General Ratko Mladić žrtva špijunaže u Hagu\nGeneral Ratko Mladić žrtva špijunaže u Hagu\nOdluka Raspravnog veća Haškog tribunala da se kao dokaz protiv Ratka Mladića iskoristi rečenica koju je on u neformalnom razgovoru u sudnici uputio svojim braniocima nezabeležena je u sudskoj praksi u svetu i predstavlja klasično izrugivanje pravu, saglasni su poznati advokati.\nNiko od njih, a reč je o renomiranim profesionalcima sa dugogodišnjim iskustvom rada u Hagu, ne može da veruje da je kao validan dokaz uzeta navodna Mladićeva rečenica, koju je tokom pauze u zasedanju, još 18. februara, krišom čula asistentkinja za jezik u tužilaštvu Marija Karal.\nBeogradski advokat Dragoslav Miša Ognjanović, jedan od nekadašnjih branilaca pokojnog predsednika Jugoslavije Slobodana Miloševića, ovakav potez ocenio je kao „šokantan“.\n– Neformalan razgovor Mladića i njegovih advokata kao dokaz na suđenju je pravi nonsens. Šokantno je to da se razgovor klijenta i advokata koji je neko čuo uzme kao validna informacija na suđenju. Sve i da je prostorija gde se razgovor odvijao bila ozvučena i da o njihovom razgovoru svedoči audio-snimak, to ne bi smelo da se iskoristi na sudu – izričit je Ognjanović, koji kao „nedopustivu“ ocenjuje odluku predsedavajućeg sudije Alfonsa Orija da odbije prigovor Mladićevog branioca Miodraga Stojanovića da se tu radi o poverljivoj i privilegovanoj komunikaciji između klijenta i advokata.\nSudija Ori obrazložio je, naime, da se Mladić odrekao poverljivosti komunikacije time što se advokatima obraćao „veoma glasno i tako omogućio prisutnim da to čuju“.\nNezabeleženo u sudskoj praksi\nOgorčenost zbog ovakvog nezabeleženog „deljenja pravde“ ne krije ni Borivoje Borović, svojevremeno branilac prvog Srbina oslobođenog pred Haškim sudom, generala Miroslava Radića.\n– Sud nipošto nije smeo da to uzme kao dokaz, jer je takva odluka nezabeležena u sudskoj praksi. Ne postoji nijedna odredba kojom Haški tribunal ili bilo koji drugi sud može na ovaj način da sakuplja dokaze. Ponavljam, to nipošto ne sme da se radi – bio je kratak, ali decidiran Borović.\nAdvokat Božo Prelević takođe podvlači da se neformalan razgovor optuženog ni u kojem slučaju ne sme iskoristiti kao dokaz i zaključuje da je u Mladićevom slučaju reč o „vrlo problematičnoj situaciji“.\nO tome šta je Mladić sporno izgovorio za vreme pauze u zasedanju svedočila je asistentkinja za jezik u tužilaštvu, koja je pozvana specijalno za tu priliku.\nDovedena da prisluškuje\nSpornu Mladićevu rečenicu Marija Karal je sudijama prenela na delu zasedanja koje je bilo zatvoreno za javnost, pa nije poznato šta je to general rekao. Karalova, koja po sopstvenim rečima potiče iz sela u Austriji u kojem se govori „arhaični hrvatski“, objasnila je da je 18. februara bila u sudnici na poziv tužioca Dermota Gruma kako bi pratila da li će Mladić reći nešto što bi bilo uvreda za svedoka. Tog dana, iza zatvorenih vrata, iskaz je dala zaštićena svedokinja tužilaštva RM-048.\nKaralova je precizirala je da je Mladić rečenicu koju tužioci smatraju dokazom protiv njega izgovorio u pauzi, kada su sudije i svedokinja već napustili sudnicu, obraćajući se povišenim glasom svojim advokatima.


Borislav Novaković osuđen na tri i po godine zatvora\nSpecijalni sud u Beogradu osudio je danas na tri i po godine zatvora bivšeg direktora Zavoda za izgradnju grada u Novog Sada Borislava Novakovića zbog optužbi da je sa saradnicima zloupotrebio službeni položaj prilikom izgradnje Bulevara Evropa u Novom Sadu.\nMirjana Dejanović je osuđena na istu kaznu od tri po godine zatvora, Zoran Bojović na četiri godine zatvora, a Draganu Živković na zatvorsku kaznu od dve i po godine.\nIstom presudom, Bojović i Živković obavezani su da solidarno na ime naknade pričinjene štete iznos 462.909.109,61 dinar plate Gradu Novom Sadu u roku od tri meseca od dana pravnosnažnosti presude, pod pretnjom prinudnog izvršenja, saopšteno je iz suda.\nProtiv ove presude i tužilaštvo i odbrana imaju pravo da izjave žalbu Apelacionom sudu u Beogradu.\nOptuženi se terete da su omogućili preduzeću "Borovica transport" da dobije posao na izgradnji Bulevara Evrope, iako su, prema tvrdnjama tužilaštva, znali da ta kompanija ne ispunjava uslove, preneli su ranije mediji.\nNovaković je bio uhapšen krajem novembra 2014. i u pritvoru je proveo 30 dana.\nOn je bio funkcioner Demokratske stranke i šef poslaničke grupe DS u Skuptini Vojvodine, ali je nedavno odlučio da napusti stranku i podrži kandidata za predsednika Srbije Vuka Jeremića, za razliku od DS koja podržava Sašu Jankovića.\nUHAPŠEN U "DURMITORU" Muratović pravosnažno osuđen na tri i po godine zatvora zbog nelegalnog nošenja PIŠTOLJA\nAdvokatu 4 i po godine zatvora zbog "pranja" Šarićevih para


“Srbi za Srbe” ponovo u humanitarnoj akciji\nOrganizacija “Srbi za Srbe” počinje novu akciju pomoći Srbima na Kosovu i Metohiji. U planu je, kako se ističe, pomoć za stanovništvo u tri metohijska sela.\n'Srbi za Srbe' ispred kuće porodice Stojković (Foto Srbi za Srbe)\nNakon što su nedavno socijalno-ugroženoj porodici Stojković obezbedili novi dom, humanitarna organizacija "Srbi za Srbe" počinje prikupljanje pomoći za tri metohijska sela, Suvo Grlo, Goraždevac i Rudnicu kod Kline.\nKako navode iz ove humanitarne organizacije, ukupno 6.750 evra potrebno je kako bi se obezbedila pomoć za ova srpska sela.\nU planu je direktno deljenje pomoći ugroženim porodicama, a “Srbi za Srbe” podržaće i rad narodnih kuhinja i njihovog pogona za pasterizaciju.\nOva humanitarna organizacija u poslednjih par godina sprovela je više akcija pomoći Srbima na KiM-u.\nIzmeđu ostalog, organizovali su humanitarni turnir “Trojka iz bloka”, kada je sakupljena pomoć za Stojkoviće iz Parteša.\nKrajem januara pomogli su i šestočlanu porodicu Đurić, u selu Crepulja, u Zubinom Potoku, a u okviru velike Božićne akcije, pomogli su četvoročlanoj porodici Stojković iz Izvora, kod Novog Brda. Takođe, pomogli su i porodilište u Kosovskoj Mitrovici.


Bivši predsedavajući CFTC-a: SAD moraju da stvore nezavisni blokčein dolar\nBTC $41.863 -1,20%\nETH $3.117 -1,39%\nSOL $137 -3,38%\nBivši šef robnog regulatora Sjedinjenih Država smatra da vlada mora da digitalizuje dolar i oduzme vlast centralnim bankama.\nĐankarlo želi dolar koji se samostalno održava\nU mišljenju za Volstrit Žurnal od 15. oktobra, J. Kristofer Đankarlo, bivši predsedavajući Komisije za trgovanje robnim fjučersima ili CFTC, tvrdio je da bi dolar mogao da izgubi svoj status u budućnosti.\nTo bi moglo posebno da se desi zbog drugih zemalja koje uvode digitalne valute. Odgovor je, tvrdio je, da se stvori novi oblik dolara.\n"Predlažemo digitalni dolar - blokčein protokol koji vlada ne može da kontroliše, kreiran i održavan od strane nezavisnih nevladinih grupa, kojim upravljaju banke i druge organizacije koje su pouzdane za plaćanje", objasnio je.\nĐankarlo je nastavio:\n„Novac unet u sistem zamenio bi se za američke digitalne dolare na blokčeinu, a gotovina bi bila pohranjena na posebnim depozitnim računima koje održavaju Federalne rezerve.“\nZa razliku od mnogih bankarskih izvora koji su razgovarali o digitalnoj valuti, koncept digitalnog dolara direktno nagoveštava decentralizaciju moći nad novcem.\nIako ne smatra da centralne banke treba da izgube sposobnost kontrole nacionalnih valuta, Đankarlo ipak tvrdi da će, sjajnom digitalnom valutom, SAD smanjiti privlačnost dolara. Upozorio je:\n„Značajni akteri, uključujući centralne banke i platforme društvenih medija, mogu da pokrenu nove valute u narednih nekoliko godina. Kako njihove mreže rastu, na kraju bi mogle da naruše status dolara kao najpopularnije valute za međunarodnu razmenu."\nĐankarlo je uporedio potencijalni pad dolara sa gubitkom moći funte nakon Drugog svetskog rata.\nPrimećuje da globalne rezervne valute dolaze i odlaze u redovnim intervalima i navodi knjigom Sajfdina Amosa „Bitcoin Standard“.\nZa Amosa je razlog za to vezan za loše rukovanje valutom od strane vlade, uključujući otvoreno mešanje u emitovanje i vrednost valute. Napuštanjem zlatnog standarda, tvrdi, sudbinu modernih fiat valuta je pod znakom pitanja, uključujući i dolar.\nKako je Cointelegraph izvestio u međuvremenu, Đankarlo je ranije rekao da očekuje da 2019. godine postane polazna tačka za usaglašeni međunarodni odgovor regulatornih agencija na kriptovalute.\nTencent anketa otkriva podelu među kineskim ekonomisti oko budućnosti blokčeina i kripta


Snabdevanje | REHAU\nCev pod pritiskom za gas i pitku vodu\nPouzdano, snažno i povoljno\nModerne tehnike polaganja bez rovova zahtevaju dosta od cevi koje se koriste. Sa deonicama dužine od nekoliko hiljada metara dnevno, opterećenje ne raste proporcionalno. Jer se zbog vremenskih i ekonomskih razloga najčešće odustaje od peščane podloge koja štiti od tačkastih opterećenja. Istovremeno tokom polaganja na cevovodni sistem deluju velike sile povlačenja koje su uslovljene samim postupkom. Ovde su potrebni pouzdani, snažni i povoljni sistemi cevi.\nRAU-PE-Xa: Od 1971. širom sveta je položeno više od 750 miliona metara\nNaše cevi od materijala RAU-PE-Xa imaju znatno veću otpornost na formiranje ureza i širenje pukotina u odnosu na cevi od uobičajenog neumreženog polietilena. One i kod dubine ureza do 20% debljine zida cevi uvek znatno premašuju zahteve prema DIN 16892 za minimalni vek trajanja, što je dokazano dugotrajnim ispitivanjem pod unutrašnjim pritiskom. Čak i na temperaturama do -50 °C i pritiscima do 16 bara ne pokazuju brzo širenje pukotina. Dodatna prednost: njihova izuzetna sposobnost vraćanja u prvobitni položaj, memorijski efekat, koji olakšava izradu mehaničkih spojeva.\nBilo da je reč o iskopu ili Berstlining postupku, bilo da se radi o novom postavljanu ili saniranju, naše cevi pod pritiskom se odlikuju ekstremnom robusnošću.


tradicionalna manifestacija Archives - Srem(č)ica\nОзнака: tradicionalna manifestacija\nPredavanje o ruskim porodicama u Sremskoj Mitrovici danas\nPredavanje o ruskim porodicama u Sremskoj Mitrovici danas održalo se u okviru manifestacije „Dani ruske kulture”. U toku je četvrta po redu, sada već tradicionalna manifestacija „Dani ruske kulture” u Sremskoj Mitrovici. Manifestacija se uspešno…\nPredstavljanje Ruskog geografskog društva održano je juče u okviru „Dana ruske kulture”. U toku je četvrta po redu, sada već tradicionalna manifestacija „Dani ruske kulture” u Sremskoj Mitrovici. Manifestacija se uspešno održava u organizaciji Istorijskog…\nPredstavljanje ruskih rasa golubova i Sremsko-mitrovačkog prevrtača održano je juče u okviru „Dana ruske kulture”. Imamo priliku da ispratimo i predavanje sremsko-mitrovačkog kluba i izložbu golubova. U toku su četvrti po redu „Dani ruske kulture”…\nJuče su otvoreni „Dani ruske kulture” i otvaranje možete pratiti online preko Youtube kanala Istorijskog arhiva „Srem”. Manifestacija se održava četvrtu godinu za redom i trajaće od 15. januara do 25. januara u Sremskoj Mitrovici.…\nManifestacija „Dani ruske kulture” ove godine u onlajn verziji\nManifestacija „Dani ruske kulture” održaće se četvrtu godinu za redom, i to od sutra, 15. januara do 25. januara u Sremskoj Mitrovici. Usled trenutne epidemiološke situacije, manifetacija će se održati online, te je možemo pratiti…\nTradicionalna manifestacija – Rumski vašar od juna će se ponovo održavati, odlučeno je na sednici Štaba za vanredne situacije Opštine Ruma. Najstarija rumska svetkovina će se organizovati uz poštovanje preventivnih mera, u čemu će JP…


Završen projekat “IT je i za žene” – Radio Televizija Novi Pazar\nZavršen projekat “IT je i za žene”\nMarch 12, 2018 March 12, 2018 Aleksandar Niciforovic 299 Views\nMinistarstvo trgovine turizma i telekomunikacija finansiralo je aktivnosti Udruženja „Svetionik“ koje su usmjerene ka obučavanju dama iz oblasti programiranja a u okviru projekta „IT je i za žene“. Od 30 učesnica ovog uspješno završenog projekta koje su dobile i sertifikate, 18 ih je iz Novog Pazara, a po četiri iz Sjenice, Raške i Tutina.\nProjekat pod nazivom “IT je i za žene” bio je jedan od devet odobrenih na Javnom konkursu za dodjelu sredstava programima u oblasti razvoja informacionog društva, na temu podizanja nivoa digitalne pismenosti i digitalnih kompetencija – prekvalifikacija i dokvalifikacija žena.\nNakon pet mjeseci obuke učesnice su dobile sertifikat o uspješno završenoj obuci iz oblasti programiranja od strane Udruženja „Svetionik“ i Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije. Sa damama su radili stručnjaci iz ove oblasti. Cilj projekta bio je da dame uvede u svijet programiranja, te ih obuči za sticanje vještina za dalje usavršavanje u oblasti informacionih tehnologija.\n← Male boginje odnijele prvi život u Novom Pazaru\nVlada Crne Gore će za medresu u Podgorici izdvojiti pola miliona eura →


DreamHack i HyperX se udružili za DreamHack Summer i Atlanta Rocket League šampionate\nJun 12, 2017 DreamHack, HyperX\nHyperX je najavio partnerstvo sa DreamHackom za nadolazeće DreamHack Summer i Atlanta Rocket League šampionate.\nSa bogatom istorijom najboljih-u-klasi proizvoda od memorijskih modula, SSD-ova, USB fleš diskova do hedseta, tastatura i miševa, HyperX proizvodi dizajnirani su tako da ispune rigorozne zahteve profesionalnih gejmera kako bi im osigurali pobedu.\nSa podrškom HyperX-a, DreamHack dovodi najbolje igrače Rocket League-a i na evropska i severnoamerička takmičenja, dajući igračima svih nivoa umešnosti šansu da se takmiče protiv najboljih u regionu i svetu.\nOba događaja će imati nagradni fond od 50.000 dolara i potpuno otvorenu strukturu turnira, što će omogućiti timovima iz svih krajeva da se ravnopravno takmiče. Ova takmičenja će zbližiti nove i iskusne timove i stvoriti mesto koje će okupiti fanove koji žele da podrže svoju omiljenu igru.\nDreamHack Summer će se održati od 17. do 19. juna u prelepom Jenćepingu u Švedskoj, dok će DreamHack Atlanta biti održan od 21. do 23. jula u Atlanti u saveznoj državi Džordžiji. Uz podršku HyperX-a, DreamHack takmičenja bila su dom za mnoge legendarne momente u istoriji eSportsa, a sada je došlo vreme da Rocket League bude u centru pažnje.\nHyperX će biti prisutan kako na DreamHack Summer tako i na DreamHack Atlanta takmičenju, omogućujući na taj način da posetioci istraže HyperX štand između mečeva.\nDodatno, fanovi gejminga će takođe moći da gledaju akciju uživo od kuće na sledećem linku: twitch.tv/dreamhackrocketleague.\nPrisustvujte stvaranju istorije kada budu krunisani prvi DreamHack Rocket League šampioni.\nNovi Xerox multifunkcionalni štampači za velike firme


„Nepostojanje volje da se problemi u Leskovcu rešavaju, i nedostatak sluha čelnika Ministarstva prosvete, grada, Školske uprave i Škole za osnovno i srednje obrazovanje „11. oktobar“ za probleme zaposlenih u proizvodnom pogonu „Trenkarad“ mogu dovesti do scenarija kakav se već dogodio Medicinskoj školi“, kaže Dragan Nikolić predsednik sindikata UGS „Nezavisnost“ ŠOSO „11. oktobar“.\nZaposleni u proizvodnom pogonu „Trenkarad“, njih tridesetak, prvi put su sa problemima sa kojima se suočavaju širu javnost upoznali krajem novembra prošle godine. I dva meseca kasnije, niko od nadležnih i odgovornih iz Ministarstva prosvete, leskovačke lokalne samouprave, Školske uprave i Škole za osnovno i srednje obrazovanje „11. oktobar“ nije pokazao minimum razumevanja niti želje da čuje probleme zaposlenih u ovom proizvodnom pogonu, koji je od 01. januara 2011. godine ostao i bez proizvodnje registarskih tablica za potrebe Ministarstva unutrašnjih poslova, inače jedini i redovan prihod.


Gimnazija Kragujevac — Srednja medicinska i IT gimnazija\nU principu, svaki svršeni osnovac koji nije siguran u kom smeru želi da nastavi svoje dalje školovanje, se vrlo često odlučuje da upiše upravo gimnaziju, a kako bi sebi na taj način “dao“ još četiri godine vremena da razmisli o budućem zanimanju. A po nepisanom pravilu, đaci se odlučuju baš za opšti…\nDok je ranije školovanje u gimnazijama bilo isključivo rezervisano za decu, koja imaju želju da nastave svoje obrazovanje na odabranom fakultetu, danas se stvar malo promenila. Naime, s obzirom na to da postoje specijalizovane gimnazije, kao što su na primer računarska ili sportska, jasnije zbog čega vrlo često deca biraju upravo na taj način da se školuju.\nTakođe je sve više i gimnazija opšteg tipa, a nakon čijeg završetka su kandidatima vrata mnogih fakulteta otvorena.\nNaravno, da i dalje postoji gimnazija društveno - jezičkog smera i prirodno - matematičkog, kao i specijalizovana jezička gimnazija.\nA izuzev njih je dostupna i specijalizovana IT gimnazija u Kragujevcu, koja ima izdvojena odeljenja za sada u Beogradu i u Novom Pazaru. U okviru nje funkcioniše sportsko odeljenje.\nPrednost školovanja na taj način je velika, mada postoje i određene mane. Radi se o tome da se u većini slučajeva kao neka vrsta mane školovanja u gimnazijama pominje činjenica da kandidati moraju da steknu fakultetsku ili diplomu neke više škole, a da bi mogli konkretnim poslom da se bave. Ipak, činjenica je da gimnazijsko obrazovanje zaista daje širinu i to je definitivno jedna od velikih prednosti takve vrste školovanje.\nSvakako da je još jedna od velikih prednosti i to što postoje specijalizovane gimnazije, a prvenstveno se misli na sportsko odeljenje ili na računarsku gimnaziju, jer je ipak u tom slučaju edukacija donekle fokusirana.\nNapominjemo da za apsolutno bilo koju gimnaziju da se kandidati odluče, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije isključivo biva zaduženo za formiranje programa nastave. Zapravo je potpuno svejedno da li je u pitanju redovno ili vanredno školovanje, te da li nekoga interesuje program prekvalifikacije ili dokvalifikacije, jer je program isključivo formiran od strane nadležnog ministarstva.\nA u zavisnosti od toga koja gimnazija je u pitanju se definiše i program, mada se svakako fokus mahom stavlja na stručne predmete.\nTako na primer, u okviru društveno - jezičkog smera je akcenat stavljen na srpski jezik i književnost, te na strane jezike, dok je u okviru prirodno - matematičkog smera fokus svakako usmeren na prirodne nauke.\nObično je sportsko odeljenje, odnosno sportska gimnazija vrlo slična gimnaziji opšteg tipa, samo što se tada više izlazi u susret zahtevima kandidata vezano za slobodno vreme, odnosno za mogućnost da pohađaju treninge bez posledica po kvalitet obrazovanja.\nKada je u pitanju računarska gimnazija, tu je svakako fokus najpre usmeren na oblast računarstva i informatike.\nUkoliko neko ne zna čime želi da se bavi, obično je se odlučuje da upiše upravo gimnaziju. A nekako se uvek nameće da je najbolja odluka u tom slučaju da se opredeli za gimnaziju opšteg tipa, koja i nudi najšire obrazovanje.\nGimnazijska diploma je pravno validna, kao i diploma za svako drugo zanimanje, za čiju edukaciju je svakako specijalizovana IT gimnazija u Kragujevcu, odnosno njeno izdvojeno odeljenje u Novom Pazaru i u Beogradu. Trebalo bi da vlasnik te diplome zahteva od nadležnih u okviru poslovnice Nacionalne službe za zapošljavanje upis u njegov radni dosije, a podrazumeva se da će navesti u svojoj radnoj biografiji podatak o posedovanju diplome gimnazije odabranog smera, odnosno tipa.


NOVČANA NAGRADA ZA ŠKOLU U TREBINJU KOJA PRIKUPI NAJVIŠE OTPADA - Novosti Plus\n14 Marta, 2019 14 Marta, 2019 Kristina Prole\t0 Comments\tEkologija, Trebinje\nKomunalno preduzeće iz Trebinja novčano će nagraditi osnovnu školu sa područja tog grada koja prikupi najviše otpada u periodu od 25. marta do 28. aprila.\nDirektor ovog preduzeća Nedjeljko Lambeta je, nakon današnjeg sastanka sa direktorima osnovnih škola sa područja Trebinja, pojasnio da će ispred objekata biti postavljeni boksovi za odlaganje i selektovanje papira, stakla i plastike.\n“Na ovaj način smo željeli da aktiviramo učenike da vode brigu i razviju svijest o očuvanju životne sredine i čistoći Trebinja”, istakao je Lambeta.\nOn je naglasio da će po završetku akcije sve škole biti finansijski nagrađene, a da će najuspješnija dobiti i najviše sredstava.\nDirektori tri osnovne škole usaglasili su da će sredstva od nagrade biti namijenjena za odlazak na ekskurziju učenika slabog imovnog stanja.\n← RK BORAC M:tel brani titulu, u revanšu protiv Bosne iz Visokog – neriješeno\nU Banjaluci otvoren međunarodni sajam građevinarstva “Grames 2018” i sajam elektromašinske industrije i inovacije “Demi 2019” →\nEVROPSKA NOĆ MOZEJA ponovo u Banjaluci\nZoran Talić učestvuje na 15. Evropskoj konferenciji regija i gradova u Austriji\n7 Oktobra, 2019 Dragana Morača\t0


Godišnjica atentata na Kenedija\nLimuzina predsednika Kenedija u Muzeju Henrija Forda\nNa današnji dan, pre 47 godina, američki predsednik Džon Kenedi ubijen je dok se vozio u koloni automobila kroz centar Dalasa, u Teksasu.\nKenedi, najmladji ikada izabrani američki predsednik, imao je 47. godina kada je ubijen iz vatrenog oružja, 22. novembra 1963., dok se vozio u otvorenom automobilu, zajedno sa suprugom Žaklinom Kenedi koja je ostala nepovrđena.\nPredsednik je odmah prebačen u bolnicu gde je konstatovana smrt. Potpredsednik Lindon Džonson je istog dana položio zakletvu na položaj predsednika. Kenedijevo ubistvo je jedan od ključnih momenata u američkoj istoriji, koga se mnogi Amerikanci još živo sećaju.\nIstražitelji su zaključili da je fatalne hice ispalio Li Osvald Harvi, koji je uhapšen neposredno nakon pucnjave, ali mu nikada nije sudjeno. Dva dana posle atentata, vlasnik jednog noćnog kluba u Dalasu, Džek Rubi, ubio je Osvalda dok su ga sprovodili kroz garažu policijske stanice.


Dobra knjiga - Vodič do savršenstva u prodaji - Ekonomija, biznis -\n1.320,00 RSDCena : 1.150,00 RSD\nRazmišljate o karijeri prodavca? Ako ne budete pročitali ovu knjigu, to vas može koštati bogatstva!\nOva knjiga je namenjena prodavcima u svim sektorima prodaje koji su se tokom karijera barem jednom ili dvaput osetili neprijatno zbog toga što su se zatekli u situacijama koje ne priliče jednom prodavcu.\nOva knjiga će vam pomoći da steknete bolji uvid u kakvu se oblast zapravo upuštate. Ona obiluje primerima raznih situacija i savetima o ispravnim, pogrešnim i potencijano pogubnim načinima da kročite u oblast prodaje.\nOva knjiga će vam pomoći da izbegnete situacije u kojima bi ste rekli "Eh, da sam samo ranije to znao“.\nTom Hopkins je radi sa prodavcem tako što u njemu vidi pre svega, ličnost, da bi potom podučavao tehnikama i procedurama koje dotičnoj „ličnosti“ omogućavaju da postane pravi profesionalac.\nZa početnike ali i za iskusne prodavce, knjige Toma Hopkinsa "Kako ovladati veštinom prodaje“ i "Vodič do savršenstva u prodaji“ su nezaobilazna literatura na putu do uspeha!


Distrikt otkupljuje zemljište od firme “Bimeks” u stečaju za proširenje pravoslavnog groblja | Brčanski Forum\nDistrikt otkupljuje zemljište od firme “Bimeks” u stečaju za proširenje pravoslavnog groblja\nSkupština Brčko distrikta izmijenila je zaključak sa prošle sjednice u kojem su bile precizirane površine koje bi u stečajnom postupku firme “Bimeks” trebalo da otkupi distrikt za potrebe proširenja pravoslavnog groblja na lokaciji farma.\n“Ukoliko Odbor povjerilaca i stečajni upravnik prihvate ponudu Brčko distrikta, to će, prije svega, biti u interesu distrikta.\nMislim da je na ovaj način učinjeno jedino što je bilo moguće s obzirom na cjelokupnu situaciju dugovanja prema distriktu, ali i rješavanja problema koji pravoslavni vjernici imaju usljed nedostataka mjesta za ukop”, rekao je Milić večeras novinarima nakon što je prekinuto skupštinsko zasjedanje.\n“Zakon bi trebalo da stupi na snagu 1. januara 2022. godine. Već sada se najavljuje da će zbog određenih problema u vezi sa softverskim rješenjima za primjenu ovog zakona određeni članovi zakona biti prolongirani.\nNjihova primjena neće početi 1. januara, već će biti predloženo njihovo odgađanje”, podsjetio je Milić.


Mediji: Netransparentnost vlasništva, finansiranje i ekonomski pritisci | Boom93\nPožarevljanin pravi zaštitne maske od kože (VIDEO)\nMinistarstvo doniralo 3.000 maski osobama sa invaliditetom\nPet novih slučajeva u okrugu. Manji broj prvih pregleda\nMediji: Netransparentnost vlasništva, finansiranje i ekonomski pritisci\n7. jula 2014.\nPoseban problem s kojim se suočavaju mediji je netransparentnost vlasništva i finansiranja.\nDirektor FONET-a Zoran Sekulić izražava bojazan da novi set medijskih zakona neće rešiti problem koji postoji na ovim poljima.\n„U opticaju su tri nova medijska zakona, ali bez obzira na sve pozitivne elemente koje po mojim saznanjima nacrti sadrže, imam utisak da oni neće u potpunosti rešiti u potpunosti problem transparentnosti vlaništva u medijima ni problem transparentnosti finansiranja. Poseban problem u celoj priči o novom medijskom zakonodavstvu je to što medijska reforma nije iskorišćena da u isto vreme bude donet i novi zakon o oglašavanju, jer je oblast oglašavanja teren na kojem se ukrštaju politički, finansijski, lični i razni zakulisni interesi, a to je teren na kom se okreće mnogo više novca nego što je novac od direktnog budžetskog finansiranja.“\nU konkretnim brojkama Sekulić objašnjava koliki je značaj uređivanja ove regulative.\n„Ukupan reklamni kolač u Srbiji je 2012. godine bio je oko 170 miliona evra. Od toga je oko 52% otišlo u televizije, 23% u novine, nekih 19% na outdoor i ostalo na internet. Prošle godine su reklamni budžeti u Srbiji pali za više od 20% i bili su oko 140 miliona evra. Ali, ako se to uporedi sa direktnim budžetskim subvencijama medijima, a u Srbiji ima 79 javnih medijskih preduzeća, na republičkom nivou, pokrajini Vojvodini i lokalnim samoupravama se godišnje za njih izdvoji 25 miliona evra. Tako imate predstavu iz ovog finansijskog ugla o tome koliki je značaj uredjivanja prostora i regulativa oglašavanja.“\nVeran Matić iz B92 kaže da je neophodno da se napravi ozbiljna promena u načinu na koji se mediji finansiraju.\n„Način na koji se mediji finansiraju mora da doživi jednu ozbiljnu transformaciju. Ako elektronske medije finansirate isključivo na osnovu broja gledalaca odnosno onoga što traže marketinške agencije, onda ćete imati situaciju u kojoj će se podilaziti ukusima, u kojoj će se pojaviti „spirala“ što je gori program, primitivniji, vulgarniji, siromašniji taj prgram će imati više gledalaca a samim tim će imati više reklama i više sredstava. Oni koji se bave ozbiljnim programima, istraživanjem, edukacijom biće malo gledani i samim tim imaće jako mali udeo na tržištu. Ako tako nešto radimo imaćemo jako brzo medije nestaju sa medijske scene jer su takvi koncepti neodrživi i imaćemo vladavinu apsolutno komercijalnih medija koji zatupljuju javnost umesto da otvaraju neke nove vidike.“\nMatić kaže da je način na koji tržište uredjuje opstanak i slobodu medija stvorio situaciju koju danas imamo u medijima.\n„Tu dolazimo do nečeg što je napravljeno kao veoma ozbiljna greška posle 5. oktobra 2000. godine. Politika tadašnje vlade je bila da će tržište odredjivati sudbinu medija i slobodu medija i došli smo doovde da tržište zaista i to odredjuje na način koji stvara medijsku scenu kakvu imamo. Mislim da će se situacija sada rapidno pogoršavati jer su marketinški budžeti za medije sve manji i manji. Ne znam da li su veći budžeti koje izdvaja država krot prikriveno ili otvoreno finansiranje medija, ali to svakako neće doprineti borbi protiv korupcije, jer država svakako neće dozvoliti da imate programe koji su antikoruptivni i istraživački na pravi način. Dakle, veoma sam skeptičan po tom pitanju, ali za ovu temu o novinarima je veoma važno da novinar mora sam da odluči da buder novinar a ne statista u medijima, koji će primati platu i raditi što mu se naredi bez promišljanja i istraživanja.“\nPominjući primer emisije Insajder, Matić kaže da je kao urednik bio pod velikim pritiskom da između ostalog, novinare zaštiti od ekonomskog pritiska.\n„Urednički je veoma teško očuvati ovakav projekat i emisiju. Često sam bio u situaciji da budem gromobran, s jedne strane vezano za pretnje, a sa druge strane za ekonomski pritisak. Najveći oglašivači su se veoma često povlačili (jedan od njih, ‘Delta’, se šest godina nije oglašavao na B92) onog trenutka kada se pomenu u nekom kontekstu, čak i ako se ne radi o nekom velikom istraživanju. To znači da smo imali jedno veoma ozbiljno ugrožavanje ekonomske stabilnosti samog projekta. Ono što je važno u takvim trenucima je da to ne saopštavate ni autorskom timu. To se dogadjalo za vreme rada na jednoj temi i smatrao sam da bi i samo pominjanje onoga što se sa klijentom dešava možda stvorilo neki osećaj autocenzure ili krivice. Sve je to veoma kompleksno i morate biti spremni na ozbiljne gubitke, na ugrožavanje života i na sve moguće neprijatnosti koje se nama u ovom slučaju i dogadjaju.“\nKada su u pitanju lokalne samouprave, predsednik Anema Milorad Tadić na primeru objašnjava na koji način se medijima raspoređuju sredstva iz budžeta.\n„Navešću primer male lokalne sredine, gde grad ima, otprilike 200.000. evra iz budžeta koje treba da podeli medijima za, tzv. finansiranje, izveštavanje o radu lokalne samouprave. Nema govora o eventualnom projektnom finansiranju, da se definišu neke oblasti koje su u interesu građana na teritoriji grada u kojem se živi, pa da li je svejedno da li se bavite ekologijom, da li se bavite nasiljem među mladima, potpuno je svejedno. Gradski budžet se usmerava tako što se medijima, putem javnih nabavki dodeljuju sredstva.“\nNa primeru konkursa na kojem je ove godine učestvovao Boom 93, medij čiji je direktor, Tadić kaže da je pokušao da ukaže na apsurdnost načina na koji se sredstva raspoređuju.\n„Nedavno sam učestvovao na jednoj takvoj javnoj nabavci i uslovi konkursa su bili da objasnite zonu pokrivanja u kojoj emitujete program, da imate svu tehniku za realizaciju programa (što je potpuni apsurd), da imate četiri radnika u stalnom radnom odnosu – dva novinara i dva realizatora programa, kako bi medij mogao da konkuriše za pomenuta sredstva. Pošto je medijska kuća, čiji sam vlasnik, htela da dokaže koliko je to besmisleno, mi smo dali ponudu od 12.000 dinara godišnje, iako su ta sredstva znatno veća. Zašto? Objasnili smo da se mi već bavimo stvarima koje su od interesa za grad i da nema potrebe za dodatnim plaćanjem za izveštavanje sa sednice Skupštine grada i drugim. Odbijeni smo uz obrazloženje da smo neozbiljni ponuđači.“\nGrad Požarevac je tokom 2013. godine po raznim osnovama medijima iz budžeta prebacio ukupno oko 23,5 miliona dinara, proističe iz finansijskog izveštaja koji je grad dostavio Boom 93 po osnovu zahteva za pristup informacijama od javnog značaja.\nJavno preduzeće Radio Požarevac je iz budžeta kao direktan korisnik dobilo nešto više od 14 miliona dinara, dok je osam drugih medija podlelilo oko 9,4 miliona dinara.\nGrad je ugovore za usluge informisanja tokom 2013. godine zaključio sa četiri medija SAT TV, TV Duga, Reč naroda i Boom 93.\nPo ovom osnovu iz budžeta je sa finansijskih razdela gradonačelnika, skupštine i gradske uprave isplaćeno oko 6.8 miliona dinara, dok je po drugim osnovama medijima isplaćeno ukupno oko 2,6 miliona dinara.\nZa pomenutih 2,6 miliona dinara kao osnov su navođeni objavljivanje konkursa, čestitke, oglasi, objavljivanje odluka gradskih organa, ali i izveštavanje.\nInače, u pomenutu sumu od 23,5 miliona dinara nisu ušla sredstva koja su po raznim osnovama u medije plasirana preko javnih preduzeća i ustanova čiji je osnivač grad.\nPredsednik NUNS-a Vukašin Obradović kaže da se do sada niko ozbiljno nije pozabavio pitanjem netransparentnog i nekontrolisanog odlivanja sredstava u medije, kao i kako je moguće ozbiljno se baviti temama korupcije ako bi trebalo da kontrolišete onog od koga dobijate novac.\n„Podsetiću vas, da je ovu temu, zapravo, trebalo da pokrene Verica Barać svojim izveštajima o pritiscima na medije. Ona je ukazala na sistemski deformitet, odnosno otvorila je „pandorinu kutiju“ iz koje izvire i dilema koju sam pomenuo, a koja bi mogla da glasi – Mogu li mediji da se bore protiv korupcije, ako su i sami korumpirani od države, vlasti, stranaka ili pojedinaca? Čini mi se da je mnogo važnije da utvrdimo da li je naš medijski sistem postavljen na osnovama koje generišu korupciju kojom je utemeljen odnos medija i države. Verica Barać je u svom izveštaju poimence i uz tačne cifre, navela koji od medija i po kom osnovu dobijaju ogromna sredstva od raznih ministarstava, javnih preduzeća, agencija i drugih državnih organa. Nažalost, ni onda, a ni posle toga, niko se nije pozabavio pitanjem kako je moguće da se iz države nekontrolisano i netransparentno odlivaju sredstva u medije i kakve su posledice takvog incestulanog odnosa“.\nSve dok se ovo pitanje ne uredi, mediji ne mogu biti aktivni učesnici u borbi protiv korupcije, već se pretvaraju u deo koruptivnog lanca, istakao je on.\n„Spekulisalo se, ne znam koliko je taj podatak tačan, da država u ukupnom godišnjem marketinškom budžetu, učestvuje, čak do 40 procenata. To je bilo vrlo jednostavno da se učini, samo treba zakonom ili podzakonskim aktima obavezati Vladu, svako ministarstvo, javna preduzeća, jednom rečju, sve one koji raspolažu budžetskim sredstvima, da moraju da učine javnim svaki dinar koji odlazi u medije, ali i PR agencije, koje su u poslednje vreme (bar neke od njih), postale ‘protočni bojler’ za plasiranje sredstava u odabrene medije. Vlast se, naime, od izveštaja Verice Barać izveštila, pa sada tokovi novca od vlasti, tj. države, ne idu direktno u medije, već okolnim putem preko marketinških agencija. Sve dok nemamo potpuni uvid u finansijske tokove između države i medija, mediji ne samo da ne mogu punim kapacitetom da učestvuju u borbi protiv korupcije, već postaje deo koruptivnog lanca. To je osnovni preduslov da bi mediji zaista ostvarivali svoju pravu ulogu u borbi protiv korupcije.“\nSistemska borba protiv korupcije, obezbeđivanje samostalnosti ključnih institucija i medijske slobode među ključnim su reformama ka daljoj demokratizaciji srpskog društva. U ostvarivanju svoje uloge u doslednoj borbi protiv korupcije u društvu, neophodno je sistemski regulisati položaj medija i novinara, kao i omogućiti transparentan uvid u njihovu vlasničku strukturu i finansiranje. Samo na taj način i odgovarajuću edukovanost novinara građani mogu da očekuju da na adekvatan način budu usmeravani o svojim pravima i obavešteni o načinima na koji se troši njihov novac.\nOvaj tekst proizveden je uz podršku Evropske unije u okviru programa „Jačanje medijske slobode u Srbiji“ kojim rukovodi Delegcija EU u Srbiji, a implementira EPTISA Servicios de Ingenieria. Sadržaj ovog teksta i stavovi izneti u njemu su isključiva odgovornost Radija Boom93 i ni na koji način ne odražavaju stavove i mišljenja Evropske unije.\nUloga medija u borbi protiv korupcije\nKorupcija, mediji i institucija Poverenika za informacije\nSprečite diskreciono trošenje javnog novca za medije u vreme kampanje\nPozivu za konferenciju o pritiscima na novinara odazvala se samo jedna novinarka\nKoraksu nagrada „Verica Barać“\n9. decembra 2015.\nGrađani za LAP\nGrađanski nadzor u radu lokalne samouprave


Danica Vučenić vraća se u novinarstvo, od danas u Insajderu\nNovinarka Danica Vučenić od danas je članica tima Insajdera. Posle dve godine Danica Vučenić se vratila u novinarstvo i za produkcijsku kuću Insajder radiće intervjue, novinarsku formu kojoj je dala prepoznatljiv autorski pečat i na kojoj je izgradila karijeru.\n„Insajder je okupio visoko profesionalnu ekipu novinara i procenili smo da je Danici Vučenić, koja je pre dve godine napustila medije, odnosno regionalni javni servis, smatrajući da je onemogućena da radi profesionalno, mesto u našoj redakciji“, kaže Brankica Stanković, glavna i odgovorna urednica Produkcije Insajder.\nOna navodi da je cilj Insajdera da, poštujući najviše profesionalne i tehnološke standarde, proširi svoj program sa istraživačkih tema, u kojima je pionir u zemlji i regionu, i na dnevno novinarstvo. U tom kontekstu, s velikim planovima za budućnost, Insajder uvodi i nove emisije, o čemu će javnost biti detaljno obaveštena.\n„U vreme kada novinarstvo tetura između propagande i tabloida, Insajder nastavlja da svojim radom brani profesionalne standarde. To nije lako, ali je jedini način da odgovorno i profesionalno novinarstvo opstane u vremenu, koje je inače i na globalnom nivou antinovinarsko. Baš zato smo odlučili da Danica Vučenić treba i mora da bude s nama“, zaključuje Brankica Stanković.\nDanica Vučenić je najveći deo novinarske karijere provela na B92, gde je, godinama, radila emisiju Kažiprst, posle čega prelazi na RTV, gde je radila autorsku emisiju Jedan na jedan.\nDanica Vučenić Insajder\n← Mijatović: Ugrožena sloboda novinara na Zapadnom Balkanu\nSindikat: Dok RTS zapošljava svoje honorarce, RTV svojima manipuliše →


Ujedinjeni Arapski Emirati spremaju penzije i za strance - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Ujedinjeni Arapski Emirati spremaju penzije i za strance\nUjedinjeni Arapski Emirati spremaju penzije i za strance\nUjednjini Arapski Emirati nemaju zakon koji traži od poslodavaca da obezbede penzije za svoje zaposlene koji nisu državljani UAE. To će se možda promeniti, uprkos otporu kompanija…\nStranci koji žive i rade u Ujedinjenim Arapskim Emiratima uskoro bi mogli da postanu deo državnog penzionog sistema ukoliko prođe vladin novi plan.\nDanas u UAE brojne privatne banke i finansijske organizacije nude penzione planove za klijente, ali vlada je izgleda namerna da uvede reforme u ovoj oblasti.\nTrenutno ovde ne postoji zakon koji traži od poslodavaca da obezbede penzije za svoje zaposlene koji nisu državljani UAE. Ipak, za sada postoji “snažna preporuka” vlade da se ovo radi, pa su neke kompanije uvele različite modele penzionih doprinosa za svoje zaposlene.\nNajava ove odluke nailazi na neodobravanje većine kompanija. Problemi su suštinski, a jedan od osnovnih je taj da rad u zemljama poput UAE ne podrazumeva višedecenijsku karijeru, već je tranzicija radne snage daleko brža.\nTako se lako može desiti da izdvajanja za penzije padnu na teret zaposlenima u vidu smanjenih primanja, piše Emirates 24/7.\nTags:Bliski istokpenzijepenzioni sistemposaoUjedinjeni Arapski Emirati UAE\nKako velika epidemija španske groznice utiče na penzije\nMilion penzija ostaje isto - 650.000 penzija smanjuju


Guardian opet o ‘opasnim’ Srbima i naoružavanju – Top Portal\nGuardian opet o ‘opasnim’ Srbima i naoružavanju\n„Nabavka nekoliko hiljada novih pušaka za policiju Bosanskih Srba izaziva zabrinutost zbog separatističkih namjera vlade u ovoj regiji i produbljivanja ruskog utjecaja u podijeljenoj zemlji obilježenoj ekonomskom depresijom. Pošiljka od 2.500 automatskih pušaka iz Srbije trebala bi stići u ‘srpsku polovicu Bosne’ u martu, uoči otvaranja novog centra za obuku u kojem će svoju ulogu imati i savjetnici iz Rusije, piše Borger u Guardianu.\nOn ističe da oružje stiže u vrijeme kada je dugoročna stabilnost Bosne pod znakom pitanja, te podsjeća kako je Daytonski mirovni sporazum okončao je sukob u BiH prije nešto više od 22 godine, podijelivši zemlju u dva polu-autonomna dijela.\n„Sporazum je zaustavio ubijanje, ali je stvorio sistem kojim se nagradila etnička politika. Nacionalne stranke čvrsto drže vlast u zemlji na svojim pojedinačnim teritorijama, a zemlja kojom dominira korupcija ima najvišu službenu stopu nezaposlenosti mladih u svijetu. Prije nekoliko dana Europska komisija je predstavila novu Strategiju za regiju koja definira put prema članstvu u EU, ali ostaje nejasno kako BiH može prevladati svoje duboke strukturne probleme“ objašnjava autor.\nPrisutan je i dugoročni strah da bi Dodik mogao iskoristiti ove snage za svoje separatističke ciljeve, pod rizikom novog rata u regiji.\nRusija, koja Dodika uvažava kao protivnika bosanskohercegovačkog članstva u NATO-u, iskazuje snažnu potporu ovom srpskom separatisti koji se od 2014. godine najmanje šest puta susreo s Vladimirom Putinom„, piše Julian Borger.\nOvaj novinar navodi i da je visoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Valentin Inzko, izrazio zabrinutost povodom ovog naoružavanja, smatrajući da će, kad jedna strana dobije novo oružje, i druga to htjeti. Inzko je izjavio da u njegovoj matičnoj Austriji policija ima samo 400 dugih cijevi, jer „normalnoj policiji ne treba više“.\nAutor podsjeća da je Dodik izjavio da se radi o naoružavanju policije u cilju borbe protiv terorizma: „To je sasvim legitimna akcija i nemamo što skrivati. Za 20 godina nismo imali pravo opremiti policiju, sada smo odlučili to učiniti.“ Ovo je izjavio u vrijeme kada je postavio vijenac na spomen obilježje Vitaliju Churkinu, predstavniku Rusije u UN-u koji je prije dvije godine stavio veto na rezoluciju Vijeća sigurnosti koja bi osudila masakr u Srebrenici 1995. kao genocid.\nTakođer, Dodik je ostvario kontakte s grupom Noćni vukovi, ruskim motociklističkim klubom usko povezanim s Putinom, koji je pod američkim sankcijama zbog svoje paravojne uloge u sukobu u Ukrajini, piše Julian Borger u Guardianu.\nOvaj list je 12. januara obajvio članak pod nazivom „Obučeni plaćenici iz Rusije podržavaju bosanske srpske separatiste“.\nNakon toga je predsjednik Republike Srpske, Milorad Dodik, demantovao njihovo pisanje.\n„Zabrinuti smo zbog činjenice da su novine poput čuvenog „Gardijana“ citirale novinski sajt iz Sarajeva, bez ozbiljne provjere činjenice ili traženja komentara od strane administracije Republike Srpske. Reciklirana priča rizikuje štetu stabilnosti i bezbjednosti BiH, poslijeratne zemlje koja je još uvijek u procesu prevazilaženja svoje nedavne prošlosti“, navodi se u pismu predsjednika Srpske.\nOvim potezima „Gardijana“ se preusmjerava fokus sa osnovnih bezbjednosnih probelma u BiH, naglasio je Dodik.


Saopštenje o polufinalistima slem takmičenja | SLAM STUDIO\n16 jula, 2016 Poetry Slam Serbia\nNa osnovu konkursa koji je raspisao Programski odbor Jedanaestog Međunarodnog novosadskog književnog festivala, komisija MNKFa je od pristiglih preko 20 prijava izabrala sedam učesnika koji će se deveti put takmičiti u Novom Sadu za naslov najboljeg slem pesnika Srbije. Konkursna pravila predviđaju da pesme budu napisane u slem maniru i da kandidati pošalju najmanje osam pesama koje u govornoj verziji nisu duže od četiri minuta.\nPo oceni Komisije kvalitet pesama većine prijavljenih je na visokom nivou i evidentno je da je ovo takmičenje jedno od najkvalitetnijih u zemlji i regionu, sa velikim odzivom učesnika. Poznato je takođe da je ovo takmičenje u okviru Međunarodnog novosadskog književnog festivala jedno od najposećenijih i najdinamičnijih u Srbiji i u regionu, i da publika u najvećoj meri doprinosi vrednosti i uzbudljivosti ove jedinstvene slem manifestacije.\nKomisija u sastavu: Milan Mijatović (Poezin), Dragan Babić (DKV) i Branislav Živanović predsednik (DKV) obavila je i zaključila selekciju 11. avgusta. Nakon pažljivog razmatranja, komisija je donela jednoglasnu odluku da se kao učesnici polufinalnog slem takmičenja pozovu sledeći kandidati:\n1. Simonida Banjeglav (Beograd)\n2. Dragana Bečejski (Pančevo)\n3. Radovan Božović (Beograd)\n4. Bojan Ilić Bokerini (Niš)\n5. Đorđe Đorđević (Beograd)\n6. Dejan Kanazir (Beograd)\n7. Ivan Miljaković (Vrnjačka Banja)\nPolufinalno i finalno takmičenje će se održati u četvrtak 1. septembra u 23,00 časa u Novom Sadu u Kafeu „Bistro“. O učesnicima finalnog takmičenja odlučivaće glasovi publike. Komisija za brojanje glasova i stručni žiri radiće u sastavu: Milan Mijatović (Poezin), Dragan Babić (DKV) i Branislav Živanović (DKV). U slučaju izjednačenog broja glasova, odluku o pobedniku doneće stručni žiri. Pobednik takmičenja dobiće diplomu i novčanu nagradu.\nKonkurs je zaključen sa datumom 11.08.2016. a prijave zainteresovanih pesnika i pesnikinja su poslate na adresu: DRUŠTVO KNjIŽEVNIKA VOJVODINE, Braće Ribnikar 5, 21000 Novi Sad, a takođe i na e-mail: zlatnagreda@neobee.net, sa napomenom Za slem takmičenje, 11. MNKF. Učesnici konkursa su poslali kraću biografiju, kontakt telefon, adresu i 8 pesama koje u govornoj verziji nisu duže od četiri minuta. Informacije na telefon 021/6542-432.\nTakmičenje u slem poeziji na devetom MNKF\nPostavljeno u: VESTI, VESTI IZ SRBIJE Tagovi: DKV, festivali, poetry slam, slam performans, slam poetry, slam poezija, slem poezija, takmičenje za slem šampiona srbije, udruženje književnika vojvodine


Za krevet u domaćoj radinosti za porez godišnje 3.500 dinara\nTanjug 10. juna 2019. 14:11\nBEOGRAD – Od 1. jula na svaki krevet u domaćoj radinosti koja obuhvata i krevete u konceptu „stan na dan“ u turističkim destinacijama prve kategorije kao što su Beograd, Zlatibor ili Vrnjačka banja plaćaće se godišnje do 3.500 dinara poreza, izjavio je za Tanjug Miroslav Knežević državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija.\nOn kaže da će primenom Zakona o porezu na dohodak građana od 1. jula fizička lica pružaoci ugostiteljskih usluga smeštaja u domaćoj radinosti što obuhvata privatni smeštaj i stan na dan biti „oporezivani na mnogo povoljniji način nego što je to bilo do sada“.\n„Porez će iznositi 5 odsto od prosečne bruto zarade ostvarene u prethodnoj godini pomnožen sa brojem ležaja i sa kategorijom turističkog mesta, pa će za turistička mesta prve kategorije kao što su Beograd, Vrnjačka Banja i Zlatibor, iznos biti između 3,4 hiljade dinara i 3,5 hiljada dinara po jednom krevetu godišnje“, rekao je Knežević i dodao da se ovaj porez odnosi samo na fizička lica koja su vlasnici soba, apartmana, stanova i kuća koje izdaju.\nKnežević kaže da je ova promena deo sistemske reforme čiji je cilj da se podstakne preduzetništvo u turizmu, sa namerom da svi rade što bolje i efikasnije i „apeluje na sve one koji to nisu uradili do sada da u skladu sa zakonom registruju svoje smeštajne kapacitete i podnesu poreske prijave“.\nParalelno ministarstvo radi na stvaranju centralnog informacionog sistema koji će se zvati E-turista gde će pružaoci usluga moći sami prijavljuju goste i da ih evidentiraju a Knežević „očekuje da će taj sistem do kraja sledeće godine bude u punoj funkciji“.\n„Od 1. jula dok taj sistem ne bude kreiran fizička lica – pružaoci usluga neće morati da rade preko posrednika, moći će sami da rade, da vode knjigu gostiju i prijavljuju goste“, kaže on i dodaje da će ih to maksimalno rasteretiti te vrste rashoda.\n„Nemamo precizan podatak zato što tu evidenciju vode lokalne samouprave, i svaka od njih zna za sebe koliko je takvih kreveta, ali mi upravo na ovaj način želimo da imamo realnu statistiku koliko ima kreveta u domaćoj radinosti „, kaže on i dodaje da će na ovaj način Ministarstvo doći do jedinstvene statistike.\nKnežević kaže i da je ovo prilika da oni koji do sada nisu pod povoljnim uslovima registruju svoje kapacitete i počnu da rade i poručuje da „ako to budu izbegavali postoje sankcije, povećane kazne, i turistička inspekcija“.\n„To je suštinska reforma koja će zahtevati intenzivan rad u narednih godinu ili godinu i po dana“, zaključuje Knežević.


Centralna izborna komisija Kosova Archives - GracanicaOnline.info\nOznaka: Centralna izborna komisija Kosova\nU zaštitnim odelima nastavljena verifikacija glasačkih listića iz centralne Srbije\nPosle prekida verifikacije glasačkih listića pristiglih iz centralne Srbije, zbog navodnih alergijskih reakcija koje su imali samo verifikatori albanske nacionalnosti, danas je verifikacija nastavljena. Iz Centralne izborne komisije je saopšteno da je nakon provera i revizija od strane nadležnih organa, zaključeno da više ne postoji, kako su rekli, rizik i da verifikacija listića može da se nastavi pod određenim merama zaštite. Verifikatori su obučeni u bela zaštitna odela i bez tih odela policija nije dozvoljavala ulazak u prostoriju gde se nalaze koverte. Našoj ekipi je bilo dozvoljeno da dva minuta snimi proces, sa ulaza u prostoriju, u kojoj se nalaze koverte. Više „U zaštitnim odelima nastavljena verifikacija glasačkih listića iz centralne Srbije“ →\nObjavljeno 23. oktobra 2019. by Vladislav ĆupU kategoriji PolitikaTagged Vanredni parlamentarni izbori 2019, verifikacija glasačkih listića iz centralne Srbije, Stevan Veselinović, U zaštitnim odelima, Centralna izborna komisija Kosova\nViše „CIK očekuje fer i demokratske izbore“ →\nViše „Vrhovni sud Kosova odbio žalbu Srpske liste“ →\nPotpredsednik Srpske liste Dalibor Jevtić je pozvao sve Srbe, ali i ostale manjinske narode na Kosovu i Metohiji na ujedinjenje, jer ukoliko nema jedinstva onda nas, kako je rekao, sutra neće biti. Jevtić je u ekskluzivnom intervjuu za portal GračanicaOnlajn, govorio i o oduci Centralne izborne komisije u Prištini da zabrani glasanje svim glasačima koji nemaju kosovska dokumenta, nazvavši to činom koji onemugaćava veliki broj Srba da izađu i glasaju. Osvrnuvši se na prošlost, potpredsednik Srpske liste je rekao da bi sve danas bilo drugačije da nije ukinuta nadgledana nezavisnost Kosova, za koju je kako je istakao, glasao i Slobodan Petrović, predsednik Samostalne liberalne stranke. Jevtić veruje u pobedu Srpske liste na vanrednim parlamentarnim izborima na Kosovu i tvrdi da je, bez obzira na nekada različita mišljenja, Srpska lista trenutno najjedinstvenija od svog osnivanja. Po njegovim rečima, država Srbija i njen predsednik Aleksandar Vučić, svoju poziciju u dijalogu sa Prištinom mogu ojačati samo na jedinstvu Srba sa Kosova i Metohije. Više „Dalibor Jevtić: Ako se ne ujedinimo oko zajedničkog interesa, sutra nas neće biti“ →\nViše „Završeno podnošenje liste kandidata, CIK primio 25 lista partija i koalicija“ →\nSamo dva dana nakon objavljivanja vesti da je formirana koalicija srpskih stranaka koje predvode Nenad Rašić (PDS), Rada Trajković (EPS), Dragiša Mirić (NPK), Slaviša Petković i Branislav Marković, jedan od potpisnika Branislav Marković je napustio koaliciju.\nViše „Branislav Marković: Sramota je da neko ko se predstavlja kao lider, govori neistinu“ →\nObjavljeno 31. avgusta 2019. by Vladislav ĆupU kategoriji PolitikaTagged Branislav Marković, Vanredni parlamentarni izbori na Kosovu, Dragiša Mirić, koalicija srpskih stranaka, Nenad Rašić, Rada Trajković, Slaviša Petković, Centralna izborna komisija Kosova\nJedna koalicija srpskih, jedna bošnjačkih i dve koalicije albanskih partija prijavljene su za učešće na kosovskim vanrednim parlamentarnim izborima, saopštila je Centralna izborna komisija. Rok za prijavljivanje stranaka, nezvisnih kandidata i građanskih inicijativa ističe 6.septembra u 18 časova.\nViše „Za kosovske vanredne parlamentarne izbore prijavljene četiri koalicije“ →\nObjavljeno 31. avgusta 2019. 31. avgusta 2019. by Vladislav ĆupU kategoriji PolitikaTagged Vanredni parlamentarni izbori na Kosovu, Centralna izborna komisija Kosova, četiri koalicije\nViše „Zatvorena biračka mesta na severu Kosova“ →\nFoto N. MILOSAVLJEVIĆ; GračanicaOnlajn: Centralna izborna komisija\nKandidati Srpske liste ni danas nisu verifikovani na sednici Centralne izborne komisije Kosova. Sa sedam glasova za i dva uzdržana, lista kandidata za gradonačelnike četiri opštine na severu koje je predložila Srpska lista, nije usvojena, a ovaj politički subjekat ima rok od 24 sata da se žali Komisiji za predstavke i žalbe.\nViše „Samoopredeljenje ne želi predložene kandidate Srpske liste u trci za gradonačelnike na severu Kosova“ →\nObjavljeno 24. aprila 2019. by Vladislav ĆupU kategoriji PolitikaTagged Pokret Samoopredeljenje, Srpska lista, Centralna izborna komisija Kosova\nViše „Prijavljeni kandidati za izbore na severu Kosova“ →\n18. februara 2020., 07:10


Ružić: Beko nema moć da razori koaliciju – Nadlanu.com\nRužić: Beko nema moć da razori koaliciju\nObjavljeno 25. okt 2013. / 14:37:50\nBranko Ružić izjavio da nije siguran da je Beko toliko moćan da bi zbog njega, odnosno bloga na sajtu SPS, mogla da se raspadne koalicija.\nRužić je dodao i da se blog o Milanu Beku na sajtu SPS našao “procenom slobodnije prirode”\n“U samom jeziku se vidi da to nije manir i jezik kojima SPS u poslednje 23 godine stilizuje svoja saopštenja za javnost”.\n“Ali u svakom slučaju, to je jedan vrlo interesantan blog koji već pet dana zaokuplja pažnju srpske javnosti i neki možda misle da će dovesti do nekih turbulencija – ja sam siguran da neće, ali naravno, kao što i gospodin Beko kaže da ima pravo da iznese svoj stav, tako valjda i svaki drugi građanin, bio to i bloger, ima to isto pravo”, kazao je Ružić u intervjuu Tanjugu.\nRužić je, odgovarajući na pitanje da li je poznato ko je autor spornog bloga i da li je taj blog redakcijama dostavljen mimo znanja rukovodstva stranke, istakao da se blog “procenom slobodnije prirode našao na sajtu SPS”, ali i ukazao “da živimo u vremenu modernih tehnologija i komunikacija”.\n“Ja mogu samo da pretpostavim, ali u svakom slučaju mislim da bi bilo nekorektno da autorska prava nekome sada oduzimam. Siguran sam da će se taj neko pojaviti u javnosti ukoliko nađe za shodno da je to oportuno i reći da je autor bloga”, naveo je Ružić.\nOsvrćući se na izjave Milana Beka i polemiku socijalista s njim, Ružić je rekao da je “Beko uspešan poslovni čovek i da treba da ostane na terenu na kome se snalazi”.\n“O politici – i u vreme kada je bio nosilac raznih lista na izborima 2000. godine, pre 5. oktobra – nije mnogo znao, pa nisam siguran ni da sada dobro poznaje političke relacije u našem društvu”, istakao je Ružić.\nOn je rekao i da, poznajući Beka, doduše “ne tako dobro kao neki drugi”, smatra da je nešto što je Beko malo nesmotreno pokušao da prezentuje zapravo bespotrebno izazvalo lavinu.\n“Ta lavina sada treba praktično da znači da imamo neki sukob unutar vladajuće koalicije – ukoliko je Beko toliko moćan onda neka se raspadne vladajuća koalicija, ali nisam siguran da je tako”, izričit je Ružić.\nUpitan o spekulacijama da postoje sukobi unutar SPS i frakcije u toj stranci, Ružić je poručio da u tome ne postoji “ni jedan promil istinitosti”, odbacivši sve navode o problemima unutar stranke i ističući da SPS danas ne bi imala tako “važnu ulogu na političkoj sceni, niti stabilnu podršku u biračkom telu da je sitaucija takva”.\nGovoreći o vanrednim parlamentarnim izborima, Ružić je rekao da će do njih doći “ako ne prevagne politički racio” i dodao da bi takav razvoj situacije negativno uticao na proces evrointegracija, ali, još važnije, na rešavanje socijalno-ekonomske situacije u zemlji.\nA na pitanje da li se razgovaralo o tome da vanredni parlamentarni izbori budu održani istovremeno s izborima u Beogradu, početkom proleća naredne godine, Ružić je rekao da je preuranjeno govoriti o tome, ali i poručio da ne bi bilo dobro da se zbog straha nekih od izbornog rezultata u gradu, raspisuju i vanredni parlamentarni izbori na republičkom nivou.\n“Nadam da ukoliko dođe do zajedničkih izbora – razlog neće biti bilo čija bojazan od izbornog rezultata u Beogradu, pa da zbog toga moramo svi da idemo na izbore na nivou republike, gde moramo da uđemo i u mnogo važnije poslove nego što je sistem funkcionisanja u našem glavnom gradu”, rekao je Ružić.\nNaglasio je i da će se na tome hoće li biti raspisani vanredni izbori pokazati politička odgovornost svih koji imaju značajno uporište u biračkom telu u Srbiji.\nRužić je poručio i da se SPS ne plaši izbora, da ih se nikada nije ni plašila, kao i da nije zadužena da bude protiv izbora, ali da je neophodno da oni koji se za to zalažu građanima Srbije objasne šta bi novo doneli ti izbori.\n“Vanredni izbori bi mogli negativno da utiču na odvijanje procesa pregovora o članstvu u EU, jer smo svi svesni činjenice da ćemo se onda baviti kampanjom, a ne onim što je, pre svega, u interesu građana. Pored toga, ne smemo zaboraviti na socijalno ekonomsku situaciju u kojoj se Srbija nalazi. To je, takođe odgovornost koju, kao članovi vlade ove države nosimo i smatram da bi izbori tu situaciju učinili još težom”, ukazao je Ružić.\nOn je dodao i da niko od glavnih političkih činilaca – pre svega lideri SNS Aleksandar Vučić i SPS Ivica Dačić – ne govore o potrebi održavanja izbora.\n“Međutim, ukoliko neko proceni da je to mudro, racionalno, politički odgovorno i u interesu Srbije – mi smo uvek spremni da istrčimo još jedan krug, 23 godine to radimo, sa više ili manje uspeha, pa nastavićemo i dalje”, zaključio je Ružić.\nbranko ružićivica dačićmilan beko\nUdovičić pozvao mlade u Gračanici da podrže listu "Srpska"


Istorija i „sedenje na dve stolice": Ko je od vladara Srbije i Jugoslavije bio za istok, a ko za zapad - i kako su prošli - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Istorija i „sedenje na dve stolice“: Ko je od vladara Srbije i Jugoslavije bio za istok, a ko za zapad – i kako su prošli\nBBC News na srpskom24.06.2022. 08:20\nTokom vladavine Josipa Broza Tita, Jugoslavija je bila jedna od predvodnica Pokreta nesvrstanih\nU poslednja dva veka Srbija je prošla dug put, od nezavisnosti i tri Jugoslavije, do krvavih 1990-ih, trudeći se često da „sedi na dve stolice“.\n„To je bilo kao u filmovima, kada neko između zgrada razvuče konopac, pa hoda i balansira iznad provalije“, kaže za BBC na srpskom istoričar Aleksandar Marušić.\n„Kao što je Nikola Pašić, dugogodišnji premijer Srbije, rekao na pitanje da li treba biti blizak dvoru – ako si mnogo blizu onda izgoriš, a ako se odaljiš onda se smrzneš.“\nSrbija i danas pokušava da održi političku ravnotežu.\nRat u Ukrajini bukti gotovo četiri meseca i Rusija je pod sankcijama Zapada, kojima se Srbija, iako kandidat za članstvo u Evropskoj uniji, nije pridružila, mada je glasala za rezoluciju Ujedinjenih nacija kojom se osuđuje invazija.\nMeđutim, stolice se sve više klimaju, Zapad od zvaničnog Beograda traži da izabere stranu, a sve podseća na slične spoljnopolitičke glavolomke kroz istoriju.\n„Umro je drug Tito“ – 42 godine kasnije\nModerna kneževina Srbija, na čijem čelu se tada nalazila dinastija Obrenović, formalno je 1878. na Berlinskom kongresu stekla nezavisnost od Osmanskog carstva.\nČetiri godine kasnije, Srbija je postala kraljevina i u spoljnoj politici najviše je bila usmerena na susednu Austrougarsku i Rusiju, zbog versko-kulturne bliskosti dva slovenska naroda.\nVladavina dinastije Obrenović prekinuta je 1903. Majskim prevratom, kada je grupa oficira zaverenika, koje je predvodio Dragutin Dimitrijević Apis, ubila kralja Aleksandra i njegovu suprugu Dragu, a na presto je došao Petar Karađorđević.\nKao jedna od zemalja pobednica u Prvom svetskom ratu, Srbija je 1918. bila inicijator stvaranja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca (SHS).\n„Kralj Petar je više bio usmeren ka Rusiji i Francuskoj, ali ni to nije bilo potpuno“, navodi za BBC na srpskom Nebojša Damnjanović, kustos savetnik Istorijskog muzeja Srbije u penziji.\nKraljevina je 1929. dobila novo ime – Jugoslavija, a posle Drugog svetskog rata i novo društveno uređenje, pa je postala Socijalistička Federativna Republika (SFRJ).\nJosip Broz Tito, njen doživotni lider, tokom Hladnog rata, kada je svet u strahu od sukoba Amerike i Sovjetskog Saveza konstantno držao prste na obaraču, igrao je zapaženu ulogu u geopolitičkim previranjima i bio je jedan od osnivača Pokreta nesvrstanih.\n„Jugoslavija je tada vodila raznovrsnu, pragmatičnu i u kontekstu Hladnog rata veoma uspešnu spoljnu politiku“, kaže za BBC na srpskom Kenet Morison, profesor savremene istorije Jugoistočne Evrope na Univerzitetu De Monfort u Velikoj Britaniji.\nMeđutim, ta zemlja se raspala u građanskom ratu devedesetih godina 20. veka i tokom vlasti Slobodana Miloševića, nekadašnjeg predsednika Srbije i Savezne Republike Jugoslavije, koji je pred Međunarodnim krivičnim sudom u Hagu odgovarao za ratne zločine.\n„Današnja pozicija Srbije, sve njene dileme i izazovi, mnogo više imaju veze sa događajima iz devedesetih, nego iz ranije istorije“, navodi za BBC na srpskom Dejan Đokić, profesor moderne i savremene istorije na Goldsmits koledžu Univerziteta u Londonu i gostujući profesor istorije jugoistočne Evrope na Humbolt univerzitetu u Berlinu.\nGde je istok, a gde zapad?\nGeografski položaj Balkanskog poluostrva, na granici Azije i Evrope, istorijski je predstavljao mesto susreta, saradnje i fuzije različitih kultura, vera i jezika.\n„U ovdašnjim debatama često se citira Sveti Sava, koji je navodno rekao da je Srbija istok na zapadu i zapad na istoku“, kaže Đokić.\n„Ali to je mit, taj citat je izmišljen u drugoj polovini 20. veka“, dodaje.\nIpak, kako navodi, Srbi „na neki način jesu granični narod, koji je često bio prinuđen da sa nekom velikom silom ima nešto bolje odnose i da od nje traži zaštitu, kao i da sarađuje sa susednim narodima sa kojima je neretko živeo pomešan“.\nDa li je onda Srbija kroz istoriju više bila naklonjena Istoku ili Zapadu?\nOdgovor na to pitanje nije tako jednostavan, kažu stručnjaci.\nĐokić ističe da u srednjem veku „koncept istoka i zapada nije postojao u današnjem smislu“.\n„A ako su tadašnji Srbi imali neku predstavu o tome, onda je to bilo da žive zapadno od Konstantinopolja, koji je za njih bio centar civilizacije i sveta.“\nKonstantinopolj, današnji Istanbul, bio je prestonica tri carstva – rimskog, vizantijskog i osmanskog, u čije ruke je dospeo 1453. godine.\nPotom su oko Balkana vekovima trajale borbe između Osmanskog i Austrougarskog carstva – a njihova granica je dugo bila u Beogradu, na rekama Savi i Dunavu.\nU te borbe često su se mešale Rusija i druge evropske sile.\n„Šta je onda tu Austrougarska? Centralna, istočna, zapadna Evropa, globalna sila ili od svega po malo“, pita Đokić.\n„Zavisi iz kog ugla gledate, jer to nisu puke geografske odrednice, a i istorijski konteksti se menjaju – radi se o simboličkoj geografiji, koja se može detektovati već u 18. veku, kroz razne putopise sa Zapada, pre svega nemačke i britanske.“\nPrimer toga, koji se nije dogodio tako davno, Đokić često priča studentima.\n„Citiram im jednog britanskog novinara koji je negde 1990. ili 1991, pred sam raspad zemlje, putovao kroz Jugoslaviju.\n„Prvo je bio u Ljubljani, gde je razgovarao sa raznim poznanicima i prijateljima, odakle je nastavio za Novi Sad.\n„Slovenci su mu tada rekli ‘pazite se tamo na jugu, među južnjacima'“.\nKako navodi, britanski novinar se tada iznenadio, jer je Novi Sad po geografskoj širini gotovo u ravni sa Ljubljanom.\n„Naravno, u ovom kontekstu se isto gleda simbolički“, ističe Đokić.\nPočetkom 19. veka potom dolazi do pobune protiv dahija u Beogradskom pašaluku, što vremenom prerasta u sukob protiv osmanskih vlasti.\n„Značaj velikih sila uviđaju i Karađorđevi ustanici, koji se (za pomoć) prvo obraćaju Austriji, pa tek onda Rusiji, zatim i Napoleonu, ali ih svi odbijaju“, kaže Đokić.\nĐorđe Petrović, zvani Crni Đorđe ili Karađorđe, lider Prvog srpskog ustanka iz 1804, bio je rodonačelnik dinastije Karađorđevića.\nNa proleće 1815. dolazi i do Drugog srpskog ustanka, pod vođstvom Miloša Obrenovića, kada se u okviru Otomanskog carstva stvara Kneževina Srbija.\nU narednih 100 godina Karađorđevići i Obrenovići smenjivaće se na vlasti u borbi dinastija, a Srbija će u različitim etapama biti bliža Austrougarskoj ili Rusiji.\n„Politika velikih sila je uvek bila slična – daju ti nešto na kašičicu, ali strogo vodeći računa o njihovim interesima“, kaže Marušić, direktor Muzeja Rudničko-takovskog kraja.\nMarušić je i autor edicije Obrenovići u muzejskim i drugim zbirkama Srbije i Evrope.\n„Tako je u politici, sve je promenljivo osim interesa – oni su večni i spram njih se prave savezi, dogovori, koalicije, pa i sukobi“, dodaje on.\nKako su se u tim igrama snalazili vladari Srbije i Jugoslavije?\nMilan Obrenović bio je prvi novovekovni kralj Srbije\nMilan Obrenović je tokom 19. veka Srbijom vladao više od tri decenije, a bio je unuk rođenog brata kneza Miloša, vođe Drugog srpskog ustanka.\nPrvo je u periodu od 1868. do 1882. bio knez Srbije, a od tada i prvi novovekovni kralj.\nU istoriji je uglavnom upamćen kao „veliki austrofil“.\n„To jeste tačno, ali nije uvek to bio“, kaže Dejan Đokić.\n„A i kada jeste, zbog čega je to bio? Pa, zbog interesa“, dodaje.\nAleksandar Marušić kaže da kralj Milan „iako okrenut Austrougarskoj, nikada nije zatvorio vrata istoku“.\n„Postoje pisma iz kasnijih godina 19. veka, čuvaju se u Beogradu, u kojima on sina Aleksandra savetuje da treba piti vode sa barem dva izvora“, navodi on.\nČak je, dodaje, na početku vladavine „više bio okrenut Rusiji“, a razlog odabira jedne ili druge strane nimalo nije jednostavan.\nU to vreme, ističe, dolazi ne samo do formiranja srpske države, već i drugih balkanskih zemalja – Rumunije, Grčke i Bugarske.\n„I svako pokušava da reši nacionalno pitanje“, navodi Marušić.\n„A tu je još nekoliko spoljnopolitička faktora – Osmansko carstvo, bez obzira što se već tada o njemu priča kao o bolesniku na Bosforu, kao i interesi Rusije i Austrougarske.“\nTokom vladavine kralja Milana, Srbija je vodila dva rata protiv Osmanskog carstva – 1876. i 1878.\n„Ubrzo je između Rusije i Turske potpisan Sanstefanski mir, kada je formirana velika Bugarska država, na opšte nezadovoljstvo ne samo Srbije, već i drugih balkanskih naroda“, kaže Marušić.\nRusija je tu ideju podržala, što se iz njene perspektive moglo razumeti, smatra Damnjanović.\n„Hteli su da preko Bugara priđu Solunu i Carigradu, zbog čega je Milan sasvim prišao Beču, postavši igračka u njihovim rukama“, navodi Damnjanović.\nĐokić dodaje i da je Rusija bila „apsolutno zadovoljna tom podelom uticaja“.\n„Rusija i Austrija, odnosno Austrougarska, tokom 19. veka su na neki način postigli dogovor da Austrougarska ima uticaj u Bosni i Hercegovini i Srbiji, a Rusija u Bugarskoj“, kaže.\n„Austrougarska je onda prvo okupirala, a onda i anektirala Bosnu – Srbiju nije, ali je ona u jednom trenutku zaista postala neka vrsta satelita Austrougarske.\n„Sve uz pristanak i dogovor velikih sila… Srbija u tome nije imala velikog uticaja.“\nPosle toga, na Berlinskom kongresu 1878, Srbija prvi put posle nekoliko vekova pod Osmanskim carstvom dobija nezavisnost i međunarodno priznanje.\nMilan Obrenović iz Srbije odlazi krajem 19. veka, jer nije podržavao brak sina Aleksandra sa Dragom Mašin.\nPreminuo je 1901. u Beču, a sahranjen je u manastiru Krušedol na Fruškoj Gori kod Novog Sada, koja je tada bila deo Austrougarske.\n„Austrougarski car nije dozvolio da se njegovi posmrtni ostaci prenesu u Beograd“, kaže Marušić.\nAleksandar Obrenović i njegova supruga Draga Mašin ubijeni su u Majskom prevratu 1903. godine\nAleksandar Obrenović je Srbijom vladao od 1889. do 1903, a na presto je došao kao maloletan.\nMeđutim, Aleksandar sebe proglašava punoletnim – iako je imao 17 godina – i ukida namesništvo koje je vladalo u njegovo ime.\n„On se kolebao, malo prema Austriji, malo prema Rusiji“, navodi Damnjanović.\nMarušić to objašnjava slikovito.\n„Kao i njegov otac, jednim okom je gledao kao Petrovgradu, a drugim ka Beču“.\nNjegov brak sa Dragom Mašin izazvao je veliku buru u tadašnjoj Srbiji.\nPre nego što je postala kraljica, Draga je bila udovica inženjera Svetozara Mašina i dvorska dama kraljice Natalije Obrenović, supruge kralja Milana.\nTom braku mnogi su se protivili, što je donekle uticalo i na spoljnu politiku Srbije.\nDamnjanović kaže da se Aleksandar Obrenović „naveliko udvarao Rusiji, nadajući se da će ruski dvor aminovati njegov brak sa Dragom.“\n„To mu je donekle i uspelo – ruski car je poslao predstavnika na ceremoniju venčanja“, navodi Damnjanović.\n„Ipak, nije potom otvorio vrata dvora i dozvolio prijem Aleksandru i Dragoj u Rusiji, što je veliki udarac na Obrenoviće.“\nU noći između 28. i 29. maja 1903, dolazi do Majskog prevrata.\nKralj Srbije i njegova supruga Draga Mašin, ubijeni su u oficirskoj zaveri, na čijem čelu je bio Dragutin Dimitrijević Apis.\n„Majski prevrat je u savremenoj istoriografiji osuđen kao strašan, užasan zločin“, kaže Damnjanović.\n„Kod nas ljudi često kažu ‘toga je bilo i na drugim stranama’ – da, ali kada? Engleska je to poslednji put videla u 16. i 17. veku.\n„A kod nas su na početku 20. veka u centru Beograda, gotovo na Terazijama, zverski ubijeni kralj i kraljica… Kakvi god ono bili, to je strašan zločin.“\nPosle smrti Aleksandra Obrenovića, na vlast dolazi dinastija Karađorđević.\nPetar Prvi Karađorđević bio je omiljen u narodu\nPetar Prvi Karađorđević, Karađorđev unuk, za nešto manje od 20 godina vladavine promenio je dve države.\nPrvo je od 1903. do 1918. bio kralj Srbije, kada počinje Prvi svetski rat, da bi do smrti 1921. bio na čelu novoformirane Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca.\nSrbija je u to vreme veoma „negovala odnose“ sa Francuskom, navodi Damnjanović.\n„U Srbiji tog doba je bilo i dosta frankofilskog – Petar je bio francuski đak, delom se obrazovao i živeo u Parizu.\n„To je, inače, vreme značajnog uticaja i upliva francuske kulture.“\nU to doba, dodaje Đokić, radikali Nikole Pašića dolaze na vlast – Pašić postaje i premijer i ministar inostranih poslova – pa se Srbija više približava Rusiji.\n„Ali ni tada čak ne potpuno – uprkos velikim nedostacima, politički sistem u Srbiji se razvija po modelu zapadnoevropskih država, a ne ruske ili austrougarske imperije.“\nPetar Prvi Karađorđević – mondenska mladost, kraljevska starost\nU braku sa crnogorskom princezom Zorkom imao je petoro dece, a venčani kum, preko posrednika, bio mu je i ruski car.\n„Dokaz koliko je dinastija vodila računa o Rusiji, jeste i činjenica je uoči Balkanskih ratova 1911. ćerku Jelenu venčao za jednog od Romanovih“, navodi Damnjanović.\nTu, navodi, može da se napravi paralela koliko se situacija u Srbiji promenila.\n„Svega nekoliko decenija ranije, Rusija je odbila zahtev da se mladi knez Milan (Obrenović) oženi nekom ruskom kneginjom, koja čak nije bila iz porodice Romanov.\n„Prilično ponižavajuće, zar ne? A sada carska porodica prihvata ćerku Petra Prvog, čiji je deda bio srpski seljak, vođa nacionalne revolucije – Crni Đorđe“.\nVladavinu kralja Petra obeležile su neke od najtežih godina po Srbiju u 20. veku.\nPrvo je 1906. ušla u Carinski rat sa Austrougarskom, pa 1912. i 1913. u Balkanske ratove, jedan za konačno oslobođenje od Osmanskog carstva, a drugi za podelu teritorije, pre svega zbog sukoba sa Bugarskom oko Makedonije.\n„U vreme Carinskog rata Nemačka naveliko trguje sa Srbijom, a samo nekoliko godina kasnije će biti ratni protivnik“, kaže Damnjanović.\n„Čak su se Austrijanci bunili, ali to su privredni i politički interesi.“\nKralj Aleksandar Karađorđević, osnivač Jugoslavije\nKralj Aleksandar Karađorđević je, kao i njegov otac, u kratkom periodu vladao dvema državama.\nPrvo Kraljevinom Srba, Hrvata i Slovenaca od 1921. do 1929, a onda Kraljevinom Jugoslavijom do 1934, kada je ubijen u Marseju.\n„U međuratnom periodu Jugoslavija je deo nove Evrope, nastale posle Pariskog mirovnog sporazuma“, kaže Đokić.\n„To je tranzicija istočne i centralne Evrope iz imperija u nezavisne države koje su većinom pokušavale da budu liberalne demokratije.“\nJugoslavija je, dodaje, bila jedna od njih, ali ubrzo postaje diktatura, kao i mnoge države u Evropi tog vremena.\nU zemlji su u to vreme rasle međunacionalne napetosti, pre svega između srpskih i hrvatskih političara oko toga kako kraljevinu treba urediti.\nKralj Aleksandar je 1929. zaveo Šestojanuarsku diktaturu, pošto je prethodno radikalski poslanik Puniša Račić u skupštini ubio dvojicu poslanika Hrvatska seljačke stranke, Đuru Basaričeka i Pavla Radića i smrtno ranio Stjepana Radića, predsednika te partije.\n„Tokom dvadesetih godina prošlog veka, Francuska je bila glavni saveznik, kada je reč o velikim silama“, kaže Đokić.\n„Ona je bila i sponzor Male antante – saveza između Jugoslavije, Čehoslovačke i Rumunije.\n„A kasnih tridesetih godina Jugoslavija se u spoljnoj politici približava fašističkoj Italiji i nacističkoj Nemačkoj, mada nastavlja da održava odnose i sa Francuskom i Britanijom.“\nOdnosa sa Rusijom, gde su 1917. godine, posle revolucije, boljševici došli na vlast, nakon čega je 1922. formiran Sovjetski Savez – nije bilo.\n„Za vreme revolucije bili smo protiv svega toga, ali premijer Pašić, u mladosti socijalista, pokušao je da se sporazume i sa boljševicima, iako ih nimalo nije ‘mirisao'“, kaže Damnjanović.\nTreba imati u vidu, dodaje on, da je Jelena Karađorđević, sestra kralja Aleksandra, jedva sa decom izbegla iz Rusije, a da su članovi porodice Romanov ubijeni.\n„Aleksandar je taj režim smatrao zlikovačkim i primio je belu emigraciju, a Jugoslavija je jedna poslednja od evropskih zemalja koja je uspostavila odnose sa Sovjetskim Savezom“, navodi Damnjanović.\nJugoslavija je Sovjetski Savez priznala tek 1940. godine, kada je Drugi svetski rat već počeo.\n„Ako tako gledamo, kroz veći deo postojanja jugoslovenske države, zvanični Beograd ili nije imao diplomatske odnose sa Moskvom, ili su oni, kao posle 1948, u najmanju ruku bili komplikovani“, ističe Đokić.\nTito i britanska kraljica Elizabeta II u Belom dvoru – 20. oktobar 1972.\nPosle Drugog svetskog rata, u kojem je komunistički partizanski pokret oslobodio zemlju, uspostavlja se socijalističko uređenje, a na čelo države dolazi ratni lider Josip Broz Tito.\n„Mislim da nikada bilo koja država na tim prostorima, kako god je zvali, Srbija ili Jugoslavija, nije imala tako nezavisnu politiku, ni mogućnosti za to“, kaže Đokić.\nTito je, smatra, bio „harizmatičan i odličan političar, sa dobrim političkim instinktom i ugledom u svetu, zbog čega Jugoslavija jeste bila jedna od vodećih zemalja“.\n„Hjubert Batler, irski pisac i esejista, koji je dobro poznavao Jugoslaviju, govorio srpskohrvatski i u međuratnom periodu živeo u Zagrebu i Beogradu, tokom pedesetih je putovao po zemlji“, navodi Đokić.\n„U sećanjima je napisao da su mu mnogi Jugosloveni rekli kako je svet podeljen na tri bloka – Zapad, Istok i Jugoslaviju.\n„Da je ona nešto posebno, svet za sebe.“\nTaj put nije bio lak – ubrzo po završetku Drugog svetskog rata dolazi do raskola sa Sovjetskim Savezom, dojučerašnjim saveznikom.\nTe 1948, kako se često može čuti, Tito je rekao Staljinu „ne“, ali sagovornici BBC-ja to nazivaju mitom.\n„Tito nije birao stranu, već ga Staljin osudio zbog ‘prekomernog dosega’, posebno u pogledu spoljne politike“, kaže Morison.\n„Jugoslavija je tada izbačena iz Informbiroa, čije sedište je do tada bilo u Beogradu“, dodaje Đokić.\nKomunistički informacioni biro bio je međunarodni blok socijalističkih zemalja, ili njihovih partija, osnovan kao protivteža Zapadu.\nGlavnu reč u Informbirou vodio je SSSR, koji je želeo da sve komunističke partije stavi pod kontrolu.\n„Do sukoba je došlo zbog ne zbog ideoloških, već političkih stvari oko toga koliko Tito treba da bude nezavistan“, navodi Đokić.\nJugoslavija, navodi, posle oko godinu dana shvata da je taj razdor konačan, zbog čega pokušava da nađe nove saveznike, ali to nisu mogle da budu komunističke zemlje.\nZbog toga razvija „posebnu vrstu socijalizma i u spoljnoj i u unutrašnjoj politici – socijalističko samoupravljanje“, a približava se Zapadu.\nPokret nesvrstanih i Beograd – ima neka tajna veza\n„Ti odnosi su bili oportuni za Beograd, ali isto tako i za Zapad, kojem je bio važan kontakt sa nekom komunističkom zemljom“, navodi Đokić.\n„Jugoslavija za to nije morala da ispuni neke uslove, kao Srbija sada, da postane liberalna demokratija i da se poštuju ljudska prava.\n„Ne, čak je bilo u redu što je to komunistička zemlja, ali je bilo važno da nije pod kontrolom Moskve i da se pokaže da taj blok nije tako monolitan.“\nU narednim godinama hladnoratovske podele rastu, a Jugoslavija se odlučuje da bude nesvrstana, približavajući se novonastalim postkolonijalnim afričkim i azijskim državama.\nPrva konferencija Pokreta nesvrstanih, gde je Jugoslavija – uz Egipat, Ganu, Indoneziju i Indiju – imala vodeću ulogu, održana je 1961. u Beogradu.\n„Simbolički je bila važna ideja da se nova vrsta međunarodne saradnje uspostavi upravo u Evropi, jer je to bio kontinent gde su izbila oba svetska rata i sa kog su došle sve kolonijalne i imperijalne sile, ali i da se na ovaj način izbegne rivalstvo afričkih i azijskih zemalja“, smatra Đokić.\nProfesor Kenet Morison razvoj jugoslovenskog puta naziva „rezultatom pragmatizma i potrebom da se izgradi održiva pozicija između dva hladnoratovska bloka.“\nKako navodi, Jugoslavija je tada, kao „relativno mala zemlja jugoistočne Evrope, bila daleko iznad njenog ranga kao jedan od de fakto lidera Pokreta nesvrstanih“.\n„To joj je dalo i jedinstveno mesto u kontekstu Hladnog rata, ali i ekonomske koristi, jer su jugoslovenske kompanije dobile značajne inženjerske i građevinske ugovore širom Bliskog istoka i Afrike“, kaže Morison.\nA kakav je bio odnos Jugoslavije i Sjedinjenih država?\nMorison kaže da je SFRJ u Vašingtonu dugo smatrana za „strateški važnog partnera“.\nMeđutim, kako navodi, sve je počelo da se menja sa dolaskom na vlast Ronalda Regana, koji je u Beloj kući bio tokom celih osamdesetih.\n„Njegova strategija je bila da pobedi u Hladnom ratu, a povlačenje finansijske pomoći socijalističkim državama koje nisu bile eksplicitno povezane sa Sovjetskim Savezom bilo je deo tog novog pristupa“, kaže Morison.\nJugoslavija je bila jedna od njih.\n„Pomoć i zajmovi koji su davani u prethodnim decenijama su prestali i to je doprinelo domaćoj ekonomskoj krizi, koja je potom stvorila ozbiljnu društvenu i političku krizu unutar jugoslovenske federacije kao preteču raspada zemlje.“\nJosip Broz Tito preminuo je 4. maja 1980.\nDevedesete i 21. vek\nKrajem osamdesetih naglo se menja situacija u Jugoslaviji, ali i širom Evrope.\nNajznačajniji događaj tog doba bio je pad Berlinskog zida, najvećeg simbola Hladnog rata.\n„Ako gledate 20. i 19. vek, Srbija je više bila na zapadnoj strani, šta god to značilo“, navodi Đokić.\n„Teza da je Srbija uvek bila proruska ne stoji, ali ovi odnosi su dugi i postojali su na različitim nivoima – kulturnim i verskim.“\nSSSR se raspao, a komunističke zemlje ulaze u proces demokratizacije.\n„U Jugoslaviji 1989. nije došlo do tih promena“, kaže kratko Đokić.\nSlovenija i Hrvatske prve su 1991. proglasile nezavisnost, kada je rat uveliko buktao, a potom se preneo i na multietničku Bosnu i Hercegovinu.\nOkončan je 1995. Dejtonskim sporazumom, ali sukobi ubrzo izbijaju na Kosovu, gde tokom 1998. i 1999. izbija rat, a potom je NATO bombardovao Jugoslaviju.\nNa čelu Srbije, a zatim i Savezne Republike Jugoslavije (SRJ), tadašnjom zajednicom Srbije i Crne Gore, vlada Slobodan Milošević.\n„Tokom devedesetih Srbija je jasno izabrala politiku izolacije i sukoba sa celim svetom“, kaže Đokić.\n„Ne zaboravite da je Rusija takođe bila među zemljama koje su joj uvele sankcije, iako nije učestvovala u bombardovanju 1999. godine“, dodaje.\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija 30. maja 1992. uveo je sankcije SR Jugoslaviji.\n„Jugoslavija je tada ostala izvan svih svetskih tokova, što se i danas oseća“, smatra Đokić.\nDo demokratskih promena dolazi 5. oktobra 2000, kada je u revoluciji, izazvanom pokušajem izborne krađe, Milošević svrgnut.\nNova vlast uhapsila ga je u aprilu 2001, a 28. juna iste godine isporučila u Hag, po optužnici Međunarodnog krivičnog suda za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji.\nUmro je 11. marta 2006. u pritvoru i tri dana kasnije suđenje je formalno završeno, samo nekoliko nedelja pre predviđenog završetka pretresa.\n„Srbija se posle pada Miloševića, bez obzira na sve probleme, ipak stavlja na stranu Zapada, istovremeno održavajući bliske odnose sa Rusijom i Kinom.\n„U svakom slučaju, devedesete imaju mnogo više uticaja na aktuelnu poziciju nego raniji događaji“, zaključuje Đokić.\nMladi i nasleđe socijalističkog modernizma


Pri tome, pivo jačine preko šest procenata neće se pakovati u PET boce sa više od dvije litre, prenio je Itar tas.\nKako je agenciji ranije rekao predsjednik pivare Baltika i predsjednik savjeta Saveza ruskih pivara Isak Šefs, takva odluka Saveza je donijeta zbog zabrinutosti javnosti i nekih državnih organa zbog potrošnje piva u posudama veće zapremine.\nPrema podacima Šefsa, udio piva u plastičnoj ambalaži većoj od dva litra na ruskom tržištu čini oko dva odsto, a na tržištu jakih piva četiri do pet odsto.\nPromet na tržištu piva Rusije se procjenjuje na pet do šest milijardi dolara, prenose agencije.\nŠefs je takođe rekao da u uslovima nedovoljno razvijenog sektora barova i restorana u Rusiji pivo u plastičnoj ambalaži (svih jačina) čini oko 50 odsto tržišta.\nU decembru 2013. godine na sajtu vlade Rusije objavljena je zvanična reakcija na prijedlog zakona grupe poslanika Državne dume, koje su predložile da se uvede zabrana maloprodaje alkoholnih proizvoda u plastičnoj ambalaži većoj od pola litre.\n“Uzimajući u obzir praksu proizvođača određenih vrsta alkoholnih pića, uključujući i inostrane, koji svoje proizvode pakuju u različita potrošačka pakovanja, smatra se odgovarajućim planirano sniženje dozvoljene zapremine potrošačke ambalaže u ovoj fazi na 1,5 litara, sa uvođenjem tog ograničenja od 1. januara 2015. godine”, navedeno je u reakciji vlade.\nRanije je Savezna agencija za regulisanje tržišta alkohola predlagala potpunu zabranu PET ambalaže, što su podržali Ministarstvo zdravlja i Federalna služba za zaštitu potrošača.\nMeđutim, u novembru 2012. zamjenik premijera Arkadij Dvorkovič je izjavio da pristalice zabrane nisu podnijeli dovoljno argumenata, tako da njihov prijedlog nije bio uključen u konačni nacrt dokumenta.\nOn je istovremeno istakao da je vlada zabrinuta zbog niske cijene piva u PET ambalaži velike zapremine.\nTagovi: ambalazaisak sefspivarepivorusija


- Potvrdilo se, nažalost, da ni Dragan Đilas ni ljudi koji ga okružuju, ne samo da nema ni trunku empatije prema porodicama ljudi koji su nastradali od Kovida-19, već pokušava da jednu tešku bolest i nesreću ljudi iskoristi za svoje jeftine političke poene, baš kao što je radio i dok je bio na vlasti. Tako je zloupotrebljavao državnu kasu kako bi postao jedan od najbogatijih ljudi u ovom delu Evrope, u trenutku kada je, zahvaljujući njegovoj vlasti, ugašeno više stotina hiljada radnih mesta, kada su firme prodavali budzašto, a Đilas bogateći se preko svake mere, pokazao da mu ni malo nije stalo do miliona ljudi koji su tada ostali poniženi i bez budućnosti u sopstvenoj zemlji - navodi se u saopštenju.\nĐilasu poručuje da prestane da se reklamira kako nosi pomoć Novom Pazaru, te da je vrednost pomoći "manja od one koju su njegove firme zarađivale za nekoliko minuta rada sa državnim firmama".\n- O epidemiji gripa iz 2009-te, stotinama mrtvih i milionima vakcina koje su stigle kada je epidemija završena, o nedostatku odgovornosti i kako je sakrivana istina od građana, pošto to tada nije bila tema u našim medijima, i o tome ko je uzeo novac u trgovini vakcinama, ko je pravio profit u apotekarskim ustanovama, a koje su bile pod nadležnošću Dragana Đilasa (gle čuda), građani Srbije znaju dovoljno. Ne moram da ih podsećam da tada nije bilo zaštitnih maski u našim prodavnicama a užasno stanje u medicinskim ustanovama najbolje opisuju ljudi koji su tada tamo tražili pomoć. Zato je posebno licemerno i jadno da sada kritike na račun ljudi koji se bore za građane iznosi Đilas - kaže Stefanović.\nKaže i da mu se "čini da Đilas misli da smo zaboravili na skupove koje je organizovao i na Vračarau ali i u mnogim opštinama širom Srbije".\n- Na tim skupovima ni on ni drugi nisu nosili maske, ni zaštitnu opremu. A skupove je organizovao zbog svoje političke borbe unutar opozicije i zbog pokušaja da ponovo dođe na vlast - navodi on.\nPiše i da je "Dragan Đilas bio i ostao dobar samo za sebe i svoje kompanije".\n- Svima ostalima je naneo ogromnu štetu i učinio život u Srbiji veoma težak i gotovo nepodnošljiv. Promenom vlasti i dolaskom Aleksandra Vučića na kormilo države, Srbija je počela da se menja i konačno smo dobili čoveka koji razmišlja o tome kako da narodu bude bolje, kako da poveća plate i penzije, kako da naša zemlja ima više puteva, škola, vrtića i bolnica. Baš onih bolnica koje Đilas i njegova interesna banda nikada nisu gradili. I magnetnih rezonanci i skenera i gama noževa i više lekara i medicinskog osoblja - piše u saopštenju.\nKaže i da je siguran "da građani Srbije danas jasno mogu da naprave poređenje između onih koji su poput Đilasa radili isključivo za sebe i punili svoje džepove, dok je Srbija ostajala u ruševinama, dok su njeni lekari bežali u druge zemlje i dok kliničke centre nisu mogli ni da okreče i ljudi koji se svakoga dana snažno bore da se Srbija uspravi, da ima više fabrika i radnih mesta, bolju infrastrukturu, bolji kvalitet života i ljude koji se raduju budućnosti u svojoj zemlji".\n- Zato znam da će građani Srbije uvek imati snage da se odupru tajkunima i njihovim različitim "ekspertima", koji jedva čekaju da se ponovo vrate na vlast i dovrše čerupanje Srbije. I znam da će njima Aleksandar Vučić uvek smetati jer neće dozvoliti pljačku, otimačinu i razaranje naše jedine Srbije - piše u saopštenju Nebojše Stefanovića.\nĐilas:Bojkot je ispunio smisao\nStefanović: Đilas ponižava srpsku policiju\nStefanović: Nakon "Đilasove skupštine", Srbija dobila "Đilasovu koronu"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić čestitao je danas predsedniku Francuske Emanuelu Makronu nacionalni praznik Francuske - Dan Bastilje, 14. jul.


EU: Svaka šesta kompanija prodaje preko interneta - Marketing Mreža\nU EU je 16% kompanija sa najmanje deset zaposlenih u 2016. primalo porudžbine preko vebsajta ili aplikacija, bilo pojedinaca, bilo drugih kompanija. Gotovo sve te kompanije prodaju u svojoj zemlji, nešto manje od polovine i kupcima u EU, a nešto više od četvrtine i onima van EU. Udeo evropskih kompanija koje prodaju proizvode preko interneta porastao je sa 12% u 2010. na oko 16% u 2014. i od tada je stabilan, objavila je Evropska statistička služba.\nU Irskoj, Švedskoj i Danskoj veb prodaju praktikuje četvrtina kompanija, u Holandiji i Belgiji petina, a u Rumuniji, Bugarskoj, Poljskoj, Italiji i Letoniji tek svako deseto preduzeće.\nNajviše kompanija iz EU koje prodaju preko interneta kupcima u drugim članicama EU u 2016. godini registrovano je na Kipru (71%), a slede Austrija (69%) i Luksemburg (61%). Najmanje takvih je, trećina ili manje, u Finskoj, Rumuniji, Danskoj i Švedskoj.\nKada je reč o prodaji izvan EU, samo na Kipru više od polovine kompanija (62%) prodaje preko interneta nečlanicama EU, na Malti to radi 44% kompanija, a u Irskoj, Portugliji, Grčkoj i Austriji po oko 40%.\nEvropska komisija inače radi na jedinstvenom digitalnom tržištu na kojem će se e-trgovina između članica glatko odvijati. To još nije slučaj, i dve od pet EU kompanija koje se bave veb prodajom izvestile su da su 2016. imale teškoća u trgovini preko interneta, posebno zbog troškova isporuke i/ili jezičkih barijera.\nIpak, 38% preduzeća je imalo poteškoće, uglavnom ekonomske prirode, poput visokih troškova isporuke ili vraćanja proizvoda (27%), tehničkih barijera (13%), prilagođavanja oznake proizvoda (9%) i/ili zbog nadležnosti suda u slučaju spora (12%).


Jelena Milić protiv dnevnog lista Politika II - Savet za štampu\nJelena Milić protiv dnevnog lista Politika II\nTekstom “Politika sentimentalnosti“, objavljenim 3. septembra 2015. godine, dnevni list “Politika” nije prekršio odredbe Kodeksa novinara Srbije.\nŽalbu Savetu za štampu podnela je Jelena Milić ocenjujući da su tekstom prekršene odredbe Kodeksa novinara Srbije koje se odnose na istinitost izvešvanja, odgovornost novinara, novinarsku pažnju i poštovanje privatosti. Jelena Milić je navela da je reč o drugom po redu tekstu ,“Politika sentimentalnosti” Muharema Bazdulja, koji „predstavlja organizovanu kampanju insinuacija da je moj rad i rad organizacije koju vodim (NVO Centar za evroatlanske studije) NATO lobiranje – što je javno iznošenje neistine“. Ona je istakla da, osim činjenice da u Srbiji ne postoji zakon o lobiranju, pa se lobiranjem niko ni ne može legalno baviti, postoji razlika između lobiranja i javnog zagovaranja. „Lobiranje se definiše kao pokušaj predstavnika nekog užeg interesa da ostvari uticaj na zakonodavnu ili izvršnu vlast, a u svrhu promocije ili zaštite svog ili interesa svog klijenta, a javno zagovaranje se pre svega odnosi na promociju i zaštitu određene vrednosti, kroz sprovođenje različitih građanskih inicijativa, kao i aktivnostima kojima se prevashodno utiče na podizanje javne svesti i pridobijanje podrške javnosti po nekom pitanju“, ističe se u žalbi. Jelena Milić je istakla i da javno iznošenje ovakvih kvalifikacija, imajući u vidu istoruju odnosa Srbije i NATO pakta, kako je naglasila, ne samo da devalvira njen rad, nego i ugrožava njenu i bezbedost njene porodice.\nU odgovoru na obe žalbe koje je Jelena Milić podnela zbog tekstova Vladimira Kecmanovića i Muharema Bazdulja, glavna i odgovorna urednica „Politike“ Ljiljana Smajlović navela je da je, čim je videla tekst Vladimira Kecmanovića, Jeleni Milić ponudila da objavi tekst u „Politici“, ali da ona nije ni odgovorila na taj predlog. Navodeći da su komentari u „Politici“ slobodni, što važi i za Kecmanovića i Bazdulja, Ljiljana Smajlović je istakla i da je kolegijum lista „zaprepašćen žalbom gospođe Milić“, tim pre što ovo nije prvi put da je novinari ili saradnici lista nazivaju lobistkinjim za ulazak Srbije u NATO. „Pod tim podrazumevamo da ona aktivno javno lobira da Srbija uđe u NATO. Ako to nije istina, i ako se gospođa Milić zapravo protivi ulasku Srbije u NATO, biće nam drago da o tome obavestimo čitaoce“.\nVećina članova Komisije smatrala je i da je autor u tekstu izneo vrednosne sudove, koji sadrže i kritiku određenih poteza gospođe Milić, ali da nije pređena granica preko koje bi se iznete kvalifikacije mogle smatrati uvredljivim ili diskriminatornim. Jelena Milić kao neko ko javno zagovara ulazak Srbije u NATO mora biti svesna da će, zbog toga, biti izložena kritikama onih koji se tome protive, što je i ovoga puta slučaj. Kritike autora teksta odnose se pre svega na NATO pakt, koji on smatra najodgovornijim za stotine hiljada izbeglica i, u vezi sa tim, na neke od poteza Jelene Milić, kao nekoga ko zagovara pristupanje Srbije NATO toj organizaciji.


vojvodina bresa incident\nMiodrag Dimitrijević , mondo.rs\nU prvom poluvremenu je prekid trajao deset minuta jer je Nenad Lalatović povukao igrače sa terena, da bi se u drugom delu igre desio još ozbiljniji incident.\nTrenutak kada su navijači utrčali na teren\nNaime, nepoznati navijači su sa albanskim zastavama provocirali kroz žičanu ogradu, a u jednom momentu su srpski navijači sa suprotne tribine odlučili da im je dosta svega! Krenuli su u trk ka tim navijačima sa namerom da se obračunaju, a nevolja je u tome što je to značilo da trče preko čitavog terena.\nLalatović je isključen u prvom poluvremenu, ali je pribrano reagovao i sprečio veći incident jer je uspeo da udalji navijače.\nNakon svega je odlučeno da je bolje da se fudbal danas ne igra.


Odlaganje sudskog ročišta „kupovina“ vremena ? - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske\nNaslovna Najnovije Odlaganje sudskog ročišta „kupovina“ vremena ?\nOdlaganje sudskog ročišta „kupovina“ vremena ?\nZbog nemogućnosti da tužioci otvore CD sa dokazima koje je dostavio advokat Davora Dragičevića, Dragan Tolimir, četvrto ročište će biti održano krajem maja. Tolimir kaže da je sudu prije šest mjeseci dostavljen dokazni materijal te da je odlaganje ročišta kupovanje vremena.\nU banjalučkom Osnovnom sudu trebalo je da bude održan treći nastavak pripremnog ročišta po tužbi ministra unutrašnjih poslova RS Dragana Lukača, bivšeg načelnika Uprave za organizovani i teški kriminalitet Darka Ilića i nekadašnjeg direktora policije Darka Ćuluma protiv Davora Dragičevića. Oni su ga tužili za klevetu i traže po 8 000 KM odštete. Ročište je odgođeno je za 31.maj iz tehničkih razloga.\nZbog nemogućnosti da tužioci otvore CD sa dokazima koje je dostavio advokat Davora Dragičevića, Dragan Tolimir, četvrto ročište će biti održano krajem maja. Tolimir kaže da je sudu prije 6 mjeseci dostavljen dokazni materijal te da je odlaganje ročišta kupovanje vremena.\n„Tužilac se danas izjasnio da nije uspio da očita CD na kom se nalaze snimci ja sam mu dao svoj da očita, jer da nešto nije bilo uredu sa snimkom ne bi ga ni ja mogao očitati. Međutim, očigledno da je u pitanju površan pregled CD-a i to će se otkloniti. MUP RS može da otvori svaki CD pa i onaj sa kojeg su izbrisani podaci, prema tome, ovdje nije bio problem sa otvaranjem CD-a. To sve pokazuje da je ovo jedan isceniran i namješten postupak da se tu svašta dešavalo i da su opravdane sumnje Davora Dragičevića koje je iznio u ovom predmetu“, kaže Dragan Tolimir, advokat Davora Dragičevića.\nNa ročištu su bila i tri člana grupe Pravda za Davida. Jedna od njih je i Merlina Ivić. Kaže da je nelogično da se svako ročište odlaže zbog razloga koji nisu dovoljno jaki za takav potez suda.\n„Ovo je zaista crpljenje energije i roditelja i članova grupe, građana. Ova tužba koju su podnijeli ovi sramni pripadnici MUP-a RS jer se radi o kleveti koju su podnijeli Dragan Lukač, Darko Ilić i Darko Ćulum, ovo će pasti na sudu, a sve će to da plate građani“, kaže Merlina Ivić iz grupe Pravda za Davida.\nU tužbi koja je podnesena 21.maja 2018.godine, a koja je dopunjena u novembru iste godine, Dragičević se tereti da je tokom protesta na Trgu Krajine, zbog nerazjašnjenog ubistva, više puta ponavljao kako su navedena lica „saučesnici u ubistvu njegovog sina.\nApsurdno je, kažu iz grupe Pravda za Davida, da Lukač, Ćulum i Ilić tužbom protiv Davora Dragičevića traže po 8 000 maraka radi naknade štete zbog klevete.\n„Umjesto da se sudi njima, da se protiv njih podižu tužbe i da okružno tužilaštvo po službenoj dužnostti procesuira njih, dešava se suprotno ali to je postalo redovno i ja vjerujem da će tome konačno doći kraj. Da je tužilaštvo na vrijeme reagovalo na naše krivične prijave, ništa se ne bi desilo ovoliko ali pošto onićute, onda je normalno da imate nastavak represije od strane policijskih organa“, kaže Ozren Perduv, grupa Pravda za Davida.\nNakon što tri godine nije bilo pomaka u istrazi o ubistvu Davida Dragičevića, sredinom aprila ove godine, Tužilaštvo BiH je preuzelo predmete koji se odnose na istragu krivičnog djela protiv života na štetu Davida Dragičevića.


Obeležavanje parking mesta za OSI u nekoliko ulica u Nišu Najave iz Niškog kulturnog centra\nEU info kutak u Nišu organizuje novo „Medijsko prelistavanje sa…“ u petak, 28. februara od 17 sati. Ovaj put gost je Dragan Ilić, radijski i televizijski novinar i voditelj – u prostorijama EU info kutka u Nišu.\n“I ovom prilikom ćemo, po uobičajenoj praksi, sa gostom prelistavati vesti u medijima koje su bile najaktuelnije u minulom periodu. Analiziraćemo kakve poruke šalju mediji, kome ih upućuju i kako čitaoci, gledaoci i slušaoci prihvataju informacije koje im dolaze posredstvom medija. Kao i na prethodnim prelistavanjima, jedan od najvažnijih ciljeva događaja biće da ukažemo na značaj medijske pismenosti. I mehanizama kojima možemo doći do boljeg razumevanja vesti i prepoznati manipulacije kojima smo često izloženi u medijima.”\nTokom prelistavanja sa Draganom Ilićem poseban osvrt biće na ulogu radija danas. I kako može da zadrži kredibilitet i uticaj u vremenu kada slike i vizuelni doživljaji nadjačavaju suštinu.\nIdeja EU info kutka je da za svako „Medijsko prelistavanje sa…“ ugostimo po jednog stručnjaka iz oblasti medija koji će sa publikom otvoreno razgovarati o značajnim temama o kojima su mediji u prethodnom periodu izveštavali. Prvo medijsko prelistavanje organizovano je sa urednicom servisa BBC na srpskom jeziku Aleksandrom Nikšić. A zatim sa glavnim i odgovornim urednikom lista Danas Dragoljubom Dražom Petrovićem.\nPrisustvo „Medijskom prelistavanju sa Draganom Ilićem“ je besplatno za zainteresovane građane. Iz organizacionih razloga i zbog ograničenog broja mesta, potrebno je najaviti dolazak popunjavanjem prijavnog formulara.\nDragan Ilić je poznati radijski i televizijski novinar i voditelj sa više od 25 godina iskustva rada u medijima. Kreirao je i vodio emisije “TV Manijak”, “Taksi B92”, “Manijaci na točkovima”… A sa koleginicom Goricom Nešović vodi jedan od najslušanijih jutarnjih programa „Buđenje“. Kolumnista je nedeljnika Vreme. Deoje tima „Četiri i po muškarca“ u okviru emisije „Veče sa Ivanom Ivanovićem“.


Nagrada se dodeljuje diplomiranim psiholozima – masterima koji su svoje zvanje stekli na studijskim programima od ukupno 300 ESPB bodova iz psihologije, akreditovanom od strane nadležnog organa Republike Srbije. Nagrada "Josip Berger" se dodeljuje jednom godišnje za rad koji je odbranjen sa ocenom najmanje 9 (devet), godinu dana unazad od dana objave Konkursa za Nagradu.\nNajbolji master rad će se utvrditi na osnovu sledećeh kriterijuma:\nPrijavljeni master rad je svojim teorijskim razmatranjima, istraživačkim problemom i ciljevima specifično usmeren na praktičan rad psihologa sa pojedincima, organizacijama i grupama\nPrijavljeni master rad svojim rezultatima i zaključcima nesumnjivo upućuje na konkretne mogućnosti i predloge unapređivanja delatnosti psihologa u profesionalnoj praksi.\nPrijavljeni master rad je izveden u skladu sa međunarodno važećim SIMRAD standardom\nPrijavnjeni master rad je rezultat terenskog istraživanja sprovedenog od strane autora rada samostalno ili u okviru istraživačkog tima\nPrijavljeni master rad je originalni naučni rad autora i nije u celini prethodno publikovan.\nPrijava kandidata za nagradu treba da sadrži:\nBiografiju autora prijavljenog master rada u elektronskoj formi (tekstualni fajl), ne dužu od 2500 karaktera sa razmacima\nPrijavljeni master rad u elektronskoj formi\nSaglasnost autora za prijavu na Konkurs za dodelu Nagrade\nSaglasnost mentora za prijavu na Konkurs za dodelu Nagrade\nObrazloženje prijave rada napisano od strane mentora ili člana komisije za odbranu prijavljenog rada, sa posebnim naglaskom na potencijalni doprinos prijavljenog rada unapređenju delatnosti psihologa u profesionalnoj praksi. Obrazloženje treba da bude u elektronskoj formi (tekstualni fajl), ne duže od 3000 karaktera sa razmacima.\nPredlozi za Nagradu se upućuju Društvu psihologa Srbije od strane pojedinca i ustanova sekretaru Društva psihologa Srbije elektronskom poštom (sekretar@dps.org.rs ).\nNagrada se sastoji od: povelje, prikladne poklon-knjige sa posvetom u kojoj se naglašava za šta se poklon dodeljuje i besplatne članarine u Društvu psihologa Srbije u narednih 5 godina.\nUručivanje Nagrade se vrši na svečanosti u okviru Naučno-stručnog skupa psihologa, a pre uručivanja nagrade čita se pismeno obrazloženje Žirija.\nSastav Žirija je: Dragan Žuljević, predsednik Žirija; Jelena Sladojević Matić, zamenik predsednika Žirija, Mirjana Beara, član Žirija; Nevena Lovrinčević, član Žirija i Milja Krivokuća, član Žirija.