. Sa Lion operativnim sistemom možete uključiti funkciju punog ekrana sa samo jednim klikom, preći sa jedne aplikacije koja zauzima ceo ekran na drugu sa samo jednim pokretom preko trackpad-a i zatim se vratiti na desktop na isti jednostavan način kako biste pristupili aplikacijama koje nisu u funkciji punog ekrana.\nMission Control omogućava jedinstven pogled na sve aplikacije u vašem Mac-u i na prozor koji je trenutno aktivan, kako biste istoga trenutka mogli da pristupite svemu. Mission Control takođe uključuje i sledeću generaciju Exposé-a, grupišući sve aktivne prozore na vašem Mac-u po aplikacijama, zajedno sa “thumbnail-ovima” aplikacija koje zauzimaju ceo ekran, Dashboard-om i Spaces-ma.


Veće plate ih gurnule u MILIONSKI GUBITAK: Zabrinjavajući poslovni rezultati "Elektrokrajine" | Srpskainfo\nVeće plate ih gurnule u MILIONSKI GUBITAK: Zabrinjavajući poslovni rezultati „Elektrokrajine“\nMada je “Elektrokrajina” u prva tri mjeseca ostvarila dobit od 5,1 milion KM, posljednji finansijski izvještaj ovog preduzeća pokazuje poslovanje sa gubitkom od blizu 3,6 miliona maraka.\nIz “Elektrokrajine“ Banjaluka poručuju da su u prvih 9 mjeseci ostvarili značajne poslovne pomake u odnosu na isti period prošle godine, a koji se, kažu, prvenstveno ogledaju u povećanju naplate električne energije za čak 16,4 miliona KM. Takođe, distributivni gubici smanjeni su za 0,7 procentnih poena, sa 13,17 odsto na 12,47 odsto, što je finansijska ušteda od 1,3 miliona КM.\nPreduzeće je, takođe, u prvih 9 mjeseci smanjilo ukupne obaveze za 10,7 miliona KM i bruto potraživanja od kupaca električne energije za 22,9 miliona KM.\nImajući u vidu da je trend smanjenja bruto potraživanja od kupaca u protekle dvije godine bio oko 2,5 miliona KM, jasno je da su akcije koje je Uprava „Elektrokrajine“ preduzela po osnovu naplate u 2019. godini dale izuzetne pozitivne efekte – poručili su iz ovog preduzeća.\nUprkos, kako kažu, navedenim pomacima, zaključno sa 30. septembrom iskazali su neto gubitak u iznosu od 3,57 miliona KM, a dva su ključna razloga.\n– Jedan od njih je objektivno povećanje nabavnih troškova električne energije za 3,1 milion maraka zbog povećanja cjenovnika Nezavisnog operatora sistema (NOS) u BiH, za debalans, te sistemske i pomoćne usluge. Drugi razlog su povećani troškovi plata i naknada prema zaposlenima za 2,3 miliona KM zbog povećanja septembarske plate radnicima tehničkog sektora za 15 odsto, te isplate kompletnog regresa u trećem kvartalu godine, dok je u 2018. godini regres bio isplaćen u zadnjem kvartalu – precizirali su iz ove firme.\nPodsjetimo da su troškovi zarada, naknada i zarada i ostalih ličnih rashoda na kraju septembra iznosili oko 33,3 miliona maraka. Povećan je prosječan broj zaposlenih po osnovu časova rada sa 1.878 na 1.956, kao i prosječan broj zaposlenih po osnovu stanja na kraju mjeseca sa 1.843 na 1.899.\nIz „Elektrokrajine“ dodaju da je na negativan bilans uspjeha značajno uticalo i smanjenje prihoda od zateznih kamata za 1,7 miliona KM, i to zbog zakonskog smanjenja stope zatezne kamate sa 0,05 na 0,03 odsto, kao i neobračunavanja kamata kupcima koji su sklopili neki od ugovora odloženog plaćanja duga za električnu energiju.\nUkupni prihodi “Elektrokrajine” u trećem kvartalu iznosili su oko 171,7 miliona KM, a ukupni rashodi 175,1 milion KM.


Sve više gastarbajtera šalje sve više novca u Srbiju! › Made-in-Germany.rs\nPreliminarni podaci Narodne banke Srbije (NBS) pokazuju da je u 2015. godini u našu zemlju iz inostranstva pristiglo 2,86 milijardi eura, odnosno za skoro 10 posto više novca u odnosu na 2014.\nRegistrovane doznake dostavljene putem banaka i brzog transfera novca činile su u 2015. po procenama NBS 54,5%, dok su u 2014. činile 57,1% ukupnih doznaka. Iz Nemačke je stiglo 629 miliona eura, iz Švajcarske 380 miliona, Francuske 225, a iz Austrije 234 miliona eura… Zanimljivo je da su gastarbajteri iz Turske u poslednje dve godine prosečno slali 250 miliona eura, čime su pretekli, na primer, gastarbajtere iz Francuske i Italije.\nPodaci Vladine kancelarije za dijasporu i Svetske banke pokazuju da u Srbiji pomoć iz inistranstva prima oko 800.000 ljudi. Ekonomisti kažu da su doskora uglavnom roditelji-gastarbajteri pomagali decu u Srbiji, a sada se situacija menja i sve više mladih odlazi da radi van zemlje, pa sada oni šalju novac, prenose „Večernje novosti“.\nTokom 2015. godine registrovan je priliv doznaka iz 199 zemalja. Među udaljenijim zemljama sa značajnijim prilivima izdvajaju se SAD sa 123 mil eura, Rusija sa 127 mil, Australija sa 104 mil i Kanada sa 102 mil eura. Među 155 rangiranih zemalja, Srbija je na petom mestu po visini prispelih doznaka po stanovniku.\nOd početka 2001. godine do danas doznake naših ljudi po pravilu su najredovnije i najobilnije u odnosu na sve druge donacije i prilive novca. Zahvaljujući i tim doznakama, za poslednjih 15 godina trošili smo u proseku za petinu više nego što smo zarađivali.\nSamo po osnovu takozvanih tekućih transfera u kojima dominiraju doznake, od 2001. do kraja 2012. u neto iznosu je stiglo više od 34 milijarde eura. Poređenja radi, na ime stranih direktnih i portfolio investicija u tom periodu inkasirali smo svega oko 19,5 milijardi eura.\nOd početka svetske ekonomske krize 2008. raste broj ljudi koji odlaze iz Srbije. Po najnovijoj publikaciji OECD posvećenoj migracijama, u 34 države članice ove organizacije 2012. godine je stiglo 39.000 naših građana, što je za 12.000 više nego u 2008. godini.\nOd 50 zemalja sa najbrojnijom emigracijom, Srbija se pre tri godine našla na 37. mestu u svetu. U odnosu na ukupan broj stanovništva u zemlji, Srbija je bila na devetom mestu sa 5.354 emigranta na milion stanovnika.\nOd MiG na 08/05/2016 / AKTUELNO, BLOG / Ostavite komentar


Veslači VK "Čurug" vredno treniraju uz podršku lokalne samouprave i pokrajine -\nVeslači VK „Čurug“ vredno treniraju uz podršku lokalne samouprave i pokrajine\n6. avgusta 2021.0754\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Dane Basta posetio je opštinu Žabalj. Najpre se sastao sa predsednikom opštine Urošem Radanovićem u zgradi lokalne samouprave, a zatim su zajedno posetili Veslački klub „Čurug“.\nPoseti su prisustvovali i član Opštinskog veća za sport Zoran Šolaja i šef kabineta predsednika Opštine Stefan Medar.\nNa konkursu za razvoj sporta u AP Vojvodini, opredelili smo 400 hiljada dinara za veslački klub u Čurugu, koji ima više od 50 aktivnih veslača. Danas smo se uverili da sportisti vredno treniraju, odlično funkcionišu i da imaju dobre uslove za trening, rekao je Basta.\nSekretar je dodao da je sa predsednikom opštine Žabalj razgovarao o daljem zajedničkom ulaganju u sport, omladinski sektor, te o otvaranju kancelarije za mlade.\nPredsednik opštine Žabalj Uroš Radanović naglasio je da lokalna samouprava svake godine izdvaja više od 12 miliona dinara za sport.\nTrudimo se da svim sportskim klubovima i udruženjima omogućimo nesmetano funkcionisanje i da svi naši sportisti imaju adekvatne uslove za treniranje i takmičenje, kazao je Uroš Radanović.\nRadanović je dodao da je u planu povećavanje budžetskih sredstava za sport i sportsku infrastrukturu, u saradnji sa resornim sekretarijatom.\nVeslački klub „Čurug“ osnovan je 2003. godine. Tokom gotovo dve decenije postojanja veslači su bili veoma uspešni i na takmičenjima su osvojili brojne medalje. Predsednik kluba Ivan Tucakov rekao je da bez podrške resornog sekretarijata i lokalne samouprave klub ne bi uspeo da dostigne nivo na kojem se trenutno nalazi.\nRelated tags : dane bastaivan tucakovopština žabaljstefan medaruroš radanovićveslački klub čurugvk čurug\nPokrajinski sekretar Božić posetio domaćinstvo Damjanović u Gornjoj Rogatici\nU Omoljici počeo festival „Žisel“\nBivši gimnazijalci u Pančevu darovali svom gradu prvu putničku biblioteku\n8. novembra 2021.0823\nPančevo po prvi put obeležilo Veliku gospojinu kao gradsku slavu\n28. avgusta 2019.0852\n6. januara 2021.0314


Investicije i podsticajne mere za zaštitu životne sredine Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nInvesticije i podsticajne mere za zaštitu životne sredine\nis_2012_01.pdf - Published Version\nU radu se razmatraju investicija i podsticajne mere za zaštitu životne sredine i to posebno u oblasti emisije štetnih materija u vazduh i vodu, te postupanja sa otpadom. Dostupni podaci Ministarstva za prostorno planiranje i zaštitu životne sredine ukazuju na značajno povećanje ukupnih sredstava za finansiranje zaštite životne sredine, koji su u 2010. godini iznosila 0,66% BDP. Pretežan deo tih sredstava predstavljaju u osnovi i ključne podsticajne mere, koje prevashodno realizuje Fond za zaštitu životne sredine Republike Srbije u vidu kredita, dotacije, bespovratna sredstava i pomoć. Ova investiciona ulaganja ne mogu se isključivo smatrati kao trošak, niti kao isključivo ekološko pitanje, s obzirom na brojne direktne i indirektne ekonomske efekte se ogledaju kroz stvaranje bezbednog okruženja za postojeće i buduće generacije, multiplikativne efekte od investiranja, smanjivanje rizika od hemijskih udesa, unapređenje poljoprivrede i turizma, a posebno razvoj industrije reciklaže.\nzaštita životne sredine, investicije, podsticjane mere, ekonomski efekti\n03 Nov 2015 08:01


Inicijative sa lokalnog nivoa značajne za podršku države – Veliki Park\nInicijative sa lokalnog nivoa značajne za podršku države\nProjekat urbane revitalizacije Vojno-tehničkog zavoda, razvoj turističkih potencijala i sadržaja koji bi Kragujevcu u zemlji i svetu doprineli stvaranju novog identiteta, bile su teme o kojima su u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije, razgovarali pomoćnik gradonačelnika za međunarodnu saradnju Boris Kovačević i pomoćnik ministra Jasmin Hodžić.\nSrbija je zemlja bogatog kulturno istorijskog nasleđa i svaka sredina, grad ili opština imaju svoju autentičnu prepoznatljivost i potencijale koje može da razvija čime stvara ambijent za turistički ali i ekonomski prosperitet građana koji tu žive. Turizam multiplikuje efekte i predstavlja industriju sadržaja koji udruženi razvijaju proizvodnju, trgovinu, uslužne delatnosti. Državi je u intersu da svaka lokalna sredina radi na tome jer se to odražava na ekonomski razvoj zemlje i otvaranje novih radnih mesta zbog čega ćemo uvek pomoći kazao je Jasmin Hodžić. Država je tu da pomogne ali je na mladim, kreativnim ljudima da pokrenu inicijativu, predlažu, podnose projekte jer oni najbolje znaju potencijale svog kraja, na koji način žele da se predstave i imaju viziju u kakvoj sredini žele da žive. Projekti o kojima smo govorili sa predstavnicima grada Kragujevca predstavljaju sintezu modernog i tradicionalnog i odličan su primer kako treba kreirati jednu zemlju koja je otvorena prema svetu, poručio je Hodžić i izdvojio VIBE festival, nazvavši ga „kragujevačkim EXIT-om“ koji je i u vreme epidemije pronašao svima vidljiv i dostupan način da se održi i publici širom sveta predstavi najznačajnije lokalitete svog grada i kraja.\nEpidemija koronavirusa onemogućila je i usporila mnoge međunarodne kontakte koji bi nam pomogli da efikasnije ostvarimo ono što želimo, ali nas ne sprečava da sagledavamo mogućnosti za realizaciju naših ideja kad pandemija prođe. Dok ona traje u skladu sa mogućnostima i uslovima, mi moramo da pripremamo projekte, tražimo investitore i podršku kako bi po završetku pandemije bili spremni za brze i konkretne akcije, kazao je Boris Kovačević. Projekat urbane revitalizacije „Kneževog arsenala“ jedan je od onih koji zbog svog, ne samo lokalnog već i naconalnog značaja zahteva uključenost svih relevantnih aktera i dobru pripremu. Zato danas razgovaramo sa pomoćnikom ministra turizma, trgovine i telekomunikacija jer je turistički potencijal samo jedan njegov segment koji će doprineti kreiranju identiteta Kragujevca u svetskim okvirima i sadržajno obogatiti ponudu poseticima koji dolaze u našu zemlju. Ovo je bila i prilika da predstavimo i ostale infrastrukturne i promotivne projekte grada Kragujevca u oblasti turizma i izuzetno mi je zadovoljstvo što smo naišli na razumevanje i podršku, kazao je Kovačević.


Uređenje fiskulturne sale i školskog dvorišta – RADIO TELEVIZIJA BOR\nUređenje fiskulturne sale i školskog dvorišta\n4 godine ago Dušica Stojanović\nMAJDANPEK- Zahvaljujući projektu Ministarstva prosvete koji se odnosi na modernizaciju škola, učenici Osnovne škole „12. septembar“ u Majdanpeku, od ove školske godine nastavu fizičkog vaspitanja izvodiće u potpuno renoviranoj fiskulturnoj sali. Kompletna rekonstrukcija koštala je 100 hiljada evra, od kojih je 75 odsto obezbedila Svetska banka, a 25 procenata lokalna samouprava.\n„Tokom tri meseca, koliko su trajali radovi, postavljena je nova krovna konstrukcija, izmenjen parket u sali, uređene i opremljene svlačionice i kupaonice, zamenjena elektro instalacija“, kaže Vesna Žikić, direktor škole.\n„Pored toga, lokalna samouprava je odobrila sredstva za sanaciju toplovodne instalacije, tako da će uskoro nastavnici fizičkog vaspitanja časove držati u potpuno uređenoj, gotovo novoj fiskulturnoj sali, koja je pre rekonstrukcije bila neadekvatno i nebezbedno mesto za nastavu“, dodaje direktor Vesna Žikić.\nU vreme kada je izgrađena „nova“ škola, kako je u Majdanpeku zovu, a bilo je to 1970. godine, ovaj školski objekat bio je jedan od namodernijih, koji je u svom sastavu imao i bazen za obuku đaka neplivača i časove plivanja. Zbog dotrajalosti, ovaj deo sale dugo nije u funkciji, pa se u ovoj školi nadaju da će u sklopu najavljenog renoviranja cele škole i bazen stići na red.\nInače, tokom letnjeg raspusta radilo se i u drugoj gradskoj školi, OŠ „Velimir Markićević“ gde je kompletno rekonstruisano školsko dvorište.\nUređenje fiskulturne sale i školskog dvorišta , 26. septembar 2017 (RTV Bor)\nTags: 12 septembar, fizičko, krov, lokalna samouprava, Majdanpek, nastava, opstina majdanpek, rekonstrukcija, sala, škola, skolska, Svetska banka, uredenje\nPrevious Svetski dan kontracepcije\nNext Dan oslobođenja Boljevca u Drugom svetskom ratu


Aktuelni projekti - Uprava za sprečavanje pranja novca\nJedini projekat u Republici Srbiji koji se bavi isključivo temom borbe protiv pranja novca i finansiranja terorizma u ovom trenutku je Projekat „EU podrška sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma u Srbiji“ (EU Support to Serbia in Prevention of Money Laundering and Terrorist Financing).\nProjekat ima za cilj da doprinese borbi protiv pranja novca i finansiranja terorizma u Republici Srbiji jačanjem kvantiteta i kvaliteta prijava sumnjivih aktivnosti koje se dostavljaju Upravi za sprečavanje pranja novca, njenih osnovnih funkcija i interakcije sa preventivnim i represivnim delom sistema za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma. Bitna uloga ovog projekta ogleda se i u obezbeđenju tehničke podrške za unapređenje usklađenosti sistema u Republici Srbiji sa međunarodnim standardima u ovoj oblasti.\nProjekat je vredan 1,4 miliona evra, finansira ga Evropska unija, a sprovodi konzorcijum koji predvodi KPMG d.o.o. Beograd, u periodu od novembra 2018. do novembra 2020. godine.\nGlavni korisnik projekta je Uprava za sprečavanje pranja novca, ali se podrška pruža i u realizaciji aktivnosti drugih bitnih subjekata u sistemu borbe protiv pranja novca i finansiranja terorizma u Srbiji.\nU saradnji sa svim učesnicima u sistemu, projekat je u 2019. podržao organizaciju više od 30 informativnih i edukativnih događaja sa više od 1.350 učesnika.\nOsnovne teme tih događaja ticale su se sadržaja Nacionalne procene rizika iz 2018. čiji su rezultati tom prilikom predstavljani. Među temama su bile tipologije i trendovi pranja novca i finansiranja terorizma, smernice za izveštavanje i statističko praćenje predmeta pranja novca i finansiranja terorizma, kao i unapređenje kapaciteta Uprave, nadzornih organa, službenika policije i tužilaštva i sudova.\nDeo aktivnosti se odnosio i na podršku u izradi pravnih akata i strateških dokumenata (izmena i dopuna Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma i Strategije za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma) i podršku u predstavljanju postignutog napretka relevantnim međunarodnim organizacijama.\nU saradnji sa različitim radnim grupama koje su činili predstavnici državnih organa, projekat je podržao izradu više publikacija i to Tipologija pranja novca i finansiranja terorizma, Nacionalne procene rizika i Vodiča za donatore.\nProjekat se takođe bavi unapređenjem IT sistema Uprave, a jedna i od aktivnosti ovoga projekta bila je i izrada ovog vebsajta kao i veb aplikacije za praćenje predmeta pranja novca i finansiranja terorizma koja se nalazi u fazi testiranja.


Novo Mastercard istraživanje pokazuje da je u roku od godinu dana korišćenje beskontaktnih plaćanja u Evropi poraslo za 97% u proseku. Sudeći prema podacima iz avgusta broj beskontaktnih transakcija u Evropi, u odnosu na početak godine, porastao je za 45% u proseku, dok su srpski potrošači plaćali prislanjanjem kartice u većoj meri – te je rast broja beskontakntih plaćanja iznosi 57%.\nU isto vreme, vrednost beskontaktnih transakcija u Srbiji se povećao za 31%, što je takođe iznad evropskog proseka od 21%. Ove brojke su samo dokazale da su potrošači u Srbiji u proteklom periodu usvojili sve prednosi koje nudi beskontaktno plaćanje.\nKorisnici u Srbiji su spremni da krenu ka modernoj budućnosti plaćanja\nNa više od 15 ključnih evropskih tržišta – uključujući Dansku, Hrvatsku, Grčku, Mađarsku, Holandiju, Poljsku i Rusiju – udeo beskontaktnih plaćanja u fizičkim prodavnicama je već premašio 50%. Zanimljivo je da su sistemi javnog prevoza u Evropi glavne oblasti koje podstiču dalji rast broja beskontaktnih transakcija jer omogućavaju brže plaćanje i veću sigurnost.\nČak i u ovom segmentu, Srbija prati evropska tržišta s obzirom na to da su Mastercard beskontaktna plaćanja uvedena u javni prevoz u prestonici početkom ove godine, a korišćenje ove platne opcije među stanovnicima i posetiocima Beograda beleži stalni rast.\nNovo istraživanje kompanije i pomenutu statistiku, prokomentarisala je i Jelena Ristić, direktor za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine, koja je između ostalog dodala:\nTokom deset godina postojanja na tržištu, korišćenje beskontaktnih plaćanja se povećalo za ogromnih 154% u poređenju sa prošlom godinom tako da nesumnjivo možemo reći da su korisnici kartica u Srbiji spremni da krenu dalje ka modernoj budućnosti digitalnih plaćanja, a zajednički je zadatak institucionalnog i javnog sektora da omoguće taj razvoj.\nMnoge zemlje u Evropi prihvataju bezgotovinsku ekonomiju\nSa druge strane, predsednik kompanije Mastercard za Evropu, Havijer Perez, izjavio je da je Stari kontinent lider u beskontaktnim plaćanjima i ono što je zajedničko svim zemljama, bez obzira na stopu razvoja ekonomije i privrede, jeste da potrošači prihvataju modernu beskontaktnu tehnologiju.\nNajnoviji podaci pokazuju da se širom Evrope drastično menjaju potrošačke navike u smeru beskontaktnih tehnologija, pa neke zemlje kao što je Poljska gde je udeo ove vrste transakcija već preko 80% služe da utabaju stazu ostalim tržištima. Mnoge evropske zemlje prihvataju bezgotovinsku ekonomiju i njihovi građani ubrzano menjaju gotovinska plaćanja za pomenutu tehnologiju. Kompanija Mastercard podržava ovaj trend zbog čega je postavila prihvat beskontaktnih plaćanja kao standard na svim trgovačkim lokacijama širom Evrope do 2020. godine.\nJasno je da Evropa predvodi beskontaktnu revoluciju jer potrošači tragaju za brzim i praktičnim platnim metodama u koje veruju. Pored jednostavnosti i praktičnosti, potrošači takođe traže i dodatne vrednosti kao što su sigurnost i zaštita njihovih plaćanja.


Trump kaže da će on i Si Đinping uskoro potpisati sporazum o trgovini\nAmerički predsjednik sa kineskim tokom G20 samita u Osaki\nAmerički predsjednik Donald Trump rekao je u utorak da će on i kineski predsjednik Si Đinping (Xi Jinping) uskoro održati ceremoniju kako bi potpisali prvu fazu američko-kineskog trgovinskog sporazuma, koju su dogovorili ranije ovog mjeseca.\n"Imat ćemo ceremoniju potpisivanja, da", rekao je Trump novinarima.\n"Da, kada se konačno okupimo, I imat ćemo ubrzanu ceremoniju jer želimo ovo završiti. Dogovor je postignut, upravo je u procesu prevoda", rekao je Trump.\nAmerički trgovinski predstavnik Robert Lightizer je 13. decembra rekao da će predstavnici obje strane potpisati prvu fazu trgovinskog sporazuma u prvoj sedmici januara..\nJoš uvijek nema potvrda iz Pekinga oko pojedinačnih komponenti sporazuma koje su objavile Sjedinjene Države. Glasnogovornik kineskog ministarstva trgovine je prošle sedmice rekao da će detalji sporazuma javnosti biti poznati tek nakon zvaničnog potpisivanja.


Do kraja avgusta zajednička kontrola na granici Srbije i Sverne Makedonije, a to znači MANJE ČEKANJA\nZajednička kontrola na granici između Srbije i Severne Makedonije zvanično će početi krajem avgusta, posle usaglašavanja obaveza premijera dve zemlje, prenosi danas makedonska televizija TV21.\nSrbija i Severna Makedonija su 12. jula potpisale Sporazum o uspostavljaju zajedničkih kontrola na graničnom prelazu Tabanovce-Preševo.\nZa putnike i teretna vozila koji se kreću iz Srbije ka Severnoj Makedoniji granična služba Srbije će sprovesti izlaznu kontrolu na teritoriji Severne Makedonije, dok oni koji putuju u suprotnom smeru, izlazna kontrola makedonskih graničnih službi će se sprovoditi na teritoriji Srbije na graničnom prelazu Preševo.\nTOTALNI KOLAPS NA GRANICAMA Ka Gradini su tolike gužve da se povremeno ZATVARA TUNEL 12 km od prelaza, bez kolona samo u jednom pravcu\nGUŽVE NA GRANICAMA Pojačan saobraćaj, ako ste pošli na put NAORUŽAJTE SE STRPLJENJEM\nKoncept o zajedničkim graničnim kontrolama sa jednim zaustavljanjem "one stop shop" znači pojednostavljivanje postupaka koji se sprovode na jednom zajedničkom graničnom prelazu, sa jednim zaustavljanjem.\nZajedničko carinjenje će omogućiti viši stepen harmonizacije graničnih kontrola i unapredjene primene koncepta integrisanog graničkog upravljanja, što će smanjiti mogućnost carinskih prevara, zbog direktnog uvida u dokumentaciju koja prati robu, a time će se ubrzati i protok putnika i robe.\nUSKORO BRŽE DO MORA Potpisan sporazum o zajedničkoj kontroli na prelazu Preševo – Tabanovci\nU istoriji Požege danas se prvi put plivalo za bogojavljenski krst.


Triler u Koimbri, Benfika igra "Klasiko" za spas - Sportske.net\nSudar dva najveća portugalska kluba za trofej u kupu...\nKad ne znaš šta ćeš, ti ga nazoveš „Klasiko“, primećuju cinični, jer mnogo je duela najvećih timova u različitim zemljama (to se menja sa decenijama), prihvatilo ovaj običaj.\nJasno „El Klasiko“ je jedan, ali argentinski „Super Klasiko“, svakako je neviđeno rivalstvo, holandski „Klasiker“ je ostao to što jeste, iako je Fejenord pao u zapećak PSV Ajndhovena, nemački „Der Klassiker“ je sada meč između Bajerna i Dortmunda, mada pre devedesetih, „Milioneri“ nisu imali takav status, a rivali Bavaraca su se menjali, od Gladbaha, preko Hamburgera, do Verdera u jednom trenutku.\nO derbiju Lisabona i karanfil revoluciji smo pisali u prošlim brojevima, kao i načinu na koji je Porto izrastao u glavnog rivala Benfike, pa je tako i ova, po mnogima najfudbalskija zemlja Evrope dobila svoj „O Clássico“, sudar dva najuspešnija kluba. Čitali ste, od osamdesetih su „Zmajevi“ napravili neverovatan niz od 63 trofeja i približili se ekipi Benfike na samo pet pehara zaostatka, plus dok u Evropi „Orlovi“ gube finala, Porto ih dobija, pa su uspešniji van granica zemlje.\nNekada se sve svodilo na rivalstvo dva grada, jer u Portou ne vole baš ništa što dolazi iz Lisabona, bilo da je fudbal ili vino u pitanju. Benfika je još tamo početkom prošlog veka utropala Portou osam komada, tek da ih postavi na pravo mesto, a mnogo više su se brinuli šta rade komšije „Lavovi“, nego šta se dešava u Portou.\nKako rekosmo Pinto da Košta je od početka osamdesetih sproveo revoluciju, „Zmajevi“ su raširili krila pa je poražavajući podatak za Benfiku da recimo Porto ima bolji skor u međusobnim duelima, 11 pobeda više, iako „Orlovi“ imaju bolju gol razliku. Jer, nekada su bili mnogo bolji i ubedljivo pobeđivali rivala sa severa, ali kako su se stvari okrenule, razlika se istopila.\nPorto je vratio titulu ove sezone, Benfika ostala bez trenera, priprema oprobani recept, vratili su Žorgea Žesusa na klupu, na mesto uspeha, hoće i Džejmsa Rodrigeza čime bi zabili nož u srce navijačima Portoa, ali pre svega toga zavesa će biti stavljena finalom kupa u Koimbri.\nŠansa za Benfiku da spasi sezonu, za Konseisaoa da nastavi duplom krunom žetvu trofeja. Od kada je seo na klupu na „Dragau“, legenda Portugala je osvojio dve lige, ali nijedan kup, sa Bragom je stigao do finala 2015. Izgubio je od Sportinga. Sa Portom je pre 22 godine osvojio kup kao igrač. Inače, Benfika ima mnogo bolji skor od „Zmajeva“ kada je ovo takmičenje u pitanju, tokom pedesetih i šezdesetih kada su dominirali kup je bio redovno njihov, do sada su 26 puta slavili, ali samo tri puta u ovom veku.\nPorto je 16 puta dizao ovaj trofej, šest puta od 2000. liga je jasno mnogo važnija, pogotovo od kada je LŠ put ka novcu i prestižu. Od osam finala, sedam puta je Benfika tukla Porto, potpuno su dominirali, od početnih 5:0 pedesetih, do 2004. kada je Kamačo dobio Murinja u finalu, bilo je 2:1 nakon produžetaka, Simao Sabrosa je rešio pitanje pehara.\nOve godine Porto je u prvenstvu pobedio Benfiku oba puta, pitanje je u kakvom su stanju igrači iz Lisabona posle raspada nakon restarta. Nelson Verisimo koji je zamenio Bruna Lagea na klupi je osvojio kup kao igrač sa Vitorijom Setubal, on je čovek Benfike, praktično čuvar mesta za Žesusa u sledećoj sezoni.\nTimovi imaju različite stilove, Benfika napadački, Porto je pragmatičniji, verovatno će Verisimo biti oprezniji, naučiti na greškama prethodnika.


Predsednica Kosova Atifete Jahjaga izjavila je da Kosovo ne sme da rizikuje partnerstvo sa međunarodnim faktorom, a posebno sa Sjedinjenim Američkim Državama i Evropskom unijom.\nNa 40. godišnjici od osnivanja Akademije nauka i umetnosti Kosova, Jahjaga je poručila političkim partijama i institucijama da ne ometaju već da unaprede političku agendu izgradnje države Kosova, za šta su dobili poverenje od građana.\n"Mi ne smemo da dovedemo u opasnost partnerstvo sa međunarodnim faktorom, posebno sa SAD-om, niti da gušimo demokratske razvoje i da otežavamo život građana zemlje, čije poverenje u svakoga od nas - bilo institucionalnim liderima ili partijskim - bledi svakoga dana sve više. Treba da budemo uz građane zemlje, jer njihov glas nas je izabrao da budemo u njihovoj službi, kako bismo im garantovali drugačiju budućnost", kazala je ona.\nJahjaga je na kraju svog petogodišnjeg mandata kao predsednica države. Nakon svog oštrog i kritičnog govora u Skupštini Kosova, prilikom godišnjeg obraćanja, ona je i u Akademiji nauka i umetnosti rekla da političko rukovodstvo ima za obavezu da okonča izgradnju i konsolidaciju države Kosovo.\nTim povodom je rekla da prouzrokovana kašnjenja u formiranju zakonske države Kosovo i dalje drži daleko od evrointegracija.\nSuzavac u Skupštini Kosova, 14. decembar 2015.\n"Mi smo danas daleko od projekta EU: ne samo zato što nismo postigli da prevaziđemo naše unutrašnje razlike i da sastavimo strategiju za učlanjenje, već i zato što nismo uspeli da na međunarodnoj sceni još više ojačamo argumente jedne pravne države koja bi nas učinila partnerom i u regionu i u Evropi", navela je ona.\nKosovo je u odnosu sa EU ove godine potpisalo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a u međuvremenu kosovske vlasti oštro su reagovale na glasine da Kosovo ni sledeće, 2016. godine neće dobiti zeleno svetlo za liberalizaciju viza.\nOdlaganje liberalizacije, rekao je prvi zamenik premijera Hašim Tači, može dovesti u rizik sve važne procese u zemlji, uključujući dijalog o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije.\nU vezi odnosa sa Srbijom, u petak je govorio i predsednik Akademije nauka i umetnosti Hivzi Isljami, ocenivšti da Srbija još uvek nije uspela da se udalji od prošlosti i iracionalnih politika u odnosu sa Kosovom.\n"Mi se i danas suočavamo sa kratkovidnim poricanjem prošlosti, sa oživljavanjem memoranduma koji zahtevaju naš nestanak. Primer srpsko-ruske propagande protiv članstva Kosova u UNESCO još jednom je to dokazao", kazao je Isljami.\nJahjaga je u četvrtak za govornicom izjavila da je zemlju zahvatila duboka politička i moralna kriza, ali i u vreme "neviđenog sukoba unutar političke klase kojima su građani poverili poverenje za konsolidaciju i jačanje suvereniteta i državnosti".


Vesti online / Sport / Ostali sportovi / Vučić obećao pomoć SD Partizan!\nDelegacija Sportskog društva (SD) Partizan sastala se sa čelnicima Vlade Srbije, a predsednik crno-bele porodice Duško Vujošević rekao je danas da im je obećana pomoć kakvu očekuju od države.\nDa li je problemima došao kraj?: Duško Vujošević\n"Na molbu i zahtev Sportskog društva Partizan, koji je upućen regularnim pisanim putem, naša delegacija je bila juče u vladi Srbije na sastanku sa prvim potpredsednikom vlade Aleksandrom Vučićem, a sastanku je prisustvovao i premijer Ivica Dačić...Ako se obećanja ispune, možemo reći da je to onakva pomoć države kakvu očekujemo u teškim vremenima za nas i državu", rekao je Vujošević agenciji Beta.\nRačun košarkaškog kluba je blokiran još od juna i završetka takmičenja, a uprava Partizana je više puta javno pozivala državu da joj omogući reprogram u plaćanju obaveza. Vujošević je prošle nedelje javno pozvao Vučića da pomogne, ocenivši da on ima najviše vlasti i da treba da pokaže najviše odgovornosti.\n"Zahvalni smo na izdvojenom vremenu, koje je posvećeno problemima klubova našeg sportskog društva i traženju zakonskih i regularnih mogućnosti da se pomogne u prevazilaženju tih problema. Zahvalni smo kako je sastanak organizovan i kako je protekao. Ako se realizuju data obećanja, smatraćemo da je država u meri koliko je moguće u ovako teškoj situaciji pomogla sportsko društvo Partizan na adekvatan način", rekao je Vujošević, koji je i trener košarkaškog kluba.\nVlada je predstavnicima SD Partizan obećala pomoć oko sponzorstava javnih preduzeća, rešavanja "u zakonski okvirima" pitanja poreskog duga košarkaškog kluba, pomoć u pronalaženju banke koja bi fudbalskom klubu dala kredit sa hipotekom sportskog centra Teleoptik, zatim rešavanje spora vlasništva stadiona Partizana, čiji je vlasnik Sportsko društvo. Pomoć je obećana i vaterpolo klubovima\nPartizan i Crvena zvezda, kao i pomoć oko rešavanja spora vlasništva bazena na Banjici.\nDelegaciju su činili Vujošević, član Upravnog odbora fudbalskog kluba Milan Obućina, predsednik košarkaškog kluba Predrag Danilović, kao i predsednik vaterpolo kluba Aleksandar Šoštar.\nKOŠARKA Vujošević: Ne želim Vučića za neprijatelja!\nKOŠARKA Vujošević: Ništa od Gasproma, malo sam se izlanuo!\nSubota 10.08.2013. 16:58


Muamba: Ne odustajem od fudbala :: Sportal\nMuamba: Ne odustajem od fudbala\nTanjug - Vest objavljena: 06:00 - 21.11.2015\nFudbaler Boltona Fabris Muamba, koji je pre tri meseca na utakmici FA kupa protiv Totenhema doživeo srčani udar, rekao je da ne odustaje želje da se jednog dana vratiti na teren.\nBivši mladi reprezentativac Engleske opisao je situaciju iz meča protiv Totehema, kada je vraćajući se u odbranu pao na teren.\n"Osećao sam vrtoglavicu. Bilo je čudno, kao da sam bio u tuđem telu, a zatim sam pao. Dva puta sam glavom udario u zemlju i izgubio svest. Bio sam mrtav. Nisam osećao ništa ni bol. To se desilo u subotu, a ja sam se u probudio u ponedeljak", objasnio je Muamba.\nOn je dodao da još nije pogledao snimak kada je izgubio svest, jer još nije spreman.\n"Trenutno planiram da uživam u životu. Čudno je što sad mogu da putujem, jer nije trebalo da preživim. Sve što dođe posle toga je bonus", zaključio je Muamba.\nFabris Muamba Bolton Oporavak Evropski fudbal


Ammon Garden Hotel je smešten na samo 100 metara od plaže i samo 200 metara od centra mesta Pefkohori, koji nudi brojne sadržaje za lep odmor i bogat noćni život, na poluostrvu Kasandra. Prednost…\nOscar Sun Apartments se nalazi na poluostrvu Kasandra, u kosmopolitskom mestu Kalitea, na 400 metara od mora, i samo dva minuta hoda od centra mesta. Odlična lokacija i lepo okruženje, mirna…\nPanorama Studios se nalazi u mestu Kalitea, na poluostrvu Kasandra, na samo 80 km od Soluna, i sastoji se od 12 prostranih i lepo nameštenih studija sa svim potrebnim sadržajima. Gosti mogu uživati…\nPefkohori duplex se nalazi u neposrednoj blizini crkve u Pefkohoriju,100 metara od centra i 280 metara od plaže (3 minuta hoda). Duplex ima dve prostrane spavaće sobe i veliki dnevni boravak, i može…\nApartman Janković se nalazi na lepoj lokaciji u Pefkohoriju, u mirnom delu na samo 340 metara od plaže, i nudi moderan, udoban smeštaj. U blizini apartmana nalazi se poslastičarnica Lemoni,…


Registracija na sistemu elektronskih faktura (SEF) » Fincon.rs\nRegistracija na sistemu elektronski faktura (SEF)\nDa bi pravno lice obezbedilo uslove za prijem, slanje i izdavanje elektronskih faktura, preko Sistema elektronskih faktura ili posredno putem informacionog posrednika, potrebno je da zakonski zastupnik izvrši registraciju na Sistemu elektronskih faktura.\nKako se vrši registracija na Sistem elektronskih faktura?\nRegistrovanje na Sistem elektronskih faktura vrši se preko veb aplikacije, koja je sastavni deo Sistema elektronskih faktura, a sve u skladu sa tehničkim uputstvom koje se objavljuje na sajtu Ministarstva finansija i koje sadrži tehnička objašnjenja za rad u sistemu.\nRegistracija se može obaviti putem sledećeg linka: OVDE\nRegistraciju na Sistemu elektronskih faktura može da sprovede isključivo zakonski zastupnik, i to putem:\nKvalifikovanog elektronskog sertifikata\nRegistracija putem imena i lozinke na Sistemu elektornskih faktura nije moguća.\nUkoliko bi lice želelo da prijavu vrši putem dvofaktorske autentikacije, i na taj način izbegnu obavezu da sistemu pristupaju svaki putem uz pomoć kvalifikovanog elektronskog sertifikata, potrebno je da zakonskih zastupnik generiše parameter za prijavu na Portalu za elektronsku identifikaciju, na neki od sledećih načina:\nSamostalno generisanje podataka ukoliko lice poseduje elektronski sertifikat\nSamostalno generisanje parametara ukoliko je lice imalo korisničko ime i lozinku za pristup lokalnoj poreskoj administraciji\nOdlaskom u filijalu Pošte Srbije\nOvim putem će korisnik pribaviti parametre za pristup mobilnoj aplikaciji ID Consent ID, koja potvrđuje da je lice zahtevalo podatke neophodne za pristup Portalu za elektronsku identifikaciju.\nDetaljna uputstva o načinu registracije na Sistem elektronskih faktura mogu se pronaći na sledećem linku: OVDE\nAutomatsko registrovanje primaoca u sistemu Elektronskih faktura\nČlanom 8. Pravilnika o načinu i postupku registrovanja na SEF, propisano je da, ukoliko obveznik kojem je potrebno isporučiti elektronsku fakturu, nije izvršio registraciju na SEF-u, a koji poseduje PIB u skladu sa podacima u Jedinstvenom registru poreskih obveznika, biće izvršeno registrovanje po automatizmu.\nRegistrovanje primaoca po automatizmu za subjekte privatnog sektora, primenjuje se od 1. jula 2022. godine, s obzirom da od tog datuma nastaje obaveza prijema elektronskih faktura izdatih od strane javnih subjekata za sve obveznike PDV-a, kao i za sve obveznike koji su dobrovoljno pristupili sistemu elektronskih faktura.\nDodela ovlašćenja za pristup sistemu\nNakon što zakonskih zastupnik izvrši registraciju na sistem elektronskih faktura, on može ovlastiti i druga lica da pristupaju tom sistemu i sprovode aktivnosti unutar njega.\nNeophodno je da svaki korisnik poseduje zasebnu mail adresu, da bi se omogućila dodela za rad u sistemu elektronskih faktura.\nDa bi se obezbedili uslovi da korisnik može da pristupa sistemu elektronskih faktura, neophodno je da poseduje kvalifikovani elektronski sertifikat ili parametre za pristupanje putem dvofaktorske autenikacije.\nUloge korisnika u Sistemu elektronskih faktura\nAdministrator – kreira i šalje izlatne dokumente, odobrava ulazna dokumenta i kreira nove korisničke naloge\nKorisnik za izlazne fakture – može da upravlja samo sa izlaznim dokumentima, npr. sektor za prodaju\nKorisnik za ulazne dokumente – odobrava ulazna dokumenta bez mogućnosti kreiranja i slanja izlaznih dokumenata\nKorisnik – upravlja i ulaznim i izlaznim dokumentima\nRevizor – Ne može da prima i šalje fakture, ali ima uvid


ODRŽAN SASTANAK OO TRADICIONALNOG FESTIVALA NARODNE MUZIKE ‘ILIDŽA 2019’ | Hayat.ba\nODRŽAN SASTANAK OO TRADICIONALNOG FESTIVALA NARODNE MUZIKE ‘ILIDŽA 2019’\nOpćina Ilidža i ove godine u saradnji s Hayat televizijom organizira tradicionalni Festival narodne muzike ‘Ilidža 2019’. Održan je sastanak Organizacionog odbora na kojem su dogovoreni finalni detalji u vezi s festivalom koji predstavlja kulturno blago svih Bosanaca i Hercegovaca. Ilidžanski festival iznjedrio je brojna velika imena muzičke scene te neke od najvećih hitova. Posted […]\nOpćina Ilidža i ove godine u saradnji s Hayat televizijom organizira tradicionalni Festival narodne muzike ‘Ilidža 2019’.\nOdržan je sastanak Organizacionog odbora na kojem su dogovoreni finalni detalji u vezi s festivalom koji predstavlja kulturno blago svih Bosanaca i Hercegovaca.\nIlidžanski festival iznjedrio je brojna velika imena muzičke scene te neke od najvećih hitova.\nPosted by Hayat.ba on Monday, 13 May 2019\nOrganizatori festivala ‘Ilidža 2019’ odabrali su 17 pjesama za takmičarsku večer festivala, a festival će se ove godine održati od 1. do 3. augusta.


Srbija: Proradio SOS telefon za novinare – SNEWS\nSrbija: Proradio SOS telefon za novinare\nBy SNews 1. Marta 2021. 367 No comment\nOd danas je u funkciji besplatni SOS telefon na broju 0800 100 115 koji je namjenjen svim novinarkama i novinarima koji smatraju da im je ugrožena sigurnost.\nOva usluga pokrenuta je u sklopu aktivnosti Radne grupe za bezbjednost i zaštitu novinara koju je osnovala Vlada Republike Srbije, a na telefonske pozive odgovaraće pravnici koji imaju iskustvo u radu na slučajevima nasilja prema medijskim radnicima.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije Telekom Srbije je donirao tehničku podršku, opremu i kapacitete, kao i koordinaciju sa svim operaterima za ovaj besplatni servis, koji će biti dostupan 24 sata sedam dana u nedjelji.\nSvaki novinar i novinarka koji osjete da im je ugrožena bezbjednost moći će, preko ove podrške, da dobiju informacije o kvalifikaciji djela koje je učinjeno i pravnim postupcima koje oni treba da preduzmu.\n“Kompanija Telekom Srbija ustupila je besplatan broj i omogućila tehničku realizaciju. Vjerujemo da je ovo još jedan način da se zaštiti novinarska profesija u Srbiji” rekao je Vladimir Lučić generalni direktor Telekoma Srbije.\nNovinari će dobijati informacije o kontakt tačkama u policiji i tužilaštvu koje su nadležne za region u kojem rade ili u kojem se dogodila pretnja ili nasilni akt. Ako je riječ o djelima koji se ne gone po službenoj dužnosti već po privatnim tužbama, novinari će dobiti informacije o načinu na koji se piše tužba ili će biti upućeni na pravnu podršku u različitim udruženjima novinara.\nTagovi: bezbjednost novinara novinari SOS telefon