melodianum – TV Kikinda\nPosts Tagged “melodianum”\nGrand prix festivala “Melodianum” pripao horu “Brevis” iz Osijeka\nBy Ljiljana Pancel | decembar 14, 2020\nTri dana za nama, obeležili su nastupi horova na Međunarodnom festivalu „Melodianum“ održanom online ali sa očekivanjem da će naredne godine festival biti održan uživo. Apsolutni pobednik je Vokalni ansambl Brevis iz Osijeka. Sredina decembra je ubuduće rezervisana za muziku u Kikindi. To je zasluženo održanim prvim Međunarodnim festivalom horova „Melodianum“ koji je ispunio sva…\nDruštvo, Kikinda na webu, Kultura, Zabavakikinda vesti , kikindski festival horova , međunarodni horski festival , melodianum\nZa vikend prvi Međunarodni festival Hora “Melodianum”\n“Melodianum”, zapamtite taj naziv jer se radi o prvom Međunarodnom festivalu horova u Kikindi. Nažalost, ovog puta će zbog epidemiološke situacije izostati nastupi uživo ali organizatori obećavaju da će festival imati svoj kontinuitet I da će značaj I veličinu tek pokazati u narednim godinama.\nKikinda na webu, Kultura, Zabavakikinda , međunarodni festival horova , melodianum , vesti kikinda


Rado ulaže Srbin u vojnu industriju - Bizlife.rs\n11:09 Beograd, 30/05/2018\nU naredne tri godine u odbrambenu industriju biće uloženo dodatnih 20 miliona evra, a sve sa ciljem povećanja kapaciteta vojnih firmi, kao i povećavanje sposobnosti da prate nove i moderne svetske tehnologije. Ovo je prilikom posete čačanskom namenskom preduzeću „Sloboda“najavio ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nOn je dodao da je prošle godine odbrambena industrija Srbije izvezla robu vrednu oko 570 miliona dolara, a ove godine se očekuje čak 670 miliona dolara. Kada imate ovako moćnu odbrambenu industriju u stanju ste da se naoružavate i snabdevate po cenama koje ne biste dobili bilo gde na svetskom tržištu. Onda ste i sa manjim ulaganjima u mogućnosti da kupujete najsavremeniju municiju, oruđe i oružje, jer imate svoju odbrambenu industriju koja je u stanju da prati svetske trendove i najznačajnije svetske tokove, kazao je ministar Vulin.\nPrema Zakonu o vojnoj industriji država mora da ostane vlasnik 51 procenta fabrike namenske industrije. Ministar Vulin kaže da bi bio veoma srećan da dođe investitor koji će doneti svež novac, nove tehnologije, nova tržišta i povećati kapacitete, ali kontrolu u vlasništvu nad „Slobodom“ uvek će imati država Srbija i to 51 procenat.\naleksandar vulin ulaganja vojna industrija


Messer podržao 13. Festival nauke u Beogradu - Messer Tehnogas AD\nTrinaesti po redu Festival nauke održan je od 5. do 8. decembra 2019. godine uz podršku kompanije Messer Tehnogas na Beogradskom sajmu.\nPod sloganom „Razotkrivanje“, festival je bio posvećen razotkrivanju zabluda i mitova današnjice uz pomoć nauke i naučnih dostignuća. Trinaesti po redu, festival je ukazivao na različita sujeverja koja se vezuju za ovaj broj, a nauka, sa svojim egzaktnim saznanjima, se pokazala kao pouzdan saveznik u njihovom razotkrivanju. Ova najveća manifestacija iz oblasti nauke i obrazovanja u ovom delu Evrope, okupila je mlade istraživače i zaljubljenike u nauku putem eksperimenata, tematskih radionica i interaktivanih prikaza naučnih dostignuća. Na festivalu je učestvovalo 16 fakulteta sa Beogradskog i Novosadskog univerziteta, 14 osnovinih i srednjih škola, kao i mnoga naučna udruženja, državne institucije i 700 demonstratora iz zemlje i inostranstva.\nMesser Tehnogas se na festivalu predstavio u okviru postavke pod nazivom „Eksplodirajuće grickalice“ na naučno-fantastičnoj bini u hali 5. Na ovom nezaboravnom naučnom šou, gledaoci su imali prilike da uživaju u nizu eksperimenata koji su imali za cilj da razotkriju brojne zablude uz nesvakidašnji miks slanih grickalica i hemije.\nKao društveno odgovorna kompanija, Messer Tehnogas je svestan značaja podrške naučno-obrazovnim projektima. Na ovaj način, Messer i Festival nauke zajedno doprinose afirmaciji nauke i obrazovanja kod mladih u Srbiji, što predstavlja jedan od glavnih ciljeva kompanije.


Partizan dobija trogodišnju licencu u Evrokupu – Borba\nKošarkaški klub Partizan dobiće trogodišnju licencu za sigurno učešće u Evrokupu, objavio je specijalizovani košarkaški portal Eurohoops!\nOva vijest dolazi samo nekoliko sati poslije inicijalne priče lista Korijere di Bolonja da će Virtus među prvima sigurno dobiti višegodišnju propusnicu za drugo po kvalitetu evropsko takmičenje. Ova vijest dolazi kao melem na ranu Paritzana jer prolazi kroz jednu od najtežih sezona u novijoj klupskoj istoriji.\nCrno-bijeli na kolo prije kraja ligaškog dijela Jadranske lige imaju skor 12-13, a odavno su izgubili šanse da se bore za plej-of i samim tim plasman u evropska klupska takmičenja. S ovim se situacija potpuno okreće u Partizanovu korist, jer dobijanje višegodišnje licence znači da rezultat Parnog valjka iz ove sezone neće imati praktično nikakav negativan uticaj, jer će i naredne sezone igrati u Evropi.\nEurohoops u svom tekstu navodi da će pored Virtusa i Partizana licencu dobiti još i grčki Promiteas, te Unikaha iz Malage. Oni su, naime, bili učesnici jučerašnjeg sastanka 13 klubova na kojem je odobrena revolucionarna promjena formata Evrokupa, uvođenja sistema sa 20 klubova podijeljenih u dvije grupe. Upravo zbog toga oni će sigurno dobiti licencu.\nNa sastanku su bili prisutni takođe i ljudi iz Cedevite Olimpije i Budućnosti, ne i iz Mornara, što implicira da će i oni dobiti licencu, s tim što njima i dalje ostaje kao otvorena mogućnost da odu u Evroligu u slučaju da postanu šampioni Jadranske lige.\nVišegodišnja licenca dolazi kao veliki zamajac za upravu crno-bijelih i novog sportskog direktora Zorana Savića da sprovedu u djelo veliku rekonstrukciju ekipe tokom ljeta s ciljem da se napadne plasman u Evroligu već od jeseni. Doduše, Partizan još traži novog trenera od kojeg bi sve krenulo, ali sada postoji i dobra polazna tačka da se traži veliko trenersko ime.


Preti uništavanje još 62 miliona doza američkih vakcina - Sputnjik Srbija\n00:29 14 Maj 2021\n08:11 07.04.2021 (osveženo 08:51 07.04.2021) Preuzmite kraći link\nJoš 62 miliona doza vakcine "Džonson i Džonson" je u opasnosti, nakon što je propalo 15 miliona doza u fabrici u Baltimoru gde su napravljene . Ukoliko se ispostavi da su kontaminirane, moraće da se unište.\nU februaru su radnici u "Emerdžent Bajosolušns", kompaniji koja je poznata po proizvodnji vakcina protiv antraksa, nenamerno kontaminirali 15 miliona doza Džonson i Džonson vakcina pomešavši ih sa AstraZenekom čime su potpuno uništili ceo kontigent, preneo je Biznis insajder pisanje Njujork tajmsa.\nU međuvremenu, proizvedeno je još 62 miliona doza Džonson i Džonson vakcine, ali one još nisu proverene, pa postoji mogućnost da su kontaminirane, dodaje se u tekstu Tajmsa.\nFabrika, koja pravi vakcine, ali ih ne pakuje u bočice, do sada je proizvela najmanje 150 miliona doza Džonson i Džonson vakcina.


Kompromis države i njenih građana - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Kompromis države i njenih građana\nPOVRATAK U BUDUĆNOST - Deteritorijalni pristup problemima u Evropskoj uniji - ključ rešenja nekih ovdašnjih muka?\nKompromis države i njenih građana\nPriroda savremenih javnih problema sve češće je neteritorijalna što je uzrok čestog neuspeha države (prostorno fiksirane) da ih reši. Problemi kao što su zagađena životna sredina, organizovani kriminal, etničke tenzije, epidemije ili elementarne nepogode, ne mare za granicu i suverenitet (za ove oblasti to su fiktivne kategorije) i vrlo lako mogu da se preliju u susednu zemlju. Neophodna je, dakle, saradnja! A da bi ona bila moguća i uspešna neophodni su dobrosusedski odnosi (regionalna saradnja). Ovo je jedan od dodatnih uslova za ulazak u EU (pored ostalih) koji važi za Srbiju, ali i druge balkanske države.\n0Piše: Veran Stančetić 16. oktobra 2009. 20.52\nSrbija se ne može pohvaliti zavidnim nivoom dobrosusedskih odnosa. Pored toga, kao heterogena država ima ozbiljan problem da se sa njom ne identifikuje deo njenih građana. Mera stabilnosti države u savremenim uslovima upravo je stepen kohezije njenih građana i identifikacije sa državom u kojoj žive. Preciznije rečeno – država treba da izgradi takve uslove života u kojima će svaki građanin (bez obzira na etnicitet ili naciju) pericipirati tu državu kao svoju. Nažalost, u Srbiji i sa tim postoje problemi, naročito u oblastima Raške oblasti (Sandžaka), jugoistočne Srbije, ali i severne Srbije, dakle u oblastima gde žive nacionalne manjine.\nTežnja jednog naroda ili nacionalne manjine da ostvaruju bliske veze sa maticom ili sunarodnicima sa druge strane granice prirodna je i logična. To, opet, ne sme da znači menjanje državnih granica i prekrajanje država, već razmekšavanje granica, odnosno, omogućavanje lakšeg dijaloga, razmenu informacija, uspostavljanje kulturnih i ekonomskih veza, što treba da vodi stvaranju uslova u kojima svaki građanin može da se oseća udobno i bezbedno. Tamo gde su građani zadovoljni svojim statusom i životnim standardom (preduslov je intenzivniji ekonomski razvoj) prirodna posledica je da neće doživljavati državu u kojoj žive kao tuđu i neće imati nameru da se osamostale (otcepe). Naravno, to ne znači da i tada neće biti ekstremnih stavova, ali treba praviti razliku između situacije kada ekstremne stavove (zagovaranje secesije, pozivanje na obračun) zastupa mali broj realno nemoćnih ljudi i situacije kada je to mišljenje većine.\nProblemi sa etničkim ili nacionalnim manjinama i često zategnutim odnosima sa susedima nisu karakteristični samo za Srbiju. Slične probleme imale su i imaju mnoge nove demokratije, ali i mnoge zapadne zemlje (istina, nešto ranije, tačnije nakon Drugog svetskog rata). Imajući na umu veliki broj tenzija na svojim granicama, ali i uviđanje da krute granice, koje često presecaju geografske celine ili narode, imaju negativnih posledica na opšti društveno-ekonomski razvoj, evropske države počele su intenzivno da rade na prekograničnoj i regionalnoj saradnji ne bi li ublažile postojeće probleme. Vidljiva manifestacija ovih nastojanja su takozvani evroregioni. Evroregion predstavlja dobrovoljnu interesnu asocijaciju teritorijalnih jedinica dve ili više država uz poštovanje nacionalnih i međunarodnih zakona, u cilju eliminacije teritorijalnog izolacionizma. Motivi nastanka evroregiona su raznovrsni i mogu biti geografske prirode, zatim zajednički resursi (privredni i ekonomski aspkt), istorijske veze (kulturni, istorijski i psihološki aspekt), stanje međudržavnih odnosa (politički aspekt), ali i radi sprovođenja međudržavnih i regionalnih projekata (interesni i tehnički aspekt). Evroregion mogu činiti teritorijalne jedinice različitih statusa: regioni, asocijacije opština, gradovi, a nekada i cela država (obično u slučaju male države).\nPrvi oblici prekogranične saradnje pojavljuju se još 1958, uz nemačko-holandsku granicu pod nazivom Euroregio. Tokom sedamdesetih godina broj evroregiona intenzivno se povećava tako da ih je već pre nekoliko godina bilo više od 150. Prvi evroregion među novim demokratijama pojavljuje se 1993. (Karpatski evroregion koji sačinjavaju jedan poljski region, sedam okruga u Rumuniji, četiri u Mađarskoj, dva slovačka i tri ukrajinska regiona). U sastavu Poljske ima 16 evroregiona koji obuhvataju više od 40 odsto zemlje (podaci iz 2004). Inače, cela rumunsko-mađarska granica pripada nekom evroregionu. U Srbiji, takođe, postoji nekoliko evroregiona (Dunav-Kreš-Moreš-Tisa, Dunav za 21. vek, Drina-Sava-Majevica, EuroBalkans), ali neki od njih su više formalni bez značajnijih efekata, što je često slučaj i sa evroregionima srednje i istočne Evrope koji, u poređenju sa zapadnim, postižu slabije efekte.\nKad se govori o regionalnoj saradnji treba praviti razliku između prekogranične i interrregionalne saradnje. Prekogranična ukazuje na saradnju regiona koji se nalaze uz granicu, dok interrregionalna saradnja predstavlja veze regiona koji se ne moraju nužno graničiti. Radi se najčešće o ekonomskoj saradnji, razmeni iskustava i informacija, unapređenju kulturne politike. Da se ovome pridaje značajna pažnja u EU svedoči budžet (više od 40 odsto budžeta EU se izdvaja za regionalne politike) i sedmogodišnji plan politike regionalnog razvoja 2007-2013, gde je od tri navedena cilja jedan regionalna saradnja.\nPraksa nepoznata Srbiji\nNovi momenat koji odovodi do još većeg značaja i institucijalizacije ovog fenomena u EU jeste Uredba o evropskom grupisanju teritorijalne saradnje iz 2006. godine (European grouping of territorial cooperation – EGTC, Regulation /EC/ No 1082/2006). Suština ove regulative koja se primenjuje od 2007. godine jeste da formirani entiteti – organizacije koje predstavljaju saradnju regionalnih i lokalnih vlasti i drugih javnih tela različitih država imaju pravni subjektivitet. Regulativom je utvrđeno da učesnici ove forme saradnje mogu da budu države članice, regionalne ili lokalne vlasti, ali i širok dijapazon javnih tela i asocijacija. Pored toga ovi kooperativni entiteti imaju svoj statut, skupštinu sastavljenu od predstavnika osnivača, direktora, a po potrebi i druge organe čija se svrha mora precizno definisati. Takođe, EGTC uspostavlja i svoj godišnji budžet koji usvaja Skupština. Kako stoji u članu 1 ove uredbe, cilj EGTC je unapređenje prekogranične, interregionalne i transnacionalne saradnje sa naročitom svrhom jačanja ekonomske i socijalne kohezije.\nOva praksa koja postoji u EU za nas je još uvek nepoznata i neobavezujuća. Ali, opredeljenje Srbije da postane članica EU znači da će jednog dana, svako u Srbiji, bile to opštine ili neki budući region, moći da uspostavi ovu formu saradnje sa organizacijama drugih država.\nMeđutim, mudro je uzeti već sad ovo u obzir i ponuditi taj instrument manjinama u Srbiji, ali i svima kojima bi to bilo u interesu, tim pre što se Srbija na severu i celom istočnom granicom graniči sa EU. To bi doprinelo relaksaciji odnosa sa manjinama i smanjenju tenzija, ali isto tako i stvaranju pozitivnije slike o Srbiji kao državi koja usvaja i sprovodi dobru praksu iz EU.\nIpak, da bi ovaj instrument zaista bio efektivan uvek je neophodan i određeni kompromis: Srbija (ili tačnije politička elita) da se odrekne ideje da će se davanjem veće slobode ili autonomije ugroziti teritorijalni integritet zemlje (u suštini je reč o želji za zadržavanjem moći i kontrole), a pogranične opštine i građani koji pripadaju manjinskim grupama da se odreknu ideje o prekrajanju granica i svake druge aktivnosti koja bi ugrožavala osnove političkog sistema i suštinske elemente države.


Hostwinds kuponi i pogodnosti 2022\nHostAdvice Hostwinds Prikazi Kuponi\nPoslednji pokušaj: pre 4 dana, 15 sati i 3 minuta , ISTIČE 2.1.25.\n116 korisnika je koristilo ovaj kupon\nPoslednji pokušaj: pre 48 dana, 13 sati i 11 minuta , ISTIČE 1.12.25.\nPoslednji pokušaj: pre 422 dana, 14 sati i 2 minuta , ISTIČE 31.12.17.\nPoslednji pokušaj: pre 402 dana, 4 sata i 42 minuta , ISTIČE 31.1.18.\nPoslednji pokušaj: pre 576 dana, 8 sati i 36 minuta , ISTIČE 30.11.20.


Bol vodi u postporođajnu depresiju - Zdravlje Vodič | Vaš vodič kroz zdravstveni sistem Srbije\nBol vodi u postporođajnu depresiju\nTestiranje na HIV bez novca i uputa\nBol u donjem delu leđa posle porođaja novopečene mame uglavnom pripisuju epiduralnoj anesteziji, ali nedavna istraživanja su pokazala da je on najčešće posledica prekomerne telesne težine. Upravo zbog toga ovaj bol se javlja u predelu lumbalne kičme još tokom trudnoće. Postporođajni bol u leđima javlja se sa jednakom učestalošću kod žena koje su se porodile sa ili bez epidurala. Čak je jednako zastupljen kod porodilja koje su porođene vaginalno i carskim rezom.\nDr Slavica Krušić, specijalista anestezije i reanimacije u GAK “Narodni front” za “Zdravlje Vodič” odgovara na najčešća pitanja i nedoumice budućih majki u vezi sa epiduralnom anestezijom i ističe da bezbolni porođaj ne utiče na bolove u leđima.\nNeke žene mogu da imaju nelagodu u donjem delu leđa, na mestu plasiranja epiduralnog katetera, nekoliko sati ili dana posle epidurala što je prouzrokovano traumom tkiva tokom plasiranja epiduralne igle, ali to ne traje dugo .\nKoje su prednosti epidurala?\nEpidural ublažava jačinu porođajnog bola, a veoma često i u potpunosti otklanja bol. Predstavlja najefikasniji način tj. zlatni standard za obezboljavanje porođaja. Istovremeno porodilji omogućava da se odmori, opusti, fokusira i daje snagu da, kad krenu naponi, aktivno učestvuje u svom porođaju. Pored epiduralne analgezije kao vrste neuroaksijalne (regionalne) tehnike koristi se sve više kombinovana spinalna-epiduralna analgezija i spinalna analgezija. Pored zahteva majke, epidural je poželjan i kod trudnica sa specifičnim kardiovaskularnim oboljenjima, kao što su srčane mane, teškim respiratornim oboljenjima, specifičnim neurološkim bolestima, preeklampsijom (visok pritisak u trudnoći) i stanjima poput morbidne gojaznosti, u kojima opšta anestezija može biti opasna po život.\nPovremeno se mogu javiti pad krvnog pritiska, svrab, neadekvatna analgezija. Retko, manje od 1 odsto, može da se javi jedna od ozbiljnijih komplikacija poput jake glavobolje kao posledica povrede dure, jedne od moždanih ovojnica. Jako retka komplikacija je povreda nerava, utrnulost ili slabost noge, veoma retka infekcija na mestu uboda, epiduralni apsces, meningitis, epiduralni hematom, dok je ekstremno retka komplikacija teška povreda koja uključuje paralizu. Udruženje akušerskih anesteziologa Velike Britanije je napravilo informativni letak o učestalosti potencijalnih komplikacija za buduće majke. Njegova srpska verzija dostupna je na sajtu GAK “Narodni Front”, a porodilje ga dobijaju u pisanoj formi kada treba da potpišu zahtev za epidural.\nDa li svaka trudnica može da dobije epidural?\nU suštini najveći broj trudnica može da dobije epidural ukoliko nema kontraindikacija za epiduralnu analgeziju. Kontraindikacije su: odbijanje trudnice da istu dobije, alergija na lokalne anestetike, infekcija na mestu planiranog uboda, nekorigovana hipovolemija, povišen intrakranijalni pritisak, problemi sa zgrušavanjem krvi gde imamo dve grupe trudnica: trudnice koje su na antikoagulantnoj terapiji i trudnice koje imaju nizak broj trombocita; nemogućnost pacijentkinje da sarađuje. Anesteziolozi će često uzeti u obzir individualnu procenu rizika i benefita za pojedine porodilje.\nKoju proceduru moraju da prođu trudnice koje žele da se porode uz epiduralnu anesteziju?\nU idealnom slučaju svaka porodilja koja je planirana za epidural trebalo bi da prođe anesteziološki pregled i preanestetičku procenu rizika. Međutim, u svakodnevnoj kliničkoj praksi porodilja prvi put vidi anesteziologa na dan porođaja, posle postavljene indikacije za epidural od strane ginekologa. Kratka anamneza i klinički pregled, krvna slika, ponekad i koagulacioni nalaz, potpisana informisana saglasnost porodilja da su u potpunosti razumele informacije su neophodne pre nego se započne procedura. Informisanje porodilje o rizicima i benefitima epiduralne analgezije treba da bude dostupno u školama roditeljstva, domovima zdravlja i savetovalištima za trudnice.\nDa li je istina ili mit da epidural usporava porođaj?\nUticaj epiduralne analgezije na trajanje porođaja detaljno je proučavan. Svetska zdravstvena organizacija je stava po pitanju trajanja porođaja da nije jasno da li epiduralna analgezija utiče na dužinu trajanja prvog i drugog porođajnog doba u poređenju sa grupom bez epidurala, zato što je nivo dokaza veoma nizak. Novije studije posle 2005. godine pokazuju da epidurali i spinali dani rano tokom porođaja, pre dilatacije cerviksa od 4 cm, zapravo ubrzavaju prvo porođajno doba kod nekih žena, prvorotki, što je najverovatnije posledica upotrebe niskodozne epiduralne tehnike i modernizovanih tehnika regionalne anestezije. Upotrebom niskodozne epiduralne tehnike redukuje se pojava pada krvnog pritiska i motorne blokade, smanjuje se procenat instrumentalno završenih porođaja, vakuum ekstrakcija, forceps, a povećava se zadovoljstvo, odnosno satisfakcija majke. U prošlosti su primenjivane visoke koncentracije lokalnih anestetika, pa je i broj neželjenih pojava bio veći.\nIstražujete uticaj epidurala na postporođajnu depresiju. Šta su pokazala Vaša istraživanja do sada?\nPorođajni bol može imati mnogo štetnih uticaja na majku, pa čak i na dete, koji mogu da traju dugo posle porođaja. Ozbiljni poremećaji raspoloženja poput postporođajne depresije, pa čak i posttraumatski stresni poremećaj PTSP, mogu češće da se jave kod žena koje su doživele bolne i traumatične porođaje. Povezanost epiduralne analgezije i postporođajne depresije se unazad nekoliko godina ispituje, i prema dosadašnjim rezultatima, postoje oprečni rezultati studija. Jedna od njih navodi postojanje statistički značajne razlike između grupa, pa tako one koje nisu dobile epidural 30 % su imale veći rizik za pojavu postporođajne depresije, u odnosu na 14 % iz grupe koja je dobila epidural. Ima i studija koje su pokazale da ne postoji povezanost između epidurala i postporođajne depresije.


Joksimović: Grčka iskreni prijatelj i partner Srbije - European Western Balkans\nATINA – “Grčka je iskreni prijatelj i partner Srbije na evropskom putu, ali i po pitanju stabilnosti regiona”, poručila je danas ministarka zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović, koja boravi u poseti Atini.\nNjena poseta, tokom koje će o evropskim integracijama Srbije i bilateralnoj saradnji razgovarati sa grčkim zvaničnicima, jedna je od početnih priprema za zajedničku sednicu vlada Srbije i Grčke, koja će biti održana u julu u Solunu, a na kojoj bi trebalo da bude potpisano više sporazuma u raznim oblastima.\nJoksimović je za Tanjug, posle razgovora sa alternativnim ministrom inostranih poslova Grčke Jorgosom Katrugalosom, na čiji poziv boravi u Grčkoj, istakla da je blo reči regionalnoj stabilnosti, ekonomskoj saradnji, evropskom putu Srbije, migrantskoj krizi, ali da je u fokusu zapravo prijateljstvo dve zemlje, koje se ne sme zaboraviti.\n“Za nas je najznačajnije da naše prijatelje ne smemo da zaboravimo. Dobri odnosi se ne podrazumevaju, dobri odnosi moraju da se neguju, da se grade, da se jačaju”, istakla je Joksimović.\nNavodeći da je mnogo tema bilo na stolu, Joksimović kaže da je generalni zaključak da iskreno prijateljstvo sa Grčkom, grčkim narodom i vladom postoji i da se obe zemlje moraju posvetiti njegovom negovanju, kako ne bi bilo samo priče o tradicionalno dobrim odnosima, a bez konkretnih rezultata.\n“Nesumnjivo je Grčka važan prijatelj i partner Srbije na evropskom putu, kao i po pitanju stabilnosti regiona”, istakla je Joksimović i dodala da Srbija ima nedvosmislenu podršku te zemlje na evropskom putu i da će Atina podržati i otvaranje novih poglavlja za koja je Srbija spremna, do kraja malteškog predsedavanja, odnosno do kraja juna ove godine.\nJoksimović je rekla i da pozicija Srbije u evropskim integracijama nije uvek laka i da se država trudi da nekim zemljama posebno objasni i predoči argumente zbog kojih je važan evropski put.\nIstiče da je sa Katrugalosom bilo reči i o situaciji u regionu, te da je za Grčku, kao zemlju koja ističe da je balkanska, vrlo važno šta se događa u regionu Zapadnog Balkana.\nKonstatovano je, navodi, da ima puno uznemirujućih izjava, koje vode ka destabilizaciji, kao i da Grčka i Srbija sa istih pozicija posmatraju situaciju u regionu.\n“Mislim da ćemo i ubuduće više sarađivati u tom smislu, da pratimo situaciju i da sa nekih pozicija zajednički sagledavamo šta se dešava u regionu Zapadnog Balkana”, istakla je Joksimović.\nJoksimović navodi i da postoji mnogo prostora za dalju ekonomsku saradnju, posebno u oblasti turizma i zajedničkih projekata koji bi ubuduće mogli da se realizuju.\nNavodi i da je sa grčkim ministrom bilo reči i o migrantskoj krizi, budući da je ta zemlja osetila najveći teret.\nIstičući da EU u početnim momentima krize nije reagovala jedinstveno, Joksimović kaže da sada već postoji određeni mehanizam koji funkcioniše i da je situacija u toj zemlji stabilnija.\n“I za nas, kao zemlju tranzita, važno je da znamo šta se dešava i kakave su tendencije što se tiče migrantskih ruta”, navodi Joksimović i dodaje da za sada sporazum EU s Turskom dobro funkcioniše.\nOsim sa ministrom Kartugalosom, Joksimović će razgovarati i sa predsednikom Odbora za evropske integracije Parlamenta Grčke Anastasiosom Kurakisom i predsednikom Evropske organizacije za javno pravo – EPLO Spiridonom Flogaitisom.\nJoksimović je rekla i da, posle dugog perioda od tri i po godine, tokom kojeg nije bilo ministarskih poseta na najvišem nivou sa Grčkom, počeo ciklus važnih razmena sa grčkim prijateljima.\nJadranka JoksimovićJorgos Katrugalos


Atlantic Grupa u prvom tromjesečju 2020. godine ostvarila rast od 12,2 posto - BizMag\nNaslovna Izdvojeno Atlantic Grupa u prvom tromjesečju 2020. godine ostvarila rast od 12,2 posto\nAtlantic Grupa u prvom tromjesečju 2020. godine ostvarila rast od 12,2 posto\nAtlantic Grupa je u prvom tromjesečju 2020. ostvarila prihod od prodaje u iznosu od 170,8 miliona eura, što u odnosu na isto razdoblje prošle godine, izuzme li se uticaj dezinvesticija, predstavlja rast od 12,2 posto.\nDobit iz poslovanja (EBIT) u ovom razdoblju iznosi 16,2 miliona eura i veća je za 15,4%, dok je neto dobit u odnosu na prvi kvartal lani narasla 10,6% na 11,9 miliona eura.\n“Tromjesečje je na svakom planu obilježila prije svega pandemija COVID 19, s kojom se svijet još nije izborio, a s novim korona virusom i njegovim posljedicama tek učimo da živimo i poslujemo. Neupitno je da ovo ima značajan uticaj i na nas, međutim do sada, osim prestanka prodaje u HoReCa kanalu i pada potrošnje u on-the-go i impulsnom segmentu, nismo imali drugog značajno negativnog uticaja na naše poslovanje. Štaviše, u prvom kvartalu ostvarili smo značajan organski rast, koji je najvećim dijelom posljedica odličnih rezultata strateškog poslovnog područja (SPP) Delikatesni namazi, apotekarskog lanca Farmacia, poslovnog područja Donat Mg i SPP Kafa. Vjerujemo da će nam stabilna finansijska pozicija, istorijski najviši rezultati u 2019. godini, neupitna predanost Atlanticovih zaposlenih, koja je u ovoj situaciji posebno došla do izražaja, kao i snaga naših brendova, pomoći da prebrodimo ovu krizu s minimalnim negativnim posljedicama”, komentarisao je predsjednik Uprave Emil Tedeschi.\nPrijašnji nasloviLactalis grupa najavila nove investicije: 3,5 miliona KM za podršku mljekarstvu u BiH\nIdući nasloviEBRD će zbog krize za Balkan osigurati povećan iznos od 1,7 milijardi eura


Udaranje zavrsnog glanca\nUDARANJE DOLAZEĆIH GENERACIJA\nFudbaleri FC Sartida su se vratili u Smederevo, baš kako je najavljeno i planirano, prošlog petka. Pred njima je sada završni deo priprema, onaj u kojem se određuje sastav, glanca se forma i uigravaju linije u kojima ima novajlija. U tu svrhu su Smederevci u sredu odigrali dve utakmice s različitim rivalima, sa dva različita tima, ne baš podjednakih kvaliteta po imenima, ali i u onom, uslovno rečeno “drugom” bila je nekolicina igrača koji se nadaju mestu u startnoj postavi. Kako bilo, oba takmaca su pobeđena. Tim koji je u Pančevu protiv domaćeg Dinama vodio Škoro pobedio je sa 4:0. Ono što je, verovatno, posebno obradovalo stručni štab je činjenica da je najzad proradio i jedan od onih u čijem opisu radnog mesta je davanje golova. Nenad Mirosavljević je postigao dva pogotka, preostala dva su delo Bogdanovića (koji se i na Kipru istakao po ovom pitanju) i Ramovića. Sastav koji je u Kostolcu vodio Škorin prvi pomoćnik Đorđević, rečeno je, takođe je bio bolji od domaćina, mada je Rudar u ovaj meč ušao sa znatno većim ambicijama i jačim sastavom nego što se moglo očekivati. Kostolčani su prvi deo rešili u svoju korist golom Jakovljevića, da bi stvari, što se Smederevaca tiče, došle na svoje mesto s dva pogotka Šćepanovića.\nMudrinić (ponovo) trese mreže u dresu FC Sartida\nOmladinci FC Sartida takođe se vredno pripremaju za nastavak prvenstva u kojem ih očekuje grčevita borba za opstanak u najelitnijem takmičenju za taj uzrast. Ovih dana su odigrali nekoliko pripremnih utakmica, između ostalih i onu u Banatskim Karlovcima. Pobedili su sa 2:0, a strelac drugog gola je bio Mudrinić. U pitanju je brat od strica doskorašnjeg prvotimca FC Sartida, devetnaestogodišnjak koji je nedavno stigao u Smederevo iz Kikinde.\nOsim Pantića, čija povreda zahteva nešto duže lečenje, van FC Sartid-ovog stroja ove nedelje bio je i Paunović. Kako je on jedan od ozbiljnijih kandidata za preuzimanje mesta poslednjeg čoveka u odbrani posle Mrdakovog odlaska, ovo je unekoliko poremetilo planove na uigravanju ove linije.\nPrvenstvo do 8. juna\nPo onome što se čulo ove nedelje, prolećni deo prvenstva Prve savezne fudbalske lige trajaće do 8. juna, a ne kako je ranije bilo planirano, nedelju dana kraće. Razloga su dva: ne učestvujemo na Svetskom prvenstvu pa našoj reprezentaciji nije potreban jun za pripreme, i drugi, reprezentacija će, ali kao sparing partner onima koji idu u Koreju i Japan, nastupiti na turniru u Moskvi. Ovo znači da bi i finale Kupa (ono što bi FC Sartid moglo nešto više da interesuje, u slučaju...) trebalo da bude pomereno za 29. maj.\nOno što je sigurno je to da sutra sledi još jedna, moglo bi se reći generalna proba pred nastavak prvenstva. Kako je već najavljeno, FC Sartid se u, najverovatnije, poslednjem susretu pre nastavka takmičenja u Prvoj saveznoj ligi sastaje sa požarevačkim Mladim radnikom. Pošto i na startu prolećnjeg dela igra u gostima, FC Sartid je sa Požarevljanima dogovorio da se ovaj meč odigra na njihovom terenu.


Monitoring projekata – Fondacija Tempus\nPraćenje ili monitoring projekata je jedan od ključnih elemenata upravljanja programom Erazmus+ i važan je kako za projekte koji se susreću sa izazovima, tako i za one u kojima se sve odvija po planu i sa uspehom.\nOsnovni cilj svih monitoring aktivnosti je da se ostvare predviđeni ciljevi projekata, da se dostigne najveći mogući uticaj njihovih rezultata, kao i da se, ostvarivanjem ciljeva od značaja za partnersku zemlju, opravda ulaganje fondova Evropske unije. Monitoring posete mogu prevazilaziti okvire projekata jer pružaju mogućnosti za širenje pozitivnih iskustava i primera dobre prakse.\nSvaki projekat treba da sadrži komponentu internog praćenja kvaliteta, odnosno praćenja napredovanja i ostvarivanja postavljenih ciljeva.\nPored kontrole kvaliteta koju sprovode učesnici projekata, vrši se zvanično nadgledanje projekata koje je u nadležnosti Izvršne agencije u oblasti obrazovanja, medija i kulture (EACEA) i Nacionalnih Erazmus+ agencija. Ono se sprovodi putem desk monitoringa (praćenje sprovođenja projekta putem izveštaja o radu, elektronske i telefonske komunikacije) i monitoring poseta (posete projektu u nekoj od visokoškolskih ustanova učesnica i razgovor sa članovima projektnog tima).\nEACEA je dužna da prati projekat i sprovođenje aktivnosti tokom celog njegovog trajanja. U okviru svojih ovlašćenja, nacionalne Erazmus+ kancelarije dužne su da u svojim zemljama organizuju monitoring posete svim tekućim projektima koji se finansiraju kroz Erazmus+ program i koji uključuju visokoškolske ustanove na teritoriji te zemlje (u skladu sa monitoring planom koji odobrava EACEA).\nMonitoring posete se uglavnom fokusiraju na aspekte kao što su kvalitet sprovođenja projekta, saradnja projektnog tima, uticaj projekta ili relevantnost projektnih aktivnosti u kontekstu ciljeva projekta, a uglavnom postoje tri različite vrste monitoring poseta: preventivne, savetodavne i kontrolne.\nKao organizacija zadužena za promociju i sprovođenje Erazmus+ u Srbiji, Fondacija Tempus sprovodi redovne monitoringe projekata odobrenih u okviru ovog programa.


Svetska banka očekuje stabilnu inflaciju i priliv stranih investicija u Srbiju | Ekonomija | Novosti.rs\nSvetska banka očekuje stabilnu inflaciju i priliv stranih investicija u Srbiju\nTanjug | 08. oktobar 2019. 15:50 | Komentara: 0\nOčuvanje nivoa stranih direktnih investicija će biti moguće zbog ulaganja u prerađivačku industriju\nLagard: Kriptovalute očigledno "drmaju" bankarski sistem\nSvetska banka očekuje da Srbija ove i sledeće godine zadrži nivo stranih direktnih investicija (SDI) na šest procenata bruto domaćeg proizvoda (BDP) i da inflacija ostane u okviru ciljane vrednosti Narodne banke Srbije.\nOčuvanje nivoa stranih direktnih investicija će biti moguće zbog ulaganja u prerađivačku industriju, ocenjeno je danas u Beogradu na predstavljanju redovnog ekonomskog izveštaja Svetske banke za region Zapadnog Balkana, pod nazivom "Rastuće neizvesnosti".\nMenadžer za makroekonomsku politiku za Evropu Svetske banke Galina Andronova Vinselet poručila je da je izuzetno važno da Srbija, u uslovima najvećeg usporavanja svetske ekonomije od svetske ekonomske krize, očuva konkurentnost svoje privrede i da brine o rezervama stvorenim tokom finansijske konsolidacije.\nPovećanje plata moglo bi da utiče na manju konkurentnost, ocenila je ona i dodala da je izvoz jedan od najviših prioriteta Srbije i da bi država morala da ga zaštiti.\nViši ekonomista Svetske banke u Beogradu Lazar Šestović smatra da je zbog mnogih stranih investicija u prerađivački sektor, Srbija konkurenta i da bi trebalo učiniti sve, da u situaciji rastućih globalnih neizvesnosti i usporavanja evropskih ekonomija, konkurentnost naše privrede ne ugrozimo.\nUsporavanje privrede Nemačke, u kojoj opada proizvodnju automobila i mašina, kao i u drugim evropskim zemljama koje imaju auto-industriju, može se odraziti na naš prerađivački sektor koji je u lancu snabdevanja, upozorio je on.\nŠestović je naveo da je u Srbiji došlo do povećanja potrošnje pre rebalansa budžeta, te da "dodatni efekat sa rebalansom nije bio neophodan, pogotovo u situaciji nadolazećih rizika", i da je "možda bilo bolje sačekati i kontrolisati rast plata, držati ga na nivou nominalnog rasta BDP-a".\nPrema njegovim rečima, ostaje da se vidi koliko će na konkurentnost privrede uticati povećanje plata u javnom sektoru, kao i uticaj tog povećanja na plate u privatnom sektoru.\nOn je podsetio da su globalni rizici veliki jer se stalno vrše revizije i spuštaju projekcije rasta, "a tek treba da usledi efekat Bregzita i pun efekat primene carinskih stopa između Amerike i Kine".\n"Ovo je rani signal i dodatni poziv državi, prevashodno Ministarstvu finansija da vodi računa o tome šta se dešava sa fiskalnom politikom. Mi smo ostvarili jako dobre efekte sa fiskalnom konsolidacijom, međutim sada bi trebalo da vidimo kako da zadržimo benefite", istakao je Šestović.\nKako je dodao trebalo bi da budemo spremni i da imamo određene rezerve za slučaj da se situacija globalno pogorša.\nIz Svetske banke konstatuju da, iako postoji značajan odliv radne snage kroz migracije ka EU, u Srbiji je zabeležena rekordno niska stopa nezaposlenosti od 10 procenata u dosadašjem toku ove godine, pri čemu u odnosu na isti period 2018. godine ima 20.000 više zaposlenih.\nTakođe je ocenjeno da u Srbiji postoji problem rastućeg spoljnog deficita, koji će prema procenama Svetske banke nastaviti da raste i u 2020. godini, ali to ne vide nako neki značajniji rizik.\n"Deficit je do sada relativno lako finansiran jer je ukupan priliv stranih direktnih investicija bio dosta veliki, a devizne rezerve NBS su stalno rasle, i sada su na istorijski visokom nivou oko 13 milijardi evra - i to obezbeđuje uvoz od oko šest meseci, tako da u tom smislu ne postoji neki značajniji rizik", rekao je Šestović.\nKomentarišući činjenicu da će Srbija nakon višegodišnjeg budžetskog suficita nakon rebalansa budžeta imati blagi deficit, on je naglasio da "i dalje govorimo o malom iznosu, koji, dakle, nije nešto što je alarmantno".\nSvetska banka je za ovu godinu projektovala rast BDP-a Srbije na 3,3 procenta, za naredu na 3,9 procenata, a za 2021. predviđa stopu rasta od 4,0 odsto.\nŠestović je mišljenja da su ove projekcije "otprilike u skladu sa potencijalom srpske ekonomije".\nDatume iz davne prošlosti ne treba uopšte obeležavati 8.7%


Dana 27. januara, na godišnjicu oslobođenja nemačkog nacističkog koncentracionog logora Aušvic-Birkenau, biće obeležen Međunarodni dan sećanja na žrtve Holokausta koji je ustanovila Generalna skupština UN 2005. godine.\nBivši koncentracioni logor Aušvic-Birkenau jedan je od najvažnijih simbola sećanja na Holokaust. Hiljade grobova i memorijalnih centara širom sveta čuva sećanje na stravične zločine i odaje poštu žrtvama.\nPrvi transport zarobljenika stigao je u Aušvic 14. juna 1940. godine. Bili su to poljski politički zarobljenici koji su dopremljeni u logor usled masovnog hapšenja Poljaka i, shodno tome, pretrpanosti zatvora na teritoriji okupirane Poljske.\nDve godine kasnije Aušvic postaje jedan od glavnih centara za realizaciju „Endlösung der Judenfrage” (Konačno rešenje jevrejskog pitanja) – nacističkog plana za uništenje Jevreja koji su živeli na teritoriji koje je okupirao Treći Rajh. U logoru Aušvic-Birkenau ubijeno je oko milion i po ljudi, od čega oko milion Jevreja, među kojima je bio veliki broj državljana Republike Poljske. Teror je vršen i u stotinama drugih koncentracionih logora u Nemačkoj, u zemljama-saveznicama Osovine i na okupiranim teritoritorijama, u getima i tokom egzekucija na ulicama mnogich evropskih gradova i sela. Procenjuje se da je za vreme Drugog svetskog rata stradalo šest miliona Jevreja. Koncentracioni logor Aušvic-Birkenau oslobođen je 27. Janura 1945. kada je na okupiranu poljsku teritoriju ušla Crvena armija.\nSmrt miliona Jevreja zauvek će ostati sramota za čovečanstvo. Nakon te stravične tragedije veru u ljudskost vraćaju nam oni koji su pomagali Jevrejima da prežive Holokaust, među kojima je bilo i Poljaka. Vlada RP u egzilu i hiljade naših zemljaka je, u znak ljudske solidarnosti, pomagalo Jevrejima tokom čitavog Drugog svetskog rata. Ne treba zaboraviti da je u okupiranoj Poljskoj za to sledila smrtna kazna. Poljaci čine najbrojniju grupu ljudi odlikovanih priznanjem Pravednici među narodima koje dodeljuje Memorijalni institut za žrtve i heroje Holokausta Jad Vašem. Vlada RP je u Poljskoj formirala Komitet za pomoć Jevrejima „Žegota”. Bila je to jedina organizacija u okupiranoj Evropi koja je osnovana samo da bi spasavala Jevreje.\nI poljske diplomate su aktivno pomagale Jevrejima. Zahvaljujući tzv. Ladosovoj grupi tokom 1942-43. spaseno je više stotina Jevreja iz Holandije, Poljske, Nemačke, Austrije, Francuske, Slovačke i drugih evropskih zemalja.


Započeta sanacija odlagališta Ćafe | Opština Bar\nDana 23. februara otvoreno je gradilište u okviru projekta Sanacija nesanitarnog odlagališta “Ćafe” u opštini Bar. Projekat se realizuje kao dio Operativnog programa za regionalni razvoj i ima za cilj unapređenje sistema upravljanja životnom sredinom, a finansira se 85% iz sredstava IPA donacije i 15% iz sredstava nacionalnog učešća.\nNa svečanosti otvaranja gradilišta, prisustvovali su Dragan Asanović, generalni direktor Direktorata za upravljanje otpadom, Andre Lis, šef Sektora za saradnju Delegacije EU u Crnoj Gori, Ivana Glišević Đurović, v.d. Generalne direktorke za koordinaciju programa pomoći EU i dr Zoran Srzentić, predsjednik Opštine Bar.\nPredsjednik Opštine Bar, dr Zoran Srzentić, ocijenio je da projekat sanacije nesanitarnog odlagališta “Ćafe” predstavlja značajan korak u ispunjavanju predpristupnih uslova, evropskih normi i standarda u oblasti odlaganja otpada. Takođe, podsjetio je na napore koje su Opština Bar i Ulcinj uložili u izgradnju druge regionalne deponije u Crnoj Gori, koja je postala operativna u julu 2012. godine, a kojom se riješilo pitanje komunalnog odlaganja otpada na gotovo cijelom primorju.\nAndre Lis, šef Sektora za saradnju Delegacije EU u Crnoj Gori istakao je da novi cilj EU jeste da se reciklira 75% otpada, a da se ograniči odlaganje komunalnog otpada do 2030. na 10%. Rekao je da u EU žele da pomognu da Crna Gora sačuva svoju divlju prirodu i ljepotu i da će EU do kraja godine uložiti u rehabilitaciju ‘Ćafe’ četiri i po miliona eura.\nGeneralni direktor Direktorata za upravljanje otpadom Dragan Asanović je okupljenima ukazao na važnost poglavlja 27 u predprisupnim pregovorima Crne Gore i Evropske unije, čiji bitan dio obuhvata i način upravljanja otpadom koje je jedno od najzahtjevnijih u finansijskom i tehničkom smislu.\nPlan rada službenika Komunalne policije od 25. februara do 03.marta 2017.godine


ITAcademy - Besplatno školovanje za 25 đaka generacije\nPočetak/Društvo/ITAcademy – Besplatno školovanje za 25 đaka generacije\nITAcademy – Besplatno školovanje za 25 đaka generacije\nNiške Vesti 18. jula 2018.\nNajuspešnijim maturantima koji su se ove godine okitili titulom đaka generacije ITAcademy u saradnji sa Fondacijom Nj.K.V. Prestolonaslednika Aleksandra Karađorđevića dodeliće 25 besplatnih školovanja.\nSedamnaestu godinu zaredom na Belom dvoru održan je svečani prijem za maturante i njihove roditelje, a Nj.K.V. Prestolonaslednik Aleksandar Karađorđević ugostio je preko 600 maturanata.\nDobrodošlicu su im poželeli i generalni direktor kompanije LINK\ngroup Nikola Subotić, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević i ministar prosvete i kulture Republike Srpske doktor Dane Malešević.\nPrijava za besplatno školovanje otvorena do 20. jula, a svi zainteresovani đaci generacije treba da pošalju svoju prijavu najkasnije do tada. Stručna komisija će na osnovu motivacionih pisama doneti odluku ko će biti nagrađen besplatnim školovanjem.\n„Naša misija je da pomažemo ljudima da budu uspešniji i zato već drugu godinu zaredom dodeljujemo 25 besplatnih školovanja, i to za naše najtraženije programe na ITAcademy. Najbolji đaci iz Republike Srpske i Srbije imaju priliku da konkurišu. Pročitaćemo njihova motivaciona pisma, odlučiti ko su to najbolji među najboljima i ko će dobiti priliku da narednih godinu dana sa nama uči i napreduje.“ rekao je Nikola Subotić, generalni menadžer kompanije LINK group.\nImena pobednika biće objavljena 30. jula a svečana dodela besplatnih školovanja biće održana 5. septembra od 17 časova na Belom dvoru.\nNajuspešniji maturanti moći će da biraju program na ITAcademy, a školovaće se online, putem najsavremenije Distance Learning platforme za učenje na daljinu.\nPolaznici na ITAcademy mogu da se školuju na šest različitih odseka, koji sadrže ukupno 30 programa. Na njima je da odaberu oblast u kojoj se najbolje snalaze – Programiranje, Dizajn, IT business, Administracija, 3D dizajn i AutoCAD i Mobile Development.\nSvim đacima generacije koji dobiju besplatno školovanje na raspolaganju su različiti kursevi u okviru nastavnog programa koji odaberu, a u svakom trenutku svog školovanja imaće na\nraspolaganju kako pomoć profesora, tako i pomoć Centra za razvoj karijere ukoliko su im potrebni saveti za dodatno usavršavanje i pronalaženje posla.\nZa besplatno školovanje možete da se prijavite ovde.\nAleksandar Karađorđević beli dvor besplatno školovanje đaci generacije ITAcademy LINK group\nUčenica iz Niša dobitnica besplatnog školovanja na ITAcademy\nSrbija u ratu, Dan primirja i cena pobede (II deo)\nNiš dobio najsavremeniji 3D mamograf\nKarađorđevići donirali medicinske aparate niškim bolnicama


Objavljeno: 16:27, 30. маја 2014.\nVladimir Ozerov, generalni direktor „Optima grupe“, u čijem sastavu radi Rafinerija ulja Modriča, rekao je da je šest decenija postojanja Rafinerije ulja Modriča značajan jubilej.\n„Decenijama je Rafinerija ulja Modriča bila vodeća kompanija za proizvodnju, preradu i promet derivata nafte u bivšoj Jugoslaviji, a danas sa više od 500 radnika, 250 proizvoda i kvalitetom koji su potvrdile laboratorije najvećih proizvođača automobila u Evropi, Rafinerija uspješno plasira svoje proizvode u zemljama regiona, EU i Ruske Federacije“, rekao je Ozerov.\nOn je rekao da je većinski vlasnik Rafinerije ulja, ruska kompanija „Zarubežnjeft“ uložila značajna sredstva u rekonstrukciju postrojenja i nabavku savremene opreme za preradu nafte i naftnih derivata.\n„Posjedujemo vrhunsku tehnologiju za proizvodnju najkvalitetnijih ulja, motornih i industrijskih maziva, što nam potvrđuju veliki proizvođači automobila kao što su `Mercedes`, `Folksvagen`, `Audi` i drugi. Korak više, u unaprijeđenju proizvodnog procesa, biće ostvaren na jesen otvaranjem `blendinga` novog postrojenja za proizvodnju motornih ulja i maziva koji će omogućiti veći obim proizvodnje u Rafineriji ulja Modriča“, dodao je Ozerov.\n„Od osnivanja rukovodstvo i inženjeri Rafinerije rade na usavršavanju proizvodnje i stalnom podizanju kvaliteta proizvoda“, rekao je Dugić.


Milan Glušac na sastanku sa predsednikom Vlade Crne Gore Duškom Markovićem | Oko Nas\nMilan Glušac na sastanku sa predsednikom Vlade Crne Gore Duškom Markovićem\nPredsednik Vlade Crne Gore Duško Marković završio je prvu zvaničnu posetu Republici Srbiji sastancima sa predsednicima opština Mali Iđoš i Vrbas u kojima živi veliki broj Crmogoraca.\nNa sastanku, održanom u prostorjama Konzulata Crne Gore u Sremskim Karlovcima, istaknuto je opredeljenje za nastavak aktivnosti kojima će biti poboljšan položaj crnogorske manjine i nastavljena afirmacija crnogorske kulture. Predsedik Marković je rekao da je zadovoljan položajem crnogorske manjine u Srbiji, ali da ima prostora za napredak. Predsednik opštine Vrbas, Milan Glušac izrazio je zadovoljstvo zbog susreta i sastanka sa predsednikom Vlade Crne Gore.\n“Naša opredeljenost je da unapređujemo položaj Crnogoraca i svih drugih nacionalnih zajednica u opštini Vrbas, i to sam na sastanku sa predsednikom Vlade Crne Gore istakao. Na nama je da uložimo energiju u izgradnju harmoničnih odnosa među ljudima i nacionalnim zajednicama i podržimo svaku njihovu akciju koja služi očuvanju nacionalnog identiteta i kulture. Naši odlični odnosi sa Crnom Gorom potvrđuju i odnosi Vrbasa sa bratskim gradovima Nikšić i Herceg Novi. Verujem da ćemo u budućnosti uspostaviti još čvršću saradnju”, rekao je Glušac.\nPored predsednika opština Vrbas i Mali Iđoš, premijer Marković se sastao i sa predstavnicima Nacionalnog savjeta crnogorske manjine, Crnogorske partije i Saveta Vlade Crne Gore za saradnju sa iseljenicima. Marković je naglasio važnost kohezije, saradnje i rešavanja problema unutar Nacionalnog savjeta kroz otvoren i iskren dijalog. Iskazao je spremnnost Vlade da nastavi da jača veze sa dijasporom.\nPrethodni članakSvečano otvoren V Memorijalni turnir „Drago Jovović“Sledeći članakPobednički pehar Crvenoj zvezdi – Završen 5. Memorijalni turnir „Drago Jovović“


Beba i porodica Piše:Tanjug16. mar. 202112:11\nPoseta pedijatrima smanjena je zbog velikog straha roditelja da njihova deca ne dođu u kontakt sa koronavirusom, kaže pulmolog i alergolog Predrag Veljković nakon upozorenja Udruženja pedijatara da je stopa obavezne vakcinacije protiv morbila u našoj zemlji opala za 25-30 odsto, čime, ukazuju, deca mogu postati najveća "kolateralna" šteta kovid 19 pandemije.\nPedijatri su juče istakli da postoji ozbiljan rizik da nakon ili tokom epidemije kovid 19 Srbija ima epidemiju morbila i da će posebnu opasnost predstavljati otvaranje vrtića i škola u punom obimu, a Veljković za TV K1 naglašava da je vakcinacija jedini lek za tu bolest.\nPedijatri: Prete nam morbili zbog smanjene vakcinacije dece\nOn je rekao da se morbili jako brzo šire, a sa visokom temperaturom daju teške kliničke slike, dodajući da obaraju imunitet kod dece, tako da se može razviti upala pluća ili čak uslediti i slepilo.\n“Prenosi se kapljičnim putem, kao i koronavirus. Veoma mala doza količine virusa može da izazove oboljenje i jedini lek za to je vakcinacija, odnosno kolektivna imunizacija”, naveo je Veljković.\nKako je rekao, vakcina protiv morbila, zaušaka i rubele (MMR) obavezna je i ona se sprovodi od druge godine života deteta, odnosno sa punih 13 meseci do 24 meseca starosti.\nNakon toga sledi revakcina pred polazak u prvi razred osnovne škole, navodi Veljković.\nOn je ukazao i da u poslednje vreme kod njega na preglede dolaze deca sa umereno povišenom telesnom temperaturom, pojačanom nazalnom sekrecijom, kašljem… i naveo da se, ukoliko se sumnja na kovid 19, rade brzi antigenski test ili deca šalju u kovid ambulante gde rade PCR test.\nNema gripa među decom, ali ima stomačnog virusa\nVeljković kaže da je povećan broj respiratornih infekcija, ali i ističe da ne može da tvrdi da su to sve slučajevi kovida 19.\nNaveo je i da u poslednja dva meseca nije video nijedno dete koje je obolelo od gripa, dodajući da trenutno vlada i stomačni virus, sa simptomima muke, gađenja i povraćanja.


Zašto su dobre veze sa Rusijom korisne za Tursku - 08.07.2016, Sputnik Srbija\nNemački list „Frankfurter algemajne cajtung“ objavio je komentar o brzom pomirenju i uspostavljanju veza između Rusije i Turske. 08.07.2016, Sputnik Srbija\nBilo koji faktor, ko ima Rusije kao partner i prijatelj ima velike prednosti. RUSI SU POSTENI PRIJATELJI SA DOBRIM KARAKTEROM. Neprijatelji Rusije su neprijatelji covecanstva.\nNemački list „Frankfurter algemajne cajtung“ objavio je komentar o brzom pomirenju i uspostavljanju veza između Rusije i Turske.\nList pretpostavlja da se Erdogan verovatno složio da učini ustupke u zamenu za ponovno uspostavljanje odnosa između dve zemlje. Jedan od njih je najverovatnije promena spoljne politike prema Siriji, piše novinar Rajner Herman u svojoj kolumni za „Frankfurter“.\n„Možemo samo da pretpostavimo da je pomirenje sa Rusijom Erdogan morao da plati promenom svoje politike prema Siriji. Na kraju krajeva, Rusija i Turska imaju različite stavove o Siriji“, navodi Herman.\nRanije su se Rusija i Turska dogovorile da se opozicione grupe povuku sa teritorija koje kontrolišu teroristi, iako je prethodno Turska dozvolila Nusra frontu da koristi njene teritorije za pripremu napada na Siriju i ometala međunarodne pokušaje da se Nusra front nađe na listi terorističkih organizacija.\nPrema izjavama ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova, Turska je prihvatila nova pravila igre u Siriji. Sada, ukoliko snage umerene opozicije ne napuste oblasti koje kontrolišu teroristi, smatraće se saučesnicima terorista.\nPromene u spoljnoj politici zemlje mogle bi biti povezane sa postavljanjem Binalija Jildirima za novog turskog premijera. Nakon njegovog imenovanja, spoljna politika zemlje doživela je značajne promene.\nVelike promene se vide u odnosima Turske sa Rusijom i Izraelom, a nekoliko eksperata čak govori o novoj strategiji turske spoljne politike.\n„Turska je osećala potrebu da se prilagodi novoj međunarodnoj situaciji. Nakon formiranja nove Vlade Binalija Jildirima, Ankara je preduzela niz naprednih političkih koraka“, izjavio je politički analitičar prof. dr Salih Jilmaz za Sputnjik.\nUbrzo nakon što je Jildirim postao premijer najavio je da će turska politika biti usmerena na očuvanje prijateljskih odnosa sa zemljama u regionu. Turska je prvo uspostavila veze sa Izraelom, a zatim počela da izgrađuje odnose sa Rusijom, ističe taj analitičar.\n„Rusija je veoma važna zemlja za Tursku u ekonomskoj, političkoj i strateškoj sferi. Turska shvata da će imati koristi od razvoja odnosa sa Rusijom, a posebno u Evroaziji i na Bliskom istoku“, dodao je Jilmaz.\n„Poboljšanjem odnosa sa Rusijom Turska može da pojača veze sa ŠOS-om i Evropskom unijom i ostalim organizacijama u Evroaziji. Rusko-turska saradnja takođe će omogućiti mirniju situaciju na Kavkazu i u Siriji. Stoga će trenutna spoljna politika Vlade Turske koju vodi Binali Jildirim obratiti više pažnje na mir u regionu i, pre svega, biti usmerena na rešavanje krize u odnosima sa svojim susedima“, zaključio je Jilmaz.\n14:42„Biće velikih problema“: Prva reakcija Srbije povodom odluke Incka


Valjevci u januaru 27 dana udisali zagađen vazduh - SRDA\nValjevci u januaru 27 dana udisali zagađen vazduh\n– Svakodnevno je zabeleženo višestruko prekoračenje granične vrednosti, a vazduh je najotrovniji bio na Savindan – navodi se u izveštaju o kvalitetu vazduha u Valjevu udruženja građana “Lokalni odgovor” u sklopu akcije “Aero Alarm”.\nNajviša srednja dnevna koncentracija supednovanih PM2,5 čestica zabeležena isti dan, 90,01 µg/m3.\nVisina aerozagađenja u protekloj nedelji je bila takva da je svako mogao osetiti zdravstvene tegobe. Svakog dana kada su izmerene izuzetno visoke koncentracije zagađujućih materija, vazduh je predstavljao izuzetan rizik i vanredne zdravstvene uslove za sve stanovnike Valjeva, navodi portal.\n– Namera nam je da poboljšamo obaveštavanje građana i građanki Valjeva o aerozagađenju. Radimo na stvaranju javne svesti da je aerozagađenje realnost, svakodnevica, koja zahteva aktivizam radi smanjenja uticaja i ublažavanja posledica na zdravlje ljudi, navodi se u saopštenju udruženja “Lokalni odgovor”.\naerozagađenje Valjevo Važno zagađenje vazduha


Beogradski centar za ljudska prava u Zaječaru od 20. do 22. maja organizuje trening "Moj grad-moja prava"\nBeogradski centar za ljudska prava u Zaječaru od 20. do 22. maja organizuje trening „Moj grad-moja prava“\nNamera organizatora je da polaznike škole upozna sa idejom, pojmom i mehanizmima zaštite ljudskih prava ali i da podstakne učesnike da daju doprinos unapređenju poštovanja ljudskih prava u svojoj zajednici.\nPredavanje će držati pravnici Beogradskog centra za ljudska prava sa velikim iskustvom u edukaciji različitih društvenih grupa o konceptu ljudskih prava i njihovoj zaštiti.\nPored predavanja, trening će obuhvatiti i radionice kako bi učesnici imali priliku da izlože svoje stavove o ljudskim pravima i specifičnostima njihovog ostavarivanja u lokalnoj zajednici.\nNa osnovu znanja koja budu stekli tokom škole i uz mentorstvo tima Beogradskog centra za ljudska prava tim polaznika će sačiniti policy paper u kome će izneti ideje za rešavanje problema u ostvarivanju ljudskih prava.\nTimovi iz pet loklanih sredina predstaviće svoje radove na konferenciji u Beogradu koja će biti održana u Kući ljudskih prava i demokratije.\nTrening je namenjen mladima, učenicima 3. i 4. godine srednjih škola iz Zaječara, kao i studentima prve i druge godine fakulteta.\nbeogradski centar za ljudska prava moj grad moja prava Timočki omladinski centar


Obeležen 70. rođendan ASS: Velika takmičenja uskoro u Beogradu - SPORTSKI ŽURNAL\nObeležen 70. rođendan ASS: Velika takmičenja uskoro u Beogradu\nAtletski savez Srbije (ASS) obeležio je 70. godina postojanja, uz podršku čelnih ljudi svetske i evropske atletike, kao i promocijom knjige „Atletski dragulji Srbije” Stevana Kovačevića\nNa svečanosti su prisustvovali prvi čovek Svetske atletske federacije čuveni Britanac Sebastijan Kou, predsednik Evropske atletike Sven Arne Hansen i predsednik Balkanske federacije Dobromir Karamiranov.\n– Ponosan sam što smo poslednjih godina ispunili sve ciljeve, jedan od glavnih je infrastruktura, izgradili smo atletske dvorane i stadione, nikada u istoriji saveza nismo imali ovoliko uspešnih atletičara, sa ovolikim brojem medalja. Digli smo kraljicu sportova sa kolena, da postane prava kraljica sportova. U tu čast izdali smo knjigu „Atletski dragulji Srbije“ – rekao je predsednik ASS Veselin Jevrosimović na konferenciji za medije u hotelu Hilton.\nPredsednik Evropske atletske federacije Hansen istakao je da je uveren kako će Srbija uskoro biti kandidat za organizaciju najvećih atletskih takmičenja na otvorenom.\n– Pre mesec i po dana sam bio na EP u Berlinu i to je bilo najbolje organizovano EP na otvorenom, ali sam bio i u Beogradu prošle godine kada je organizovano najbolje EP u dvorani. Organizacija Evropskog dvoranskog šampionata u Srbiji bila je fenomenalna, oduševio sam se kakva ljubav prema atletici vlada ovde, 9.000 navijača je ostalo da gleda dodelu medalja na zatvaranju takmičenja i tu sam video koliko ova zemlja voli atletiku. Siguran sam da je Beograd ozbiljan kandidat da nakon izgradnje atletskog stadiona i infrastrukture organizuje ne samo EP na otvorenom, već i za Svetsko prvenstvo – rekao je Hansen.\nČuveni Britanac Kou, sa pozicije prvog čoveka svetske atletike, poručio je da podržava Srbiju u kandidaturi za organizaciju SP u dvorani 2022. godine.\n– Beograd je imao sjajnu kandidaturu za 2020. godine, ali nije izabran i želeo bih pre svega da ASS i Vlada Srbije nastave da razmišljaju u tom pravcu u želji za organizacijom takvog prvenstva. Odmah nakon odluke sam došao do Jevrosimovića i nastavio sam da ga podržavam da nastavi u kandidaturi za 2022. godine. Kada biramo tako veliko takmičenje, vodimo računa i koliko Vlada podržava sport i organizaciju takvog takmičenja. Bio sam ovde nakon toga, i tada sam pružio podršku da Srbija nastavi sa kandidaturom za ovakvo takmičenje – rekao je Kou.\nPrvi čovek Balkanske atletike Karamarinov otkrio je da će Srbija ove godine organizovati tri događaja.\n– Organizovaće se Srbija Siti maraton, šampionat Balkana za juniore i Balkan Gala, gde će se birati najbolji balkanski atletičari – poručio je predsednik Balkanske atletske federacije.


Nemačka kompanija Haix u Vranju proizvodiće obuću za vojsku i policiju\nDruštvo 13 januar 2022\nNemački investitor koji će za godinu dana zaposliti 1.000 radnika već u februaru dolazi u Vranje nakon zatvaranja italijanske fabrike Geoks i otpuštanja radnika, novo je obećanje predsednika Aleksandra Vučića od pre nekoliko dana.\nNajava o dolasku misterioznog investitora stiže istovremeno sa navodima zaposlenih iz Teklasa u Vladičinom Hanu, koji je po ranijem obećanju predsednika trebalo da zaposli bivše radnike Geoksa, da se zbog premeštanja u Vranje pogoni gase i da „posla nema ni za njih“.\nPrema nezvaničnim saznanjima portala Nova.rs, misteriozni investitor iz Nemačke je kompanija Haix Group, specijalizovana za proizvodnju obuće za vatrogasce, policiju, vojsku i dr.\nPočetkom avgusta prošle godine bez posla je ostalo oko 1.000 radnika Geoksa, nakon čega su usledila obećanja sa vrha, među kojima i ono da će Teklas u Vladičinom Hanu rešiti sudbinu 650 otpuštenih do marta ove godine.\nPrema najnovijim informacijama od zaposlenih u Teklasu, u ovoj kompaniji trenutno radi oko 1.200 radnika, od kojih je tek oko 300 iz Vranja.\n"Uspeli su oni da zaposle i više od 300 radnika iz Geoksa, ali je dosta njih odustalo. Sada ubrzano prazne fabriku. Posla nema ni za nas.\nVeć je dosta radnika iz fabrike u Hanu povučeno za Vranje, samo nam stigne obaveštenje da smo od sutra tamo. U veoma kratkom vremenskom periodu pogoni su preseljeni u Vranje, jer će tamo svečano biti otvoren. Ispada da Han ispašta sada zbog Vranja" - kaže sagovornik portala Nova rs iz Teklasa.\nProsečna plata ljudi koji su spas nakon otkaza u Geoksu uspeli da nađu u Teklasu, je oko 50.000 dinara, kaže sagovornik, o čemu su nedavno pisale i Južne vesti.\nIako za oko 800 otpuštenih rešenje i dalje nije stiglo, stiže novo obećanje - gostujući na televiziji K1, predsednik je najavio da će u Vranje u martu, mesec dana pre izbora, doći "jedna nemačka kompanija, mnogo solidnija od Geoksa, mnogo bolja, koja će već u februaru da zaposli značajan broj ljudi a u roku od godinu i nešto dana negde oko 1.000 zaposlenih". Nije otkrio o kojoj se kompaniji radi.\n"Rano je za više informacija, znaće se za nedelju dana. Ali neće biti 1.000 radnika odmah, biće na početku svega 40-ak, a do kraja godine možda i preko 100. Koliko znam, oni su zbog boljih uslova i logistike ipak više hteli da otvaraju pogon negde u Vojvodini. Ali izgleda da će lakše raditi ako to bude u Vranju!", kaže sagovornica portala Nova rs.


POSJETE Naglašena i odličnu saradnja sa Evropskim sudom za ljudska prava\nKonstatirana je efikasnost u izvršenju presuda Evropskog suda za ljudska prava, te podrška budućoj istinskoj saradnji\nRajmondi i Đukanović\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović primio je danas na Cetinju, Guida Rajmondija (Raimondi) predsjednika Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, koji boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nĐukanović je čestitao sagovorniku dva značajna jubileja koja se obilježavaju ove godine, 60 godina od osnivanja Evropskog suda za ljudska prava i 70. godišnjicu osnivanja Vijeća Evrope.\nU tom kontekstu Đukanović je istakao da su upravo iskustva Crne Gore proistekla iz saradnje sa ovim institucijama, doprinijela dinamičnijem i osjetnom usvajanju savremenih demokratskih vrijednosti koje baštini današnja razvijena Evropa.\nKazao je i da je crnogorsko angažiranje na tom polju išlo u korak s ostvarenjem članstva u NATO-u, kao i u pregovorima o pristupanju EU, kao strateškom cilju vanjske politike ove države.\nPredsjednik Evropskog suda za ljudska prava Rajmondi impresioniran je napretkom koji je Crna Gora ostvarila u oblasti pravosuđa i izrazio zadovoljstvo povodom dosadašnje participacije Crne Gore u radu Vijeća Evrope.\nTakođer je naglasio odličnu saradnju sa Evropskim sudom za ljudska prava, posebno pohvalivši ulogu crnogorskih sudova i sudija koji prate praksu evropskih kolega i aktivno doprinose njenom daljem širenju i implementaciji najsavremenijih standarda evropskih pravnih tekovina.\nSagovornici su se saglasili, da iako je Crna Gora u vrhu liste po broju podnesenih predstavki Evropskom sudu za ljudska prava, ukupna količina predstavki nije razlog da bi izazivala bilo kakvu zabrinutost jer najveći broj njih bude odbačen. Mjerljiv pokazatelj može samo biti broj presuda, kojim je utvrđeno kršenje Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda.\nTakođer, konstatirana je efikasnost u izvršenju presuda Evropskog suda za ljudska prava, te podrška budućoj istinskoj saradnji.\nMilo Đukanović Guido Raimondi Crna Gora


Konferencija za novinare povodom planova Auto Kluba Galax (AK Galax) 26.03.2018 | RNB\nDana 26.03.2018. Beogradskom sajmu automobila održana je konferencija za novinare povodom planova Auto Kluba Galax (AK Galax) za predstojeću takmičarsku sezonu na kojoj su govorili ispred rafinerije nafte Beograd (RNB) koja je generalni pokrovitelj auto kluba Galax, gen. Direktorka gospođa Ljiljana Žugić, direktor prodaje i marketinga gospodin Danko Pavlović, takmičar AK Galax i akltuelni šampion Srbije u automobilizmu Uroš Brkić.\nPrvo se prisutnim novinarima obratila genaeralna direktorka Rafinerije nafte Beograd gospođa Ljiljana Žugić:\nRNB sa svojim brendom Galax već decenijama podržava auto sport. Osim što se timski pojavljujemo na sajmovima i auto trkama, od privatizacije pre dve godine, RNB stručni tim razvio je 24 nova proizvoda, uglavnom čistu sintetiku. Sirovine najvišeg kvaliteta nabavljamo iz inostranstva, kako bismo pratili korak sa najmodernijim svetskim tehnologijama i ekološkim standardima.\nPosebno smo razvili ulja koja zadovoljavaju potrebe trkačkih automobila. Posedujemo apruvele svetskih proizvodjača motora, kao što su Mercedes, MAN, VW, Volvo…. Direktono smo dokazani u auto sportu kroz rezultate postignute na auto trkama, jer takmičari našeg kluba u kontinuitetu koriste Galax motorna ulja Racing SAE 10W 40.\nImam to zadovoljstvo da najavim ove sezone nastup sa novim automobilom, u novoj klasi i novim dizajnom. U pitanju je kao što imate prilike da vidite VW polo S2000. Priprema se, voziću ga u najsnažnijoj klasi u Srpskom šampionatu, a to je klasa do 2000ccm E1. Automobil je stigao pre nekih mesec dana iz Slovačke i još uvek nisu završeni svi detalji na automobilu ali je izložen na Beogradskom sajmu automobila kako bi domaća publika imala prilike da vidi o kakvom automobilu je reč. Kada bude završen očekuje se da će imati 270 ks i 900 kg.\nPrva brdska trka održaće se u Soko Banji 29.04.2018. Prva kružna na čuvenom Mišeluku u Novom Sadu 03.06.2018. U sezoni će se održati ukupno dvanest kružnih i brdskih trka, a sezona će trajati do kraja oktobra. Imamo tu sreću da će se tokom sezone dve trke koje se boduju za Srpski šampionat bodovati se i za Centralno Evropski šampionat (CEZ) na kružnim trkama. U pitanju je čuveno Beogradsko Ušće i kružna trka u Banjaluci. Na obe trke ću se prijaviti i za cez šampionat pa ako rezultati budu zadovoljavajući nastavićemo sa CEZ kampanjom na još nekoj trci u regionu kako bi smo i tamo ostvarili zapažen rezultat. Osim rezultata u Srpskom šampionatu kao što mnogi od vas znaju osvajač sam vicešampionske titule za 2015. godinu u Evropskom CEZ šampionatu i bio sam šampion u Češkom ESET V4 kupu te godine. Tako da bih želeo da mi se ove godine ukaže prilika da napravim sličan rezultat i u tom Evropskom šampionatu.\nSve to ne bi bilo moguće bez rafinerije nafte Beograd mog generalnog sponzora i Auto Kluba Galax koji me maksmilano podržavaju vec tri godine unazad. Ove godine smo postigli još bolji dogovor i očekujemo još uspešniju saradnju.


NA ČELU SVIH STUDENATA IZ EVROPE | SportInfo\nHome / Kultura i život oko nas / NA ČELU SVIH STUDENATA IZ EVROPE\nDragan Kosović, dvadesetjednogodišnji mladić iz Žitišta, ostvario san da studira u prestonici Rusije.\nGlumi, peva, igra, odličan je voditelj i student, Dragan Kosović, iz malenog Žitišta kod Zrenjanina, hrabro i odvažno, sam krči svoj životni put i ostvaruje dečački san da na ruskom jeziku, koji obožava, završi studije na Univerzitetu prijateljstva naroda u Moskvi i nastavi da uspešno predvodi studente strance, iz Evrope u prestonici Rusije.\nBio je đak generacije u rodnom Žitištu, u kojem mu i danas žive majka Sandra, otac Aleksandar i mlađi brat Nikola, kao maturant zrenjaninske Gimnazija, fascinirao je profesorku fizike Anu Bubalo, rođenu u Ukrajini, kada joj je na tečnom ruskom jeziku otpevao popularnu “Kaćušu”, a kako sam kaže, najzaslužnija za njegov odlazak na studije u Moskvu je takođe profesorica u zrenjaninskoj Gimnaziji, Ruskinja, rođena u Moskvi, Irina Ubović, koja je prepoznala talenat i ambiciju svog učenika i usmerila ga ka ostvarenju sna.\n– U gimnaziji smo često organizovali poetske večeri, čitali Jesenjina, pevali ruske pesme, a eto upravo recitujući “Pismo majci” Sergeja Jesenjina na ruskom , pobedio sam na republičkom takmičenju u Valjevu i otvorio vidike ka dalekoj Moskvi, do koje sam prvi put putovao autobusom, namučio se, ali i oduševio – priča Dragan, koji je zimski raspust proveo sa porodicim u rodnom Žitištu, ne skrivajući fascinaciju Crvenim trgom i prestonicom Rusije.\nKao maturant 2018. godine prijavio se na konkurs “Ruskog doma” za učenike koji žele da školovanje nastave u Rusiji i dobio stipendiju, zajedno sa Darijom Milović, devojkom iz obližnjeg sela Lazarevo, koja je zajedno sa Draganom na studijama u Rusiji.\n– Uživam u Moskvi, uz dobre ocene, redovno polaganje ispita i bogat društveni život, želja mi je da završim fakultet i nastavim usavršavanje ruskog jezika – iskreno dodaje Dragan, koji će, kada priča o njemu bude objavljena, već biti u Moskvi i nastaviti da predsedava studentskom organizacijom mladih akademaca, koji su sa tla Evrope na univerzitetima u Rusiji.\nUČESNIK TV KVIZA “MI ZNAMO RUSKI”\nNije mala stvar skupiti hrabrost i učestvovati u popularnom tv kvizu “Mi znamo ruski” koji prati milionski auditorijum, a pri tom dostojno reprezentovati svoj fakultet i Asocijaciju studenata iz Evrope, na čijem čelu se, kao predsedavajući, nalazi.\nDANI KRALJEVINE TAJLAND\nDragan Kosović bio je voditelj na Danima kraljevine Tajland, tradicionalnoj manifestaciji koju u Moskvi organizuje ambasada ove zemlje, a u tradicionalnoj tajlandskoj narodnoj nošnji, uspešno se borio i izborio sa teškim imenima i tradicionalnim tajlandskim izrazima.\nVRATA SUNCA U MURMANSKU\nPoznati sveslovenski festival u gradu na granici sa Finskom, bio je još jedna uspešna stanica Dragana Kosovića, koji će osim Murmanska, za ceo život pamtiti učešće i pobedu na Biznis forumu u Jermeniji, na kojem je njegov biznis projekat, proglašen za ubedljivo najbolji.\nRUSI ODUŠEVLJENI SRPSKOM RAKIJOM\nKao sada već iskusan folkloraš, sa ansamblom Srpskih igara, Dragan je obišao gotovo sve Domove kulture, hotele i restorane u Moskvi i okolini, a kako kaže uvek u torbi ima flašu tradicionalne srpske rakije, za kojom Rusi, luduju.\nBALKANSKE ŽURKE I MUZIKA\nKao prvi čovek svih studenata van Rusije, ambiciozni Žitištanin je često organizator tipično balkanskih žurki, na kojima se sluša muzika sa prostora bivše Jugoslavije, promovišu tradicionalne vrednosti naroda i zemalja iz kojih studenti dolaze…


Bosna i Hercegovina Sandžak Srbija Svijet\nBošnjačko-američka nacionalna asocijacija (BANA) u ime svojih članova porijeklom iz Sandžaka i Srbije, kao i preživjelih žrtava genocida i policijskih represalija, najoštrije osuđuje i javno se ograđuje od čestitke predsjednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je u ime svih građana Srbije čestitao 9. januar, neustavni dan RS-a, manjeg entiteta u državi Bosni i Hercegovini.\nForsiranjem 9. januara – dana početka agresije i genocida, nije ništa drugo do silovanja javnosti sa velikosrpskim nacionalističkim SANU i crkvenim projektima od kojih još uvijek nisu odustali.\nOgrađujemo se od ovakvih javnih manipulacija predsjednika Srbije, kojem je dobro poznato, da građani i državljani Srbije nisu samo njegovi privatni Srbi, već da ima i Bošnjaka, Albanaca, Mađara, Roma čak i Srba koji ne dijele mišljenje sa predsjednikom Srbije o velikonacionalističkim projektima koje je osudio cijeli demokratski svijet i internacionalni sudovi. Upućivanjem ovakvih čestitki predsjednik Srbije ustvari na “vijagri” nastoji da održi ratne velikosrpske nacionalističke i retrogradne fašističke snage sa obje strane Drine. To je krajnje nedopustiv i necivilizacijski čin.\nUstavni sud Bosne i Hercegovine 9. januar je proglasio neustavnim i predsjednik Srbije mora poštovati odluke najveće institucije u susjednoj Državi. Također, predsjedniku Vučiću je dobro poznato, da je upravo na dan 9. januara 1992., počela agresija na susjednu Bosnu i Hercegovinu i genocid nad Bošnjacima koji je planiran u velikosrpskoj beogradskoj kuhinji, te da je tada i on bio u srpskim terorističkim četničkim formacijama, koji su sijali smrt nad nevinim civilima Sarajeva ali i širom Bosne i Hercegovine.\nBošnjačko-američka nacionalna asocijacija u ime svojih članova državljana Srbije ističe, predsjedniče Srbije, ne dozvoljavamo vam da govorite u ime nas – građana Sandžaka, državljana Srbije, upravo zbog nepoštovanja prema državi Bosni i Hercegovini, njenom suverenitetu i terotirijalnom integritetu, ali i bošnjačkim žrtvama genocida, koje također i vi nosite na duši, mnogo prije nego što ste sa skupštinske govornice uputili prijetnju – STO ZA JEDNOG,


U vojsku opet iz školskih klupa\nBEOGRAD - Mladi regruti najverovatnije će ponovo ići na odsluženje vojnog roka pravo iz srednjoškolskih klupa, a na eventualno odlaganje moći će da računaju najkasnije do isteka apsolventskog staža - ovo bi trebalo da bude najznačajnija novina novog zakona o Vojsci koji priprema Ministarstvo odbrane SCG.\nAko ova ideja bude prihvaćena, još jedanput će biti pomerena donja starosna granica za odlazak u vojsku pa će regruti na odsluženje ići sa navršenih 19 godina umesto sa 21, kao do sada. Oni koji upišu fakultet više neće moći da odlažu ovu obavezu do završetka školovanja, odnosno do 27 godine života, kao što je bio slučaj.\nU Ministarstvu odbrane takođe razmišljaju da na adekvatan način reše način služenja vojnog roka našim državljanima u dijaspori. Za sada je najbliža varijanta da se onim licima koja u inostranstvu imaju stalni boravak, stalni posao i porodice omogući otkup vojnog roka. Takođe, ovo Ministarstvo priprema i zakon o civilnom služenju vojnog roka, po uzoru na demokratske zemlje, kojim će se ovaj vid izmestiti iz Ministarstva odbrane u neko ministarstvo Vlada Srbije i Crne Gore.\nOčekuje se da će predlozi zakona biti završeni do kraja narednog meseca, kako bi se pre leta našli u skupštinskoj proceduri i bili usvojeni do kraja godine.\nKolegijum Evropske komisije danas donosi odluku na sastanku u Strazburu\nPoseta Kontakt grupe unela je juče novine u protokol za doček\nIzmenu Ustavne povelje treba da ratifikuju sva tri parlamenta\nOlja Šljivančanin, ćerka haškog optuženika: Tata nije prebio Lukića\nSaradnja do izručenja Mladića i Karadžića\nPragmatično: Filozofija "preko reda"\nDavinić: Proveriti pisanje Danasa


NATO: Radimo na usvajanju rezolucije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » NATO: Radimo na usvajanju rezolucije\nKolston je time odgovorio na pitanje novinara da li se u NATO smatra da predsednik SAD Džordž Buš „spekuliše“ kad kaže da će Kosovo biti nezavisno i bez rezolucije SB UN, što podrazumeva i jednostrano priznavanje te nezavisnosti od nekih zemalja. Podvukao je da se „NATO ne sprema na neuspeh“, da „nema nikakvog plana B“ jer „još nema ruskog veta“, kao i da se „NATO saveznici nadaju da će moći da se usvoji rezolucija SB UN o Kosovu koja bi uzela u obzir predloge Martija Ahtisarija o statusu“.\nTakva rezolucija bi, prema rečima Kolstona, „ponudila stabilan i bezbedan put da se nastavi napred – put napred za Kosovo, ali i za kosovske susede na Balkanu, uključujući Srbiju“. Kolston je saopštio da će ministri odbrane NATO i zemalja Partnerstva za mir, uključujući srpskog ministra Dragana Šutanovca, u četvrtak na sastanku u Briselu razgovarati o Kosovu.\nVisoki funkcioner Atlantskog saveza istakao je da će ministri 49 zemalja Evroatlantskog partnerstva na tom zasedanju uputiti poruku da žele da se Srbija postepeno uključi u evroatlantske integracije. Zamoljen da kaže hoće li NATO i s kojim mandatom ostati na Kosovu i ako bi propali napori za usvajanje rezolucije u SB UN i došlo do jednostranog priznavanja nezavisnosti Pokrajine, pomoćnik generalnog sekretara NATO je odgovorio da će trupe Atlantskog saveza tamo „svakako ostati, i to na temelju postojeće rezolucije 1244 SB UN“.\nI, stavio je do znanja Kolston, „kada je reč o spekulacijama šta bi se desilo ako ne bi bila usvojena rezolucija SB UN o Kosovu, najpre se mora reći da još nema ruskog veta“.\n– Nastavljamo da radimo i radićemo idućih dana i nedelja s ciljem da vidimo može li se postići nagodba kroz pregovore – rekao je.\nKolston je naveo da ne postoji nikakav plan B.\n– Ne spremamo se za neuspeh. Svaki saveznik u NATO će pojedinačno morati da odluči kako bi postupio, ako taj proces doživi neuspeh. A moja poruka je da proces nije propao i da mi svom snagom radimo na tome da obezbedimo da ne propadne – podvukao je.\nKolston je rekao da će ministri odbrane NATO i partnera poslati dve vezane poruke.\n– Jednu upućenu ljudima na Kosovu, uz ohrabrenje svim nacijama da podrže rezoluciju SB UN na temelju Ahtisarijevih predloga. A drugu, poruku Beogradu da NATO saveznici vide i podržavaju postepeno ugrađivanje Srbije u evroatlantske i evropske institucije – dodao je.\nJer, naveo je Kolston, „mi želimo da prijatelji i kolege u Srbiji postanu deo šire porodice evropskih nacija i da ne budu po strani od nje“.


Ćavi Paskval - Blic Sport\nSRČANI PROBLEMI Ćavi Paskval pobedio Olimpijkos u borbi za grčku titulu, pa završio u bolnici\nTrener košarkaša Panatinaikosa Ćavi Paskval je, posle osvajanja titule u Grčkoj, završio u bolnici zbog srčanih problema.\nMAJSTORICA Vrela borba za titulu: PAO uzvratio udarac Olimpijakosu\nŠampiona Grčke odlučiće majstorica! Panatinaikos je uspeo da na svom terenu savlada Olimpijakos (71:58) i tako dođe do 2:2 u seriji finala plej-ofa.\nPaskval: Presudili slab početak i loša odbrana\nTrener košarkaša Panatinaikosa Ćavi Paskval rekao je da su slab početak i loša igra u odbrani bili ključni razlozi poraza njegove ekipe od Crvene zvezde u Beogradu.\nZNA ŠTA GA ČEKA U BEOGRADU Paskval: Jović, Kuzmić i Simonović - ključ Zvezdine dobre igre\nKošarkaši šestostrukog prvaka Evrolige Panatinaikosa odigraće u četvrtak u hali "Aleksandar Nikolić" (19.00) drugi duel sa Crvenom zvezdom ove sezone u okviru tog takmičenja. Trener "zelenih" Ćavi Paskval rekao je da zna šta ga čeka u Beogradu.\nPaskval: Srećan sam što smo pobedili Zvezdu\nTrener Panatinaikosa Ćavi Paskval nije bio zadovoljan kako su njegovi igrači dopustili Zvezdi da se razmahne u poslednjoj deonici meča 4. kola Evrolige, u kome je grčki tim na kraju trijumfovao sa 70:59.\nNOVA ERA Ćavi Paskval posle 13 godina napustio Barselonu\nŠpanski košarkaški trener Ćavi Paskval napustio je Barselonu posle 13 godina, saopštio je katalonski tim.\nTrener Barselone: Pred Zvezdinim mladim igračima je sjajna budućnost\nTrener košarkaša Barselone Ćavi Paskval istakao je posle pobede nad Crvenom zvezdom Telekom od 73:77 u 11. kolu Top 16 faze Evrolige da je pred mladim igračima crveno-belih gotovo izvesno sjajna budućnost.\nPaskval: Protiv Zvezde da potvrdimo plasman u Top 8, biće pakleno u Areni\nTrener košarkaša Barselone Ćavi Paskval izjavio je pre duela sa Crvenom zvezdom u Evroligi da će njegova ekipa svim snagama ići na pobedu kako bi potvrdila plasman u Top 8 elitnog takmičenja.\nPaskval: Meč sa Zvezdom kao finale, moramo sačuvati Marjanovića\nTrener košarkaša Barselone Ćavi Paskval rekao je da očekuje težak meč protiv Crvene zvezde i dodao da su sve utakmice u Top 16 fazi Evrolige izuzetno važne, posebno kada se igraju na domaćem terenu.\nObradović: Barselona je glavni favorit za osvajanje Evrolige\nTrener Fenerbahčea Željko Obradović rekao je pred duel sa Barselonom u grupi A Evrolige da je katalonski gigant jedan od glavnih favorita za osvojanje najelitinijeg evropskog takmičenja.\nPaskval na klupi Barselone do 2015. godine\nKošarkaški klub Barselona saopštio je da je produžio ugovor sa trenerom Ćavijem Paskvalom do 2015. godine.\nĆavi Paskval najbolji trener Evrolige, Vujošević drugi!\nTrener košarkaša Barselone Ćavi Paskval proglašen je za najboljeg trenera Evrolige za prošlu sezonu, dok je stručnjak Partizana Duško Vujošević na drugom mestu, objavljeno je danas na sajtu najelitnijeg evropskog takmičenja.


Bosna i Hercegovina ostvarila prihod od zajedničke prodaje rezidencijalnog stana bivše SFRJ u New Yorku\nBosni i Hercegovini su uplaćena novčana sredstva u iznosu od 1.324.533,87 USD od zajedničke prodaje rezidencijalnog stana bivše SFRJ na adresi 730 Park Avenue u New Yorku, što je u skladu sa pripadajućim procentom od 15% prema Sporazumu o pitanjima sukcesije bivše SFRJ.\nSekretar Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine i ovlašteni predstavnik za provedbu Aneksa B Sporazuma o pitanjima sukcesije Adnan Hadžikapetanović obavijestio je da je završen postupak prodaje rezidencijalnog stana bivše SFRJ u New Yorku po cijeni od 12.100.000,00 USD. Ovlašteni predstavnici zemalja sukcesora su pregovore sa kupcem vodili putem međunarodne agencije za posredovanje u prodaji nekretnina Douglas Elliman RE, New York.\nKupoprodajni ugovor je potpisan u New Yorku, 31. maja 2018. godine, od strane ovlaštenih diplomatskih predstavnika zemalja sukcesora. U procesu kupoprodaje kupac je preuzeo i izvršio plaćanje svih finansijskih obaveza nastalih prilikom prometa nekretnine, koje inače snosi prodavac.\nZa države sukcesore ovo je prva zajednička prodaja, koja je uspješno završena obzirom na kratak rok uslovljen od strane kupca, kao i brojne aktivnosti koje su podrazumijevale saglasnost Odbora stanara zgrade, nadležnih organa Sjedinjenih Američkih Država za prodaju imovine i prenos vlasništva, ali i pojedinačne zakonske procedure svih zemalja sukcesora.\nSredstva stečena po osnovu zajedničke prodaje će biti usmjerena, kroz projekte posebnih namjena, na kupovinu objekata za smještaj diplomatsko-konzularnih predstavništava Bosne i Hercegovine na lokacijama gdje Ministarstvo vanjskih poslova BiH izdvaja značajna novčana sredstva za troškove zakupa i nema imovinu u svom vlasništvu.\nZajednički komitet za provedbu Aneksa B Sporazuma o pitanjima sukcesije bivše SFRJ će nastaviti aktivnosti na okončanju već započetog postupka prodaje imovine u New Yorku, Bonnu, Bernu i Tokiju.


Komercijalna banka je ostvarila istorijski dobar rezultat u radu - Domaćinska kuća\nKuća » Agro vesti » Komercijalna banka je ostvarila istorijski dobar rezultat u radu\nKomercijalna banka je ostvarila istorijski dobar rezultat u radu\nVlastimir Vuković i Jelena Živković\nSnažan rast iznad svih predviđanja i planova, i u svim ključnim segmentima – skok aktive za 250 miliona evra, odnosno za šest odsto, kreditne aktivnosti za 171 milion evra, što iznosi 11 procenta i depozita u iznosu od 239 miliona evra ili sedam odsto – obeležili su poslovanje Komercijalne banke, članice NLB Grupe u 2021. godini.\nUprkos brojnim promenama i izazovima, Komercijalna banka je u prvoj godini integracije sa NLB Bankom ostvarila dobit, koja nakon oporezivanja iznosi 31 milion evra, i predstavlja skok od 44 posto u odnosu na prethodnu 2020. godinu. Uporedo sa tim, portfolio problematičnih kredita smanjila je za 47 miliona evra, i njihovo učešće spustila na istorijski minimum od 4,7 procenata, čime je stvorila osnov za dalji rast kreditne aktivnosti.\n„Komercijalna banka je ostvarila istorijski dobar rezultat u radu sa privredom – u segmentu poslovanja koji je u prethodnoj godini rastao 2,5 puta brže od tržišta. Sa više od 100 novih klijenata i 525 miliona evra vrednom novom produkcijom, zabeležili smo skok od 40 odsto u odnosu na prethodnu godinu. Rekordnu produkciju zabeležili smo i u radu sa fizičkim licima gde je rast u odnosu na prethodnu godinu bio viši za 34 odsto u plasmanu stambenih i 62 procenata u keš kreditima. Izuzetni rezultati koje smo ostvarili u ovoj godini, potvrda su da je ulaskom u NLB porodicu, Komercijalna banka postala još stabilnija, ali su i čvrst temelj, na kom ćemo graditi sve buduće uspehe zajedničke banke“, istakao je Vlastimir Vuković, predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke.\nOn je dodao da je u 2021. godini fokus poslovanja bio na jednom od najsloženijih regionalnih integracionih procesa – spajanju sa NLB Bankom, čiji je završetak planiran za 29. april ove godine. Nakon ovog datuma banke će nastaviti da posluju kao jedna, ali pod novim imenom – NLB Komercijalna banka.\n„Zahvaljujući spajanju imaćemo jednu od najvećih mreža ekspozitura i bankomata u Srbiji, značajno bogatiju ponudu bankarskih proizvoda i visok kvalitet pružanja usluga. U prethodnoj godini smo, uz snažnu podršku i regionalne kapacitete naše matične NLB Grupe, klijentima omogućili da bez naknade podižu gotovinu sa 1.400 bankomata širom regiona, dok smo za privredu kreirali jedinstvenu tarifu od pet evra. Uporedo sa tim, razvili smo i omogućili im potpuno besplatno korišćenje novih digitalnih usluga i servisa – Online keš kredita i KombankPay aplikacije za plaćanja mobilnim telefonom. U narednom periodu, značajan deo sredstava od neto kamata i naknada preusmerićemo u dalji razvoj digitalnih servisa, ali i kompletnu transformaciju mreže ekspozitura i bankomata, kako bismo odgovorili na sve potrebe klijenata – sada i u budućnosti“, naveo je Vuković.\nKao jedan od sistemskih igrača na tržištu Srbije, Komercijalna banka se prethodne godine pridružila NLB Banci u pružanju sistemske podrške malim biznisima na putu oporavka od ekonomskih posledica pandemije, i kroz projekat Okvir podrške ustupila reklamni prostor vredan više od 20 miliona dinara za 50 lokalnih biznisa. Pružila je važnu podršku i zelenim inicijativama i kroz Organic konkurs stimulisala 10 organskih proizvođača novčanim nagradama u ukupnom iznosu od pet miliona dinara. Pridruživši se široj regionalnoj inicijativi NLB Grupe Prava prilika da živiš po svom, koja za cilj ima da motiviše mlade do 40 godina da svoje živote nastave da grade u našem regionu, a ne u inostranstvu, zajedno sa NLB Bankom je plasirala specijalnu ponudu stambenih kredita i odluku 650 mladih ljudi da reše svoje stambeno pitanje do sada podržala poklonima za useljenje, odnosno novčanom stimulacijom u ukupnom iznosu od gotovo 20 miliona dinara.\nPrevPrethodnaMladenkini kolači iz Arilja za čistu desetku\nSledećaZaštitite koštičavo voćeSledeći


Informaciju potvrdio Ivica Dačić: Još jedna država povukla priznanje Kosova - Narod.ba\nInformaciju potvrdio Ivica Dačić: Još jedna država povukla priznanje Kosova\nVijesti 7. Decembra 2018.\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije obaviješteno je od čelnika afričke države Madagaskar da su povukli odluku o priznanju Kosova. Madagaskar je dvanaesta zemlja, koja je povukla priznanje nezavisnosti Kosova – MVP Srbije. “Dobili smo notu od Ministarstva spoljnih poslova Madagaskara, u kojoj nas obaviještava da je 5. decembra Republka Madagaskar donijela odluku o povalčenju priznanja Kosova”, […]\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije obaviješteno je od čelnika afričke države Madagaskar da su povukli odluku o priznanju Kosova.\nMadagaskar je dvanaesta zemlja, koja je povukla priznanje nezavisnosti Kosova – MVP Srbije.\n“Dobili smo notu od Ministarstva spoljnih poslova Madagaskara, u kojoj nas obaviještava da je 5. decembra Republka Madagaskar donijela odluku o povalčenju priznanja Kosova”, rekao je prvi potpredsjednik Vlade i ministar inostranih poslova Ivica Dačić “Tanjugu”.\nOn je napomenuo da je Madagaskar dvanaesta zemlja, koja je povukla priznanje nezavisnosti Kosova.\nIzvor: Haber.ba / Tanjug


Bespovratna sredstva za pazovačke privrednike\n– Posted on 20 новембра, 2019Posted in: Aktuelno, Poljoprivreda, Privreda, Vesti\nPredstavnici Opštine Stara Pazova danas su svečano uručili ugovore o dodeli bespovratnih sredstava namenjenim preduzetnicima koji su ispunili uslove Opštinskog javnog konkursa za podršku razvoju preduzetništva na teritoriji te opštine. Ove godine bespovratna sredstva u iznosu od 50.000 dinara dobiće 100 preduzetnika sa teritorije Opštine Stara Pazova.\nJavnim konkursom za podršku razvoju preduzetništva, mikro i malih pravnih lica staropazovačka lokalna samouprava opredelila je ove godine 5 miliona dinara podrške namenjenih isključivo za nabavku nove ili polovne opreme i mašina, specijalizovanih alata, repro-materijala i sirovina.\nCiljevi ovog vida opštinske pomoći preduzetnicima su jačanje konkurentnosti, unapređenje tehnoloških procesa, proizvoda i usluga, povećanje vrednosti i obima prometa, smanjenje troškova finansiranja proizvodne opreme i repro-materijala.\nKako su istakli predstavnici Opštine Stara Pazova vladalo je veliko interesovanje za bespovratna sredstva i ove godine.


ognjen koroman zarkovo smederevo trener crvena zvezda\nKoroman je na klupi "Oklopnika" zamenio Nebojšu Ušketa Vučićevića, bivšeg igrača Partizana koji je pre nekoliko dana podneo ostavku.\n- Na osnovu odluke Upravnog odbora, dobio sam ovlašćenja da razgovaram sa Koromanom i na obostranu zadovoljstvo prihvatio je da preuzme našu ekipu. Predočio sam mu ciljeve, a glavni je da u ovom teškom trenutku izborimo opstanak. Promocija je zakazana za subotu, a jedan od zadataka biće i renoviranje igračkog kadra - rekao je za Sportski žurnal Zoran Lončar, predsednik UO Smedereva.\nKoromanu će ovo biti drugi trenerski posao, ne računajući mlađe kategorije Crvene zvezde.\nPred njim je težak zadatak s obzirom na to da se Smederevo trenutno bori za opstanak posle kazne zbog sumnje o nameštanju, kada im je FSS oduzeo 10 bodova.


Laguna - Bukmarker - Novi roman o Marti Smart ekskluzivno na Sajmu knjiga - Knjige o kojima se priča\n„Marta Smart i Vašar zagonetki“, peta knjiga hit serijala o Marti Smart započetog knjigom „Misterije Ginkove ulice“, biće u prodaji od 23. oktobra na Sajmu knjiga, na štandovima Lagune i knjižara Delfi, na sajtu www.laguna.rs i u onlajn knjižari www.delfi.rs.\nKnjige o Marti Smart ovenčane su nagradama „Neven“, „Dositejevo pero“ i „Gordana Brajović“, koje se dodeljuju za najbolju knjigu godine, a priče o Martinim misterijama se već čitaju i prate i u drugim zemljama Evrope.\nUroš Petrović (1967) piše za sve uzraste. Njegove knjige pomeraju granice u savremenoj srpskoj literaturi. Razmrdavanje vijuga, susret sa čudesnim, neobičnim ali i zastrašujućim, raskošna mašta i osobeni humor u njegovim knjigama zaštitni su znak ovog autora.\nKnjigu „Marta Smart i Vašar zagonetki“ potražite i u svim knjižarama Delfi i Laguninim klubovima čitalaca već u toku naredne nedelje.


Ekonomija - Stranica 2036 od 2097 - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Page 2036\nOd prodate „srebrnine“ može se živeti 15 meseci\n«U prvom kvartalu ove godine u Srbiju se slilo samo 330 miliona dolara direktnih stranih investicija od čega je 190 miliona dolara bila dokapitalizacija Banke Inteza u Panonsku banku. Očigledno je dakle, da novi investitori zaobilaze Srbiju zbog toga što nema vladu. Jedino su oni koji su već ušli na naše tržište spremni da ulože neki novi kapital kako bi osigurali svoje ranije investicije.\nPiše: Tanja STANKOVIĆ 16. 4. 2007.\nBitka za guvernera ili stabilan dinar\n-Niko ne zagovara devalvaciju, ali glas izvoznika se mora pratiti a onaj deo koji je najmanje uvozno zavisan država mora najviše podržavati jer situacija u našoj spoljnoj trgovini nije ni izdaleka onako dobra kako se to čini kada se govori samo o stopama rasta izvoza i uvoza. Prošlogodišnja monetarna politika je bila isuviše kruta i preskupa, a prelaženje na targetiranje inflacije preuranjeno.\nIzvoznici nafte gube tlo pod nogama?\nVenecuelanski predsednik Ugo Čaves i kubanski predsednik Fidel Kastro žestoko su se obrušili na odluku predsednika SAD Džordža Buša da stimuliše globalnu proizvodnju etanola i biodizela. Kubanski predsednik nazvao je etanolski projekat „genocidnim“, dok je Čaves zamenu benzina etanolom proizvedenim od kukuruza nazvao pravom ludošću.\nPiše: Željko Pantić 16. 4. 2007.\nNedomaćinsko gazdovanje plodnim oranicama\nBeograd- Primenu, pre nekoliko meseci usvojenog Zakona o poljoprivrednom zemljištu obeležili su brojni problemi, kontroverze, pa čak i sukobi na njivama datim u zakup. Stoga je sve više onih koji misle da pojedina rešenja u ovom za agrar značajnom propisu valja dograditi, naročito ona koja se odnose na zakup državnog zemljišta.\nVeselin Jevrosimović Onlajn prodaja, odnosno e-trgovina (e-commerce) postala je pojava o kojoj se kod nas mnogo govori i piše, a posebno raduje uspostavljanje prvih domaćih pejment provajdera (e-payment provider). Reč je, naime, o organizacijama koje omogućuju plaćanje elektronskim putem, najčešće onlajn procesiranjem kreditnih kartica, mada postoji i takozvani elektronski keš, kao i neki drugi vidovi bezgotovinskog plaćanja koji kod nas tek treba da zažive.\nStanje useva ozime pšenice na mnogim površinama je zabrinjavajuće, na šta utiču smanjenje vlage i neadekvatan unos mineralnog đubriva, saopštio je juče Vojvođanski sekretarijat za poljoprivredu. Na deset do 15 odsto površina biljke su zaostale u rastu, usevi su neujednačeni, dok pšenica posejana u kasnijim rokovima setve naizgled deluje ujednačenija i u boljoj je kondiciji.\nu, Tigar Pirot će, kao prva domaća firma, svaka tri meseca o rezultatima svoga poslovanja informisati Beogradsku berzu i njene investitore. Jedan od uslova da kao prvi stane i opstane na A listingu naše berze je da najkasnije za 45 dana po isteku svakog kvartala svoj kvartalni bilans dostavi Berzi.\nObjavljeni prospekti za prodaju vodoprivrednih preduzeća\nAgencija za privatizaciju objavila je prospekte četiri vodoprivredna preduzeća u Srbiji kojima se pozivaju zainteresovani za kupovinu 70 odsto njihovog društvenog kapitala da dostave dokumentaciju. Agencija je objavila prospekte vodoprivrednih preduzeća Srednji Banat iz Zrenjanina, Šajkaška iz Novog Sada, Severna Bačka iz Subotice i Sava iz Šapca.\nIako je Srbija lane ostvarila rekord od 4,5 milijardi evra direktnih stranih investicija, to je gotovo duplo manja od kapitala koji je ušao u Bugarsku.<br.\nUz realnu cenu struje za pet godina trgovinski lider u regionu\nProdajom viškova električne energije po realnim cenama na tržištu Elektroprivreda Srbije za pet godina može postati trgovinski lider u regionu jugoistočne Evrope – procenjuju u Direkciji EPS za trgovinu električnom energijom.\nPrema rečima direktora te Direkcije Dragana Vladisavljevića, EPS može da ispunjava obavezu isporuke električne energije domaćinstvima, takmiči se sa ostalim trgovicima za naklonost kvalifikovanih kupaca ( velikih preduzeća ), a preostale količine plasira u izvoz.\nTOKOM USKRŠNJIH PRAZNIKA NA ZLATIBORU 8.000 TURISTA\nTokom produženih uskršnjih praznika na Zlatiboru je boravilo oko 8.000 turista, a turistički radnici procenjuju da će poseta za vreme prvomajskih praznika biti udvostručena. Na Zlatiboru je boravilo najviše dece, koja su uskršnji raspust provela sa roditeljima ili su na odmor doputavala organizovano preko škola.\nRealnija ekonomska slika\nRepublički zavod za statistiku Srbije najavio je da će u maju i junu 2007. godine na teritoriji Srbije sprovesti anketu o životnom standardu. Cilj ankete je obezbeđivanje podataka koji će se koristiti za praćenje i merenje ekonomskih i društvenih kretanja, dodaje se u saopštenju.\nSindikat metalaca Srbije, zajedno sa predstavnicima sindikalnih organizacija i poslovodstava najznačajnijih srpskih industrijskih firmi, predstaviće danas u Privrednoj komori Srbije strategiju oporavka i razvoja domaćeg metalskog kompleksa. Tom strategijom predviđeno je, između ostalog, i da deo sredstava iz Nacionalnog investicionog programa bude usmeren u oporavak i budući razvoj metalskog kompleksa, izjavio je za Danas potpredsednik Sindikata metalaca Srbije Zoran Mihajlović.\nJavno preduzeće PTT Srbija planira da ove godine investira 2,4 milijarde dinara u razvoj poštanskog saobraćaja, od čega će polovinu uložiti u izgradnju glavnog poštanskog centra u Beogradu i obnovu objekata. Kako je novinarima rečeno u PTT, za izgradnju novog centra za automatsku preradu pošiljaka izdvojeno je 400 miliona dinara, a za rekonstrukciju objekata 798 miliona dinara.\nU grupi odabranih\nOd 9. aprila, kada je prva srpska kompanija primljena na listing A Beogradske berze druga preduzeća koja ispunjavaju uslove listinga ubrzavaju pripreme za izlazak na tu listu. Iako je reč o pripremama, s obzirom na to da zvanični zahtevi za listing sa propisanom dokumentacijom još nisu podneti, treba podsetiti šta znači listiranje hartija.\nPiše: Natalija Nedeljković 16. 4. 2007.\n1 … 2.035 2.036 2.037 … 2.097\nPobedio Rusa Danila Medvedeva #tenis https://t.co/kcKviZbUSl\nMiljana Dunđerin, likovna umetnica i direktorka Privatnog kulturnog centra „Akvarijus“ u intervjuu za… https://t.co/JZPsN3hb2d\nNova kolumna Zorana Panovića https://t.co/aKTZRyWHVc


Deca su na kraju reda za vakcinu protiv koronavirusa - B92\nGeneralno, istraživaèi zapoèinju testiranje eksperimentalnih vakcina na najmanje ranjivoj populaciji – mladim i zdravim odraslim osobama, a zatim poèinju da se šire na ranjivije grupe kako se akumuliraju klinièki podaci koji pokazuju da vredi testirati vakcinu. To može ukljuèiti testiranje starijih osoba i onih sa odreðenim osnovnim bolestima.\nIzvor: Nedeljnik sreda, 30.09.2020. | 12:18 -> 08:14\nNapredak sa vakcinama protiv koronavirusa kretao se izuzetno brzo otkako je novi virus prvi put identifikovan i sekvenciran u januaru. Eksperimentalne vakcine vodeæih kompanija sada su u završnoj fazi klinièkih ispitivanja, a rezultati se oèekuju veæ sledeæeg meseca. Ali taj napredak se usredsredio na pravljenje i testiranje vakcine za odrasle. Deca još uvek nisu ukljuèena u bilo kakva ispitivanja vakcine protiv koronavirusa, što zabrinjava struènjake da æe deca ostati bez vakcine odreðeni vremenski period.\nProizvoðaèi lekova obièno testiraju vakcinu na deci pre nego što zatraže odobrenje da ih vakcinišu.\nVodeæe proizvoðaèi lekova – Pfizer, Modernu, AstraZenecu i Johnson & Johnson rekli su da to planiraju, ali nijedna nije dala procenu kada bi vakcinacija mogla da bude dostupna deci. Trenutno su sve èetiri kompanije u završnoj fazi testiranja svojih eksperimentalnih vakcina za odrasle, prenosi Nedeljnik.\nRej Džordan, direktor za korporativne poslove u kompaniji Moderna, rekao je da ova kompanija planira da zapoène pedijatrijsko ispitivanje za svoju vakcinu pre kraja godine i da se èeka odobrenje regulatora.\nGlavni nauèni službenik kompanije Johnson & Johnson, Pol Stofels rekao je da je ova kompanija zainteresovana za eventualna voðenju pedijatrijskih ispitivanja.\n“Otvaranje studije za decu uslediæe kasnije tokom godine nakon uspostavljanja bezbednosti vakcine kod odraslih”, rekao je Stofels.\nDruge kompanije za proizvodnju lekova nisu rekle kada æe zapoèeti studije kod dece.\nNedostatak informacija o tome kako i kada proizvoðaèi lekova planiraju da testiraju vakcinu koronavirusa kod dece izazvao je zabrinutost kod nekih pedijatara i struènjaka za vakcine.\n“Trenutno sam prilièno zabrinut da do poèetka sledeæe školske godine deci neæe biti dostupna vakcina”, rekao je dr Evan Anderson, pedijatar iz Atlante, prenosi Nedeljnik.\nPortparol kompanije Pfizer rekao je da aktivno rade sa regulatorima na potencijalnom planu pedijatrijskih studija koje bi obuhvatale mlaðe od 16 godina.\nIako deca obièno nemaju teške ishode Kovida-19 kao što to može da bude sluèaj kod starijih osoba, pronalazak vakcine za decu i dalje predstavlja važan element u suzbijanju ove pandemije.\nKompanije za lekove rekle su da im je prioritet u odgovoru na pandemiju zaštita riziènih grupa.\nPortparol AstraZenece rekao je da æe kompanija zapoèeti “kada se prikupi dovoljno podataka o odraslima, što ukazuje da AZD1222 ima potencijal da bude bezbedan i efikasan kod dece''.