Bocan-Harčenko: Osim u Srbiji, nigde u svetu ne bi mogao da postoji ovakav centar - Sputnjik Srbija\n22:55 15.11.2019 (osveženo 23:01 15.11.2019) Preuzmite kraći link\n„Rad našeg Centra predstavlja samo jedan mali segment viševekovnih veza i zajedničkih napora naša dva naroda i dve države da očuvaju i unaprede svoje međusobne odnose i ovaj svet učine boljim mestom za život svih nas. Centar je u proteklom vremenu uspeo da realizuje boravak studenata iz Srbije na terenskim kampovima i letnjim školama širom Ruske Federacije (ostrvo Gogland u Finskom zalivu, Jermak i Kizil Kuragino u Južnom Sibiru, Lenjingradska i Pskovska oblast, a ove godine i dvonedeljni boravak na Krimu). Takođe, i boravak studenata i drugih mladih ljudi iz Ruske Federacije u Srbiji“, rekao je Milinčić.\nPored toga, Centar je tokom postojanja organizovao na desetine izložbi fotografija, kulturnih programa i učešća na filmskim festivalima. Bio je suorganizator u snimanju filma o Nikolaju Krasnovu, a ove godine i deo organizacije Međunarodne konferencije „Besmrtni puk“. Do sada su svojim radom bili prisutni na prostoru Srbije, ali i Crne Gore i Bosne i Hercegovine — i Republike Srpske i Federacije.\nMiroljub Milinčić, rukovodilac Centra ruskog geografskog društva u Srbiji\n„Ovo je, svakako, tek početak našeg rada, koji će trajati i još više zbližiti mlade, akademce, privrednike i druge ljude prijateljskih zemalja Repubike Srbije i Ruske Federacije. Čast nam je i zadovoljstvo što smo postali uvaženi deo porodice i istorije slavnog Ruskog geografskog društva, društva sa snagom argumenta — tradicija duga 174 godine, 22.200 članova, organizovanih u 85 regionalnih odeljenja, kao i sa rezultatima i ugledom u Ruskoj Federaciji i svetu“, dodao je profesor Milinčić.\nSvečanost u Ruskom domu ulepšao je KUD Španac\nRusko geografsko društvo osnovano je ukazom ruskog imperatora Nikolaja I 1845. godine. Društvo je tokom protekle 174 godine nekoliko puta menjalo svoje ime, ali je uvek imalo prvorazredni nacionalni i međunarodni značaj. Tokom godina, Društvom su rukovodili predstavnici carske kuće Romanovih, poznati putnici, istraživači i državni službenici. U novembru 2009. godine za predsednika Ruskog geografskog društva izabran je Sergej Šojgu, a formiran je i Savet pokrovitelja, kojim predsedava predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin. Rusko geografsko društvo pridaje veliki značaj radu svog Centra u Srbiji.\nBesmrtni puk, kamp, Studenti, Aleksandar Bocan-Harčenko, Svečana akademija, Ruski dom


Nagrađeni najuspešniji učenici, nastavnici i studenti u protekloj školskoj godini • Poportal\n22/06/2019 22/06/2019 P.Panović0\nU opštini Veliko Gradište upriličena je svečanost povodom dodele nagrada najuspešnijim učenicima, nastavnicima i studentima u protekloj školskoj godini koje im je uručio predsednik opštine, Dragan Milić.\nLokalna samouprava već niz godina odaje priznanje najboljima i nagrađuje rad, trud i izuzetan uspeh ostvaren tokom školovanja.\nUčenicima koji su osvojili prvo mesto na republičkim takmičenjima, đacima generacije, najboljem studentu i trenerima, opština je poklonila putovanje u Prag. Đaci generacije nagrađeni su i vaučerima za kupovinu tehničke robe u iznosu od 35.000 dinara i fotografijom na gradskom bilbordu, učenici koji su osvojili drugo mesto na repubičkom takmičenju vaučerima od 27.000, a treće mesto vaučerima od 20.000 dinara. Džudisti su dobili kimona ili trenerke, karatisti trenerke i opremu za Klub dok je odbojkašima uručen komplet – patike, trenerka, polo majca, bermude, torba i deset lopti za Klub. Po komplet dresova za OŠ „Ivo Lola Ribar“ i SŠ “Miloje Vasić“ uručen je direktorima ustanova. Ovi učenici dobili su i sezonske karte za “Silver lejk“ akva-park. Po 3.000 dinara dodeljeno je nosiocima diplome “Vuk Karadžić“, a dva najbolja studenta sa teritorije opštine Veliko Gradište nagrađena su sa po 30 i 20.000 dinara.\nU zavisnosti od uspeha svojih učenika, nagrađeni su i nastavnici iznosima od po 12, 8, 5 i 3.000 dinara, a prigodnim knjigama sa posvetom svi učenici i nastavnici.\nPredsednik opštine čestitao im je na postignutom uspehu: “Zaista su ovo lepi trenuci, koje ponavljamo na kraju svake godine i nadam se da će tako da bude i ubuduće, gde se okupljaju najbolji, a vi ste najbolji u ovom gradu. Moramo da znamo da je ovo mala sredina, ali sredina koja prepoznaje rad i kvalitet. I ubuduće ćemo da nagradimo rezultate, vas, vašeg nastavnika, a da zahvalimo vašim roditeljima što vas dobro vaspitavaju i što idete ka dobrom putu. Posebno nas raduje kada čujemo da su naši učenici postigli odlične rezultate na upisu u srednju školu i prilikom upisa na najteže fakultete. Zato nema bolje investicije nego ulagati u decu, u mladost, u budućnost“.\nOn je pomenuo i ulaganja u školstvo – u Velikom Gradištu se adaptira osnovna škola, investira se i u srednju školu, raspisan je tender za školu u Srednjevu kako bi se dovela u funkciju već naredne godine. U vrtiću su završene dve nove prostorije, za one najmanje od šest meseci, i jedna mala sportska hala gde bi i deca od godinu dana počela da se bave sportom, jer kako je rekao, Gradište je grad sporta, možda će i to da budu budući prvaci Srbije. Predsednik je podsetio da je u proteklom periodu nabavljeno 35 “pametnih“ tabli za kvalitetniju nastavu, opremljene su učionice za strane jezike, a uskoro i jedna u Gimnaziji, kao i za biologiju i hemiju.\n“Radićemo još bolje stvari da bi vama bilo bolje. Ovo su rezultati za ponos.“, rekao je Milić poželevši im da budu dobri đaci, studenti, deca i dobri sportisti, a pre svega dobri ljudi.\n“Ove nagrade samo su deo sredstava koje opština iz budžeta svake godine izdvaja za obrazovanje. Osim ulaganja u školske objekte, finansiraju se udžbenici za treće i svako naredno dete, paket za đake prvake, boravak u vrtiću za decu iz materijalno ugroženih porodica, naknada troškova prevoza za učenike srednjih škola, jedna povratna karta mesečno za .studente do mesta studiranja. I ove godine uspeh naših učenika je za svaku pohvalu. Vi ste intelektualna snaga ove opštine i treba da nastavite da vredno i predano radite i da se usavršavate jer znanje vam niko ne može oduzeti. Želim vam da nastavite školovanje u školama i na fakultetima gde budete želeli i da se po završetku školovanja vratite u svoju opštinu, obogaćeni novim idejama, spremni da razvijate prave vrednosti i pomognete lokalnoj samoupravi da bude lepša i bolja sredina.“, rekla je Sanja Stojadinović, rukovodiolac Odeljenja za društvene delatnosti i zajedničke poslove, zadužena za oblast osnovnog i srednjeg obrazovanja.\nU ime nagrađenih zahvalio se đak generacije Srednje škole “Miloje Vasić“, Rastko Jokić, rekavši da su nagrade divan gest, ali pre svega, veliki podstrek za rad. “Velika je privilegija biti đak i odrasti u Velikom Gradištu, pohađati jednu od najlepših osnovnih škola, gimnaziju sa tradicijom dugom 140 godina, muzičku školu. Svako dete je moglo da pronađe i iskaže sebe u nekom od sportova, muzici, baletu, glumi i raznim drugim aktivnostima, a svi ispraćeni izuzetnim učiteljima, profesorima, nastavnicima, vrhunskim trenerima i muzičarima. Znam da su đaci generacije davali sve od sebe na svim takmičenjima u želji da pokažemo i dokažemo koliko naša škola i naša mala varoš zaista vrede.“, rekao je, poželevši da buduće generacije budu još bolje i uspešnije.\nŽelju da se zahvale na podršci, doprinosu razvoju sporta i zalaganju za budućnost dece izrazili su i odbojkaši, a u njihovo ime obratio se Mateja Živančević: “Trofeji dolaze, ali najlepša strana medalje je da deca svaki dan ulažu u svoje zdravlje i znanje i nasmejani odlaze na trening i u školu.“.\nOdbojkaški dres, poklon odbojkaša, predsedniku opštine uručio je njihov profesor i trener, Dejan Milanović.\nOve godine, među najboljima su 41 dobitnik diplome “Vuk Karadžić“, od kojih petoro đaka generacije, i 39 učenika koji su na republičkim takmičenjima osvojili neko od prva tri mesta: dvanaestoro u pojedinačnim školskim takmičenjima, dve školske odbojkaške ekipe i učenici-članovi Odbojkaškog, Džudo i Karate kluba VGSK.


Kosovo zatražilo odgađanje glasanja o članstvu u Interpolu | Spor Kosova i Srbije | Al Jazeera Balkans\nVlada Kosova saopćila da je Ramush Haradinaj, s obzirom na okolnosti i preporuku Ministarstva vanjskih poslova, zatražio odgađanje glasanja o članstvu.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u utorak kako je povlačenje zahtjeva Prištine za prijem u Interpol pobjeda za Srbiju te istaknuo da je do odustajanja došlo kada su u Prištini shvatili da će dobiti manje glasova nego na posljednjoj skupštini te organizacije u Dubaiju.\n"Znate da sam uvek prilično pesimističan, ali rekao sam da očekujem pobedu. Ne volim velike reči, ne volim da seirimo i da se radujemo, jer nismo strateški problem rešili. Ali, ovo je mala taktička pobeda za nas", rekao je Vučić novinarima u Beogradu, kako prenosi Tanjug.\nRekao je i da bi rezultat glasovanja na ovoj skupštini Interpola za Prištinu bio još nepovoljniji nego prošli put u Dubaiju.\nVučić: 'Znali su od početka da neće da uspeju'\nKazao je da se zbog toga građani s Kosova neće moći osvjedočiti koliko je podrške Priština izgubila.\nKako je priopćeno iz Vlade Kosova, navodi agencija, Haradinaj je, sukladno ovlastima vršitelja dužnosti premijera, s obzirom na okolnosti i preporuku Ministarstva vanjskih poslova, u utorak zatražio odgađanje glasovanja.\nNa Općoj skupštini Interpola, koja je počela u utorak u Čileu i koja će trajati do 18. listopada, trebalo se glasovati za pridruživanje Kosova toj međunarodnoj policijskoj organizaciji.\nKosovu je od 2015. triput odbijena kandidatura, a kosovski su dužnosnici neuspjeh pripisali oštroj kampanji Srbije protiv kandidature Kosova.\nStefanović: Velika pobjeda Srbije i prava\nNakon prošlogodišnjeg neuspjeha da se učlani u Interpol Vlada Kosova uvela je pristojbe od 100% na uvoz robe iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\nMinistar unutarnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je u utorak u Čileu kako povlačenje aplikacije Kosova za članstvo u Interpolu predstavlja veliku pobjedu Srbije i međunarodnog prava.\n"Zahvaljujući tome što je najveći broj država članica Generalne skupštine Interpola doneo odluku da ne podrži aplikaciju prištinskih institucija, zahtev Prištine da bude deo Interpola povučen je neposredno pred sednicu Generalne skupštine", rekao je Stefanović, koji predvodi srpsku delegaciju na 88. općoj skupštini Interpola u Santiagu, kako prenosi Beta.\nStefanović je kazao kako je ovo značajna diplomatska pobjeda Srbije, ali i pobjeda međunarodnog prava, policije i svih onih država koje su govorile u prilog tome da se ne smije dozvoliti politizacija Interpola.\nZahvalio je ljudima iz tima Srbije, iz ministarstava unutarnjih i vanjskih poslova, Kancelarije za KiM, kao i svima onima koji su "u prethodnih godinu dana neumorno radili i pomogli da imamo ovakav ishod".\nTakođer je zahvalio svim državama koje su, "zajedno sa Srbijom, bile pri stavu zaštite međunarodnog prava i onima koje su zajedno sa nama lobirale da rezultat bude ovakav".\n"Hvala građanima Srbije koji su nas podržali i koji su verovali u našu delegaciju. Hvala svima koji su pružili podršku i koji su doveli do toga da rezultat bude sjajan za našu zemlju. Ovo je veliki dan za pobedu međunarodnog prava i veliki dan za Republiku Srbiju", zaključio je Stefanović.


DOJČE VELE OTKRIVA VELIKI ZAOKRET: Srbija okreće leđa EU i prilazi… | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / DOJČE VELE OTKRIVA VELIKI ZAOKRET: Srbija okreće leđa EU i prilazi…\nDOJČE VELE OTKRIVA VELIKI ZAOKRET: Srbija okreće leđa EU i prilazi…\n5. jula 2018.\tTEMA DANA Leave a comment\nSrbija pravi otklon od Evropske unije i očekuje uključivanje SAD i Rusije u rešavanje kosovskog problema. Šta Beograd može da očekuje od susreta Donalda Trampa i Vladimira Putina 16. jula u Helsinkiju?\nNije baš najpreciznije reći da je reč o nekakvom velikom zaokretu spoljne politike Srbije, ali vidljivo je da vrh vlasti u Beogradu akcenat sve više stavlja na odnose sa SAD i Rusijom. Postoji nekoliko zvaničnih gestova koji svedoče o fokusiranosti politike Srbije na trenutno najkrupnije igrače svetske politike.\nSignal broj jedan bi moglo biti zapažanje ministra spoljnih poslova Ivice Dačića da susreti sa šestim pomoćnicima trećeg sekretara više nemaju mnogo smisla, i da se sada pokušava pronaći put do samog vrha Bele kuće. Ubrzo nakon toga usledio je poziv predsednika Srbije Aleksandra Vučića predsedniku SAD Donaldu Trampu da poseti Srbiju; predsednik Rusije Vladimir Putin je takav poziv već prihvatio.\nVlasti u Beogradu to svakako nikada ne bi javno priznale, ali čitav taj niz poteza bi se mogao i ovako formulisati: svaka čast Evropskoj uniji, ali neke stvari ne mogu se rešiti bez Moskve i Vašingtona.\nOKRETANJE KLJUČNIM AKTERIMA\nA gorući problem koji sada tišti Srbiju jeste naravno pitanje Kosova – i praktična nesposobnost evropskih birokrata da taj proces privedu kraju tako da obe strane budu zadovoljne. Političari iz Srbije već izvesno vreme gunđaju da Brisel ne čini skoro ništa da izvrši pritisak na albansku stranu kako bi ispunila svoj deo obaveza. To nezadovoljstvo se sada reflektuje okretanjem ka najverovatnije ključnim akterima svetske politike.\nKad kažemo Brisel, a na to pažnju skreću i naši sagovornici, tu se pre svega misli na grupu zemalja koje su priznale Kosovo. Ali, čak i među njima ima dosta zemalja čije diplomate su se, prema tvrdnjama naših sagovornika, još 2008. godine pravdale političarima u Beogradu da su Kosovo priznale samo zbog pritiska Vašingtona. U tom smislu se i skorašnji susret Vladimira Putina i Donalda Trampa vidi kao prilika da se na problem Kosova makar skrene pažnja tokom jednog tako značajnog sastanka, jer se po oceni vlasti u Srbiji od EU više ne može očekivati ništa.\nMOSKVA I VAŠINGTON ODLUČUJU\n„Mislim da Srbija prepoznaje da postoje dva centra moći koji mogu ključno da utiču na regionalnu bezbednost“, komentariše za DV to obraćanje super-silama Dušan Proroković, iz Centra za strateške alternative. „Zato se sada pokušava da se u direktnoj komunikacija s njima stavi na sto nekoliko otvorenih pitanja, među kojima je kosovsko svakako najveće“.\nNovinar Ljiljana Smajlović za DV ističe da se slaže s ocenama političara iz Srbije „da se takve stvari ne mogu rešiti bez, u najmanju ruku, saglasnosti Moskve i Vašingtona. Beograd je stoga veoma zainteresovan za relaksaciju odnosa između Moskve i Vašingtona, jer u tom slučaju postoji mogućnost da Zapad malo pažljivije sasluša tu srpsku stranu priče o Kosovu, i da razmisli o tom mogućem kompromisu o kome Vučić stalno govori“.\nMediji u Srbiji na svoj način dočekuju susret Putin-Tramp. Navodi se tako, pozivajući se na domaće diplomatske izvore, da će dva predsednika o Kosovu razgovarati samo minut ili dva, ali da će i to biti veoma značajno. Po običaju je teško razabrati da li je to spisak lepih želja državnog vrha, ili njihov trapav pokušaj da kroje agendu susreta dva najmoćnija svetska političara.\nŠta Srbija može očekivati od tih eventualnih par minuta posvećenih Kosovu? Dušan Proroković primećuje da se ne zna da li će se uopšte raspravljati o Balkanu, a kamoli o Kosovu. „Taj dnevni red biće krcat za njih daleko važnijim pitanjima. Ukoliko se budu dotakli teme Kosova to će biti u kontekstu krimskog pitanja, jer Rusija insistira na argumentaciji da se kosovski presedan može koristiti i na drugim mestima“, ocenjuje Proroković.\nRUSKA POLITIKA – I KRIM I KOSOVO\n„Ukoliko Kosovo bude na dnevnom redu, sve što možemo da očekujemo jeste da Donald Tramp sazna da je Putinu bitno i Kosovo“, smatra Ljiljana Smajlović. „Mislim da je Putinu Kosovo zaista bitno. Krim mu jeste bitniji, ali ne spadam u one koji misle da će Putin uskratiti podršku Srbiji oko Kosova zbog Krima, i da će on, kako se smatra na Zapadu, jedva dočekati da to iskoristi kao nekog džokera za trampu Krim za Kosovo. To je fundamentalno nerazumevanje ruske spoljne politike i Putina“.\nA s obzirom na to da su temu Kosova na dnevni red sastanka u Helsinkiju stavili srpski diplomatski izvori, Ljiljana Smajlović napominje da to „može biti i priprema domaćeg terena da se neko iduće rešenje predstavi kao dogovor Trampa i Putina, a ne kao srpska spremnost na ustupke“.\nNije mali broj onih koji sve ovo vide kao ozbiljan šamar Briselu i kao potencijalno pogoršanje odnosa Srbije i Evropske unije. U isto vreme se te inicijative vide i kao početak mogućeg daleko aktivnijeg uključivanja Amerike i Rusije u kosovski dijalog.\nDušan Proroković kaže da je „Evropska unija doživela toliko udaraca tokom proteklih godina da je pitanje da li će ovaj i primetiti. Koliko ja poznajem evropsku birokratiju, mislim da će se krivac za neuspeh kosovskog procesa tražiti u jednom čoveku, neko će se naći kao žrtva, a onda će se nastaviti po starom. Tako da će neke ljutnje sigurno biti, ali sumnjam da će se u Beogradu i Prištini bilo ko na to obazirati“.\nBLEDI PRIVLAČNA MOĆ EU\nAko se uopšte bude pravio neki dogovor Amerike i Rusije oko Balkana, mislim da će tu Kosovo biti samo jedna od tema, nastavlja Proroković. „Mnogo je tu isprepletanih interesa i otvorenih pitanja da bi se raspravljalo samo o Kosovu. Očito je da i Amerika i Rusija imaju interese u celom regionu, i u tom kontekstu možda je moguće da se oni dogovore o nekim principima kako će Balkan funkcionisati. Ali naglašavam da je to zaista hipotetički scenario. Imali smo dosta optimizma i oko rešavanja nekih drugih svetskih problema pa znamo da se skromno završilo”.\nS obzirom na to da se ušlo u period zategnutih odnosa oko Kosova, Ljiljana Smajlović ocenjuje da bi svakako bilo dobro ukoliko neki centri moći pošalju poruku, pre svega Prištini, da je važno da bude spremnija na kompromis. „A što se tiče EU, mislim da njena privlačna moć u regionu bledi, i da to nije nešto što mogu da reše Vašington i Moskva“, kaže Ljiljana Smajlović.\nDušan Proroković tome dodaje da je „priključenje Evropskoj uniji na Zapadnom Balkanu više postalo deo folklora, nego što bilo ko iskreno veruje da će ući u EU. Pitanje je da li će Unija i dočekati 2020. godinu u ovakvoj strukturi, a kamoli da li će Srbija postati njen član“.\n(Autor Ivica Petrović / Izvor Dojče vele)\nPrevious ZAŠTO MEDIJI U SRBIJI ĆUTE? Zašto nije prenesena poruka Putinovog saradnika?\nNext ZAPANJUJUĆI INTERVJU DRAGAŠA: Evo šta se krije u Srbiji.. (VIDEO)


Biden već potpisao 17 prelomnih odluka | Banjaluka.net\nBiden već potpisao 17 prelomnih odluka\nDžo bajden/Chip Somodevilla/AFP\nPotpisao je pred novinarima tri izvršne uredbe koje će preokrenuti Trumpovu politiku, dok ih je nakon toga potpisao još 12, uz još dvije odvojene odluke koje se tiču saveznih agencija. Sam Biden novinarima koji su pratili potpisivanje rekao je da potpisuje “hrabre” izvršne akcije tokom svog prvog pojavljivanja u Ovalnom uredu, ali je upozorio:\n– Trebaćemo za provođenje mnogih od ovih odluka i zakonodavne poteze, poručio je aludirajući na potrebu da se ključne politike donose u Kongresu.\nPrva odluka koju je Biden potpisao je obavezno nošenje maski sljedećih 100 dana. Tu uredbu nazvao je “Izazov 100 dana maskiranja”. Osim nošenja maski, Biden zahtijeva od svojih građana da se pridržavaju fizičkog distanciranja u saveznim zgradama i na saveznim zemljištima te poziva lokalne i državne vlasti da učine isto, piše Jutarnji.hr.\nZa razliku od svog prethodnika, Biden je odlučio prihvatiti progresivne politike prema okolini i održivosti. Najvažniji potez koji se tiče klimatskih promjena, a koji je u ovom kontekstu napravio, je vraćanje SAD-a u Pariški sporazum o klimatskim promjenama. Nakon potpisivanja ove odluke, trebaće 30 dana da SAD službeno postane članica neobvezujućeg globalnog sporazuma o smanjenju emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 posto do 2030. godine.\nJednim potezom olovke Biden je naredio i zaustavljanje izgradnje Trumpova graničnog zida prema Meksiku i ukidanje nacionalne deklaracije o izvanrednim situacijama koja se koristi za njegovo finansiranje, ukidanje zabrane putovanja osobama iz sedam zemalja s muslimanskom većinom i ukidanje tzv. Komisije 1776 koju je Trump osnovao u septembru 2020., a kojom je htio promovisati”domoljubno obrazovanje”.\nNakon potpisivanja 17 odluka u Ovalnom uredu, Biden je na svečanoj prisezi nekih zvaničnika koje je imenovao izdao upozorenje svim zaposlenicima Bijele kuće.\n– Želim prekinuti toksičnu atmosferu koja je u Zapadnom krilu vladala u prethodnoj administraciji. Budem li ikada čuo ikoga od vas da se neprimjereno ponašate prema nekom svom kolegi ili da mu popujete, taj će na licu mjesta dobiti otkaz, rekao je i napomenuo da želi vratiti pristojnost u Bijelu kuću.\n– Istorija će nam suditi po tome koliko smo bili pristojni, časni i mudri u radu za interese američkog naroda, zaključio je Biden.


Vesti – Vesti FKMS Radija\nPosle prevezivanja magistralnog cevovoda došlo je do pražnjenja sistema, zbog čega viši delovi grada imaju problema sa vodosnabdevanjem; normalizacija se očekuje do kraja dana.\nDigitalizaciju kulturnog nasleđa\nMinistarstvo kulture i informisanja raspisalo je konkurs za finansiranje ili sufinansiranje projekata iz oblasti digitalizacije kulturnog nasleđa i savremenog stvaralaštva u Srbiji u 2021. godini.\nNovogodišnji koncert prilagođen epidemiološkoj situaciji\nTradicionalni koncert učenika OMŠ „Predrag Milošević“ može se pogledati na fejsbuk stranici Škole.\nRadovi na Sinjem viru, potrošači danas bez vode\nNormalizacija vodosnabdevanja očekuje se oko 17 časova.\nBesplatna prekvalifikacija za nezaposlene\nRegionalna agencija za razvoj istočne Srbije objavila je javni poziv za besplatno učešće u Programu profesionalnih obuka za nezaposlene.\nMilan Đokić: Uskoro počinje rešavanje problema vodosnabdevanja


Azbuka Srbije: I Naslovna / HomeO namaKontaktMarketingNajavite događaj Portal za Srbe u Kanadi i sve ljude dobre volje!\nHome / Azbuka Srbije / Azbuka Srbije: I\tAzbuka Srbije: I\nIbarIbar je desna pritoka Zapadne Morave, koja pripada Crnomorskom slivu. Izvire u istočnom delu Crne Gore i protiče kroz jugozapadni deo Srbije, ukupne dužine 276 km. Uliva se u Zapadnu Moravu kod Kraljeva, a poznata je po brzacima i bukovima…IvanjicaGradić sa više od 12.000 stanovnika nalazi se u Moravičkom okrugu. Ivanjica je u kotlini u podnožju obronaka Golije i Javora, na obali reke Moravice, okružena šumama i pašnjacima…InđijaGrad u Sremskom okrugu sa više od 26.000 stanovnika važi za raskrsnicu Srema. Tu se ukruštaju železnice ali i prolazi auto-put Beograd-Novi Sad-Subotica-Budimpešta.IrigGradić u Sremskom okrugu leži na veoma važnoj saobraćajnici koja polazi od Novog Sada i preko Iriškog venca, i srednjim delom južnih obronaka Fruške gore spušta se do Rume. Irig je poznat kao voćarsko-vinogradarski reon, sa velikim vinskim podrumom…


MasterCard, NIS i IDEA iznenađenja za korisnike MasterCard i Maestro kartica - Retail Serbia\nNaime, tokom trajanja promotivnog perioda od 15. februara do 15. marta ili dok traju zalihe, potrošači koji obave standardno plaćanje karticom u iznosu preko 2.000 dinara na NIS Petrol i Gazprom benzinskim stanicama biće nagrađeni vaučerom za kafu, a ukoliko obave takvo plaćanje u IDEA radnjama, dobiće K Plus Choco Cookies keks. Istovremeno, korisnici beskontaktnih MasterCard i Maestro kartica svih banaka izdavalaca u Srbiji uživaće u dvostrukoj poslastici - pored toga što će iskusiti sigurna, brza i praktična plaćanja koja se obavljaju prislanjanjem kartica na beskontaktni terminal, dobiće i dva vaučera za kafu ili dve kutije K Plus Choco Cookies keksa za svako beskontaktno plaćanje u iznosu većem od 2.000 dinara.\nIzražavajući zadovoljstvo zbog saradnje sa ova dva velika lanca u zemlji, Artur Turemka, generalni direktor kompanije MasterCard za tržišta Balkana, rekao je: „Naše MasterIndex istraživanje pokazalo je da su supermarketi i benzinske stanice lokacije na kojima korisnici najčešće plaćaju karticama, što je izjavilo 75%, odnosno 48% korisnika kartica. Ovo su prometne trgovačke lokacije gde su brzina i sigurnost plaćanja od ključne važnosti, a upravo su to pogodnosti koje naša beskontaktna tehnologija pruža korisnicima. Želeo bih da se zahvalim našim partnerima, kompaniji NIS i trgovinskom lancu IDEA, na tome što su nam se pridružile u daljoj implementaciji beskontaktne tehnologije, ali i kartičarskih plaćanja uopšte, sa ciljem da ona postanu masovno prihvaćena kada će korisnici moći u potpunosti da uživaju u pogodnostima elektronskih plaćanja.“\nIzražavajući zadovoljstvo zbog saradnje sa ova dva velika lanca u zemlji, Artur Turemka, generalni direktor kompanije MasterCard za tržišta Balkana, rekao je: Naše MasterIndex istraživanje pokazalo je da su supermarketi i benzinske stanice lokacije na kojima korisnici najčešće plaćaju karticama, što je izjavilo 75%, odnosno 48% korisnika kartica. Ovo su prometne trgovačke lokacije gde su brzina i sigurnost plaćanja od ključne važnosti, a upravo su to pogodnosti koje naša beskontaktna tehnologija pruža korisnicima. Želeo bih da se zahvalim našim partnerima, kompaniji NIS i trgovinskom lancu IDEA, na tome što su nam se pridružile u daljoj implementaciji beskontaktne tehnologije, ali i kartičarskih plaćanja uopšte, sa ciljem da ona postanu masovno prihvaćena kada će korisnici moći u potpunosti da uživaju u pogodnostima elektronskih plaćanja.“\nNiš, MasterCard, Idea,\nOtvorena druga IDEA u Jagodini\nOtvorena 108. IDEA prodavnica u Crnoj Gori


Investicije u telekomunikacije potrebne za dalji rast tržišt\nBEOGRAD – Državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić i predstavnici PPF grupe, Marek Slačik i Majk Mišel, konstatovali su na današnjem sastanku da su investicije u telekomunikacionom sektoru potrebne za dalji rast tržišta u našoj zemlji.\n„Država intenzivno radi na obezbeđivanju uslova za podsticanje ulaganja u telekomunikacije, pre svega radi izgradnje mreže i omogućavanja uslova za razvoj novih servisa i usluga“, istakla je Matić, navodi se u saopštenju ministartva.\nMatić podseća da je usvojena Strategija razvoja novih mreža, koja definiše smernice za razvoj elektronskih komunikacija, kao i da se očekuje uskoro usvajanje novog Zakona o elektronskim komunikacijama koji će, kaže se, doprineti povećanju efikasnosti i konkurentnosti.\nRast tržišta iz godine u godinu nije veliki, objašnjava Matićeva, ali je stabilan i navodi da za prethodnu godinu, prihodi od elektronskih komunikacija iznose 191,2 milijarde dinara, odnosno 4,3 odsto odsto BDP-a.\nIzvršni komercijalni direktor sektora telekomunikacija PPF grupe, koja je vlasnik „Telenorovih“ telekomunikacionih kompanija u regionu centralne i istočne Evrope, uključujući i Srbiju, Marek Slačik, istakao je da su ekonomski parametri u Srbiji pozitivni, da je Srbija zemlja sa značajnim rastom BDP-a i da digitalizacija ide u pravom smeru, piše u saopštenju.\n„Srbija je odlično mesto za buduća ulaganja u oblasti telekomunikacija i imamo jasnu viziju kako da doprinesemo razvoju tržišta i poboljšamo usluge za korisnike, prema modelima koji su se pokazali veoma uspešni u Češkoj i Slovačkoj“, rekao je Slačik.\nBudući generalni direktor Telenora u Srbiji, Majk Mišel, takođe je potvrdio ambicije da ta kompanija želi da zadrži i ojača lidersku poziciju u regionu, kaže se u saopštenju.


Kreće sudski spor akcionara protiv VW, traže 9,2 mlrd evra\nTanjug 10. septembra 2018. 11:45\nBRAUNŠVAJG – Folksvagen (VW) danas izlazi na sud da se suoči sa investitorima koji traže nadoknadu od 9,2 milijarde evra (10,6 milijardi dolara), tvrdeći da je nemački proizvođač automobila trebalo ranije da obavesti akcionare o skandalu vezanom za manipulacije na testovima emisije gasova iz dizelaša.\nAkcionari su podneli 1.670 tužbi tražeći kompenzaciju zbog pada cene akcija VW-a izazvanog skandalom koji je izbio u septembru 2015. godine, i koji je do sada koštao kompaniju 27,4 milijarde evra globa i novčanih kazni, javlja Rojters.\nTužitelji tvrde da VW nije izvršio svoju obavezu i obavestio akcionare o finansijskom uticaju skandala, za koji je javnost saznala tek nakon što je Američka agencija za zaštitu životne sredine (EPA) 18. septembra 2015. izdala „saopštenje o kršenju propisa“.\nDa su institucionalni investitori znali o kriminalnim aktivnostima VW-a možda bi ranije prodali akcije ili ih ne bi kupovali čime bi izbegli gubitke, kažu tužitelji.\nAkcije VW-a su izgubile do 37 odsto vrednosti u danima nakon što su vlasti otkrile znatno veće nivoe zagađujućih izduvnih gasova iz dizel automobila te kompanije od onih koje dozvoljava zakon.\nVW je priznao sistematsko varanje na testovima o emisiji gasova, ali negira bilo kakvo kršenje propisa u pogledu obaveze obaveštavanja akcionara i aktera na tržištu kapitala.


Venecija od ljeta naplaćuje ulaz u grad | BL Portal\n3. Januara 2019. 20:19\nGrad Venecija planira da od jula ove godine počne da naplaćuje ulaz u istorijski centar grada svim posjetiocima, tačnije taksu u iznosu od 2,5 do 10 evra, kako bi ograničio masovni turizam koji „guši grad“.\nMjera, koja se uvodi u okviru italijanskog zakona o finansijama, a koja je definitivno izglasana u subotu, predviđa da Venecija počne da naplaćuje boravišne takse, čiji će iznos zavisiti od sezone, svim posjetiocima, bilo da provode noć u gradu ili samo prolaze kroz njega, prenosi sajt 20 minuta.\nTakva mjera već postoji na Lampeduzi i još nekim ostrvima.\nPrema prvim procjenama, te takse bi mogle da donesu Veneciji do 50 miliona evra godišnje.\nBrunjaro je na Tviteru saopštio da će takse biti proširene na svakoga ko stiže u grad kako bi bilo „omogućeno bolje održavanje grada i čistoće i kako bi građani Venecije mogli da žive sa više pristojnosti“, prenio je AP.\nSvake godine Veneciju posjeti oko 25 miliona ljudi, od kojih oko jedna petina provede noć u istorijskom centru.\nPosjetiocima koji dolaze da prenoće trenutno se naplaćuje mala suma za jednu noć, navodi agencija.


Protest prevoznika u Banjaluci; Institucije se moraju odreći dijela akciza - Top Portal\nNaslovnica Biznis Protest prevoznika u Banjaluci; Institucije se moraju odreći dijela akciza\nProtest prevoznika u Banjaluci; Institucije se moraju odreći dijela akciza\nPrevoznici iz Republike Srpske trenutno održavaju mirni protest u Banjaluci kako bi ukazali na veliko poskupljenje goriva, sporne licence koje im otežavaju rad i dugo držanje na granicama BiH.\nViše od 150 kamiona je sa prijedorske petlje u Banjaluci krenulo, a vozači su sirenama ukazali na njihove probleme.\nNikola Grbić, predsjednik Udruženja prevoznika za međunarodni unutrašnji transport RS, kazao je da se prevoznici suočavaju sa brojnim problemima, te da od početka pandemije virusa korona nisu dobili nikakvu pomoć od institucija.\n“Mi imamo dobru saradnju sa Ministarstvom saobraćaja i veza RS, ali problem je što državne institucije ne rješavaju naše probleme. Najveći problemi su enormno visoke cijene goriva, licence koje nam ne priznaje Ministarstvo komunikacija i transporta, te veoma dugo zadržavanje na granicama u Gradišci, Rači, Izačiću i Brodu”, naveo je Grbić.\nOn je naveo da se institucije moraju odreći dijela akcija kako bi im pomogli da prevaziđu probleme.\nIstakao je da ukoliko institucije BiH ne uvaže njihove zahtjeve u narednih nekoliko dana, protesti će biti mnogo radikalniji.\n“Mi bi mogli blokirati granične prelaze sa kamionima ukoliko se naši zahtjevi ne ispune. Ne želimo da građani ispaštaju i pravimo velike gužve, ali mi samo želimo da ukažemo na naša prava. Svi zagovaraju da trebamo ispunjavati uslove Evropske unije, pa dajte nam onda ista prava kakva imaju prevoznici tamo. Ako mi blokiramo granice i ne budemo dostavljali robu ništa država neće ni imati”, naglasio je Grbić.\nPrethodni članakBorci ispred skupštine od poslanika traže poboljšanje statusa\nNaredni članakČernobilj bez struje, prijeti oslobađanje radioaktivnih čestica


Obilježavanje Dana grada Sarajeva: Položeno cvijeće ispred Vječne vatre – Haber.ba\nObilježavanje Dana grada Sarajeva: Položeno cvijeće ispred Vječne vatre\nOdavanjem počasti i polaganjem cvijeća ispred Vječne vatre, spomenika žrtvama Drugog svjetskog rata, jutros je u Sarajevu počelo obilježavanje 6. aprila, Dana grada Sarajeva, javlja Anadolu Agency (AA).\nObilježavanje Dana grada Sarajeva - Twitter\n“Želim da vjerujem da su pred nama puno bolji dani, dani u kojima ćemo sve lijepe događaje, koje smo ranije imali, nastaviti realizovati i dalje. Grad Sarajevo ima preko 500 godina dugu historiju. Grad Sarajevo je više puta bio napadnut, branjen i odbranjen i sigurno je da je Sarajevo grad nesalomljivog duha i takav će ostati i u godinama koje su pred nama“, poručio je Skaka.\nProgramom obilježavanja Dana grada Sarajeva planirano je da se tokom dana položi cvijeće i oda počast šehidima i poginulim braniocima na Šehidskom mezarju “Kovači”, Spomen-obilježju ubijenoj djeci opkoljenog Sarajeva 1992.-1995. i Spomen-parku “Vraca”,\nTeme:Abdulah Skaka, Dan grada Sarajeva, izdvojeno, Sarajevo, video dana, Vječna vatra


HOĆETE LI PRESTATI PUŠITI? Od danas cigarete poskupljuju do 2 kune - Dubrovački Dnevnik\nHOĆETE LI PRESTATI PUŠITI? Od danas cigarete poskupljuju do 2 kune\nNa snazi je nova uredba kojom se povećava trošarina na cigarete.\nPrema prijedlogu u Uredbi o visini trošarine na cigarete, za sitno rezani duhan i ostali duhan za pušenje predviđale su se više trošarine na duhanske proizvode od dotad važećih.\nTim prijedlogom promijenila se visina trošarina na cigarete i iznos minimalne trošarine na cigarete, sukladno EU direktivi iz 2011. godine o strukturi i stopama trošarina koje se primjenjuju na prerađeni duhan.\n"Morat će doći do određene korekcije, ali ona koju ćemo predložiti je značajno manja od one koju smo čuli od drugih resora. Na, recimo, prosječnu cijenu kutije cigareta to bi bilo do dvije kune", rekao je Marić za Index.hr najavljujući novu uredbu.


Mogerini: Realne šanse za sporazum Beograda i Prištine narednih meseci | EurActiv Serbia\nMogerini: Realne šanse za sporazum Beograda i Prištine narednih meseci\nŠefica evropske diplomatije Federika Mogerini izjavila je 3. septembra da veruje da postoji realna šansa za postizanje sveobuhvatnog, pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije narednih meseci. Ona je takođe rekla da nema osnova za strah da su druge snage sve prisutnije na Balkanu jer "kadgod smo mi prisutni u regionu, za druge nema mesta".\n"Verujem da postoji realna šansa da predsednici (Aleksandar) Vučić i (Hašim) Tači mogu postići sporazum o svim otvorenim pitanjima između Beograda i Prištine, sveobuhvatan, pravno obavezujući sporazum o normalizaciji odnosa dve strane, sporazum koji je u potpunosti u skladu sa međunarodnim pravom i koji može doprineti stabilizaciji čitavog regiona", rekla je Mogerini u obraćanju ambasadorima EU u Briselu.\nMogerini je rekla da EU mora da "nastavi rad na Balkanu i sa Balkanom sa odlučnošću, istrajnošću i tvrdoglavošću" dodajući da je "prošla godina bila neverovatno intenzivna" da će "naredni meseci biti još više odlučujući".\n"Dopustite da se poigram sa datumima jer se iduće godine, 2019. navršava 20 godina od rata na Kosovu: verujem da je vreme da se konačno okonča taj sukob. Dakle, verujem da moramo učiniti sve što možemo zajedno sa partnerima u Evropi, regionu i na međunarodnoj sceni, počev od Saveta bezbednosti UN, da podržimo pregovore kroz dijalog i unutar međunarodne zajednice", rekla je Mogerini.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost je podsetila i da je pred leto postignut sporazum Atine i Skoplja i da se za nekoliko nedelja održava referendum o tome, kao i da će naredna godina biti intenzivna godina za pripreme otvaranja pristupnih pregovora s Makedonijom i Albanijom.\n"Te prilike se moraju iskoristiti sada - ova godina je ta godina. Nije reč o ustupku, to je u interesu evropskih građana, kako unutar EU tako i izvan nje. Na Balkanu je danas vrlo jasno da je EU referentna tačka. I dopustite da kažem svima onima koji se plaše da su druge snage sve prisutnije u regionu - kadgod smo mi prisutni u regionu, za druge nema mesta", dodala je visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost.


Moskva i Brisel još bez rešenja za Južni tok\nRusija i Evropska unija dogovorili su danas u Moskvi osnivanje radne grupe koja će "razmotriti sve pravna i tehnička pitanja vezana za Južni tok", saopštilo je rusko ministarstvo za energetiku.\nU kratkom saopštenju sa sastanka evropskog komesara za energetiku Gintera Etingera i ruskog ministra za energetiku Aleksandra Novaka navodi se i da su strane potpisale zajednički izveštaj o saradnji u prošloj godini, ocenjujući da je postugnut uspeh u razvoju saradnje.\nAgencija Prajm navodi, pozivajući se na izvor koji je učestvovao u pregovorima, da Moskva i Brisel nisu uspeli da nađu kompromisno rešenje za međunarodni gaspovod Južni tok.\nKompromis bi mogao da se pronađe tokom podsete predsednika Rusije Vladimira Putina Briselu, na samit Rusija-EU, 27. i 28. januara.\nKrajem prošle godine Evropska komisija je podestila Rusiju na Treći energetski paket Evropske unije i da ugovori koje je Rusija zaključila sa šest zemlaja clanica EU i Srbijom nisu u skladu sa evropskim propisima.\nPremijer Rusije Dmitrij Medvedev je kasnije izjavio da su ti sporazumi iznad dokumenta EU, odnosno Trećeg energetskog paketa, koji je ocenio kao "nacionalni", ali je ukazao da je Rusija spremna na dijalog.


UNICEF lansirao Bebbo aplikaciju – virtuelni pomoćnik za roditelje – Lepe vesti ONLINE\nMobilna aplikacija „Bebbo“ je novi interaktivni vodič za buduće i roditelje novorođenih beba i male dece. Proistekla je na osnovu iskustava poznatog telefonskog savetovališta „HaloBeba“, Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd i predstavlja jedan oblik podrške koju savetovalište pruža.\nBebbo aplikacija realizuje se u bliskom partnerstvu UNICEF Kancelarija za Evropu i centralnu Aziju (ECA) i Srbiju i Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd i njegovog „HaloBeba“ telefonskog savetovališta. Aplikacija je vlasništvo UNICEF-a i savetovališta „Halo beba“, Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd.\nTelefonsko savetovalište „HaloBeba“ pokrenuto je 2001. godine u okviru Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd, a uz podršku UNICEF-a u Srbiji. Savete i odgovore na dileme u okviru „HaloBeba“ savetovališta pružaju edukovane strukovne medicinske sestre uz podršku stručnih konsultanata – lekara specijalista.\nPored toga, savetovalište obezbeđuje da patronažne službe domova zdravlja u Beogradu blagovremeno dobiju informacije o otpustu mama i beba iz porodilišta.\nPored aplikacije i telefonskog savetovališta, roditeljima su dostupni sadržaji o zdravlju i razvoju dece preko vebsajta www.halobeba.rs .


Priboj grad sporta - PPmedia\nPosted on\t29 октобра, 2019 4:58 pm by adminpp033\nPriboj – U organizaciji Sportskog saveza Srbije i uz podršku Ministarstva sporta i omladine u Priboju se održava osmi po redu Mali sajam sporta. Ova manifestacija ima za cilj da pokrene najmlađe sugrađane da se upoznaju sa sportskom ponudom svoga grada i da se lakše odluče da treniraju neki od sportova u budućnosti.\nSvečano otvaranje Malog sajma sporta u Priboju, foto: A.Rovčanin\nPredsednik Sportskog saveza Srbije Davor Štefanek svečano je otvorio sajam i istakao da ga posebno raduje što današnjoj manifestaciji prisustvuju najviše deca i zahvaliuo se lokalnoj samoupravi koja je nesebično pomogla organizaciju sajma.\n“Кad vidim ovoliko dece na jednom mestu ja sam presrećan i ovo je najlepša slika Priboja i budućnost Srbije. Na nama je da vam pomognemo tako što ćemo stvoriti što bolje uslove za školovanje i treniranje i da jednog dana neko iz Priboja ovde donese olimpijsku medalju na radost celog grada. Na vama je da vredno radite i taj cilj će se ostvariti”, kazao je Štefanek.\nFoto: Rina A.Rovčanin\nDirektor Zavoda za sport i medicinu sporta Goran Bojović kazao je da je on danas i gost i domaćin, s obzirom na to da je Pribojac, i da mu je čast što je njegov rodni grad, grad sporta i mladih i poručio da tim putem treba da nastavi, a da je zadatak svih koji su iz Priboja otišli da u tome pomognu.\nPredsednik Skupštine opštine Priboj Boris Mrdović, naglasio je da je Priboj grad koji neguje sportsku tradiciju i da je sport budućnost Srbije, jer je delatnost koja ne poznaje ni nacionalne, ni etničke razlike već neguje ljubav i takmičarski i sportski duh. On je istakao da je na današnjem festivalu sporta i mladih organizovana i humanitarna akcija za pomoć u lečenju Pribojke Slavice Pujović i pozvao sve da u skladu sa svojim mogućnostima uzmu učešće.\nU okviru Sportskog saveza Priboja funkcioniše 21 klub i organizacija koji okupljaju u ovom trenutku više od 800 sportista a na današnjem sajmu sporta biće predstavljena sportska ponuda 17 klubova. Mrdović je istakao da iako je Priboj jedna od opština sa najmanjim budžetom u Srbiji, za sport izdvaja značajna sredstva koja su ako bi se gledalo procentualno najveća u Zlatiborskom okrugu.\nInače, Mali Sajam sporta je uvertira za Sajam sporta koji će se ove godine održati od 22. do 24. novembra u Beogradu, a opština Priboj je jedna od pet opština u kojoj se održava ova manifestacija.\nОзнаке: Davor Štefanek, PRIBOJ, Sportski savez Srbije, VLADA SRBIJE


Početna > Izdanja > Broj 083 > Edukacija - Dejan Jovović\nČetvrta revizija kreditnog aranžmana Srbije sa MMF-om\n-Za kontrolu postavljenih ciljeva sačekaće se formiranje nove Vlade-\nMisija MMF-a koju je predvodio Džejms Ruf, boravila je u Beogradu od 18. do 26. februara ove godine, povodom četvrte revizije-kontrole tekućeg stand-by aranžmana sa Srbijom. Srbija je sa MMF-om u februaru 2015. godine sklopila trogodišnji aranžman iz predostrožnosti u vrednosti od 1,2 milijarde evra. Prethodne tri revizije aranžmana bile su uspešne jer je MMF ocenio da program sa Srbijom daje dobre rezultate, ali da i dalje ostaju rizici za očuvanje makroekonomske stabilnosti i obezbeđivanje privrednog rasta.\nTokom najnovije posete misije MMF-a razmatrana su tekuća makroekonomska kretanja u zemlji, realizacija obaveza predviđenih programom za kraj 2015. godine, kao i sprovođenje ekonomske politike u narednom periodu. Posebna pažnja je posvećena strukturnim reformama, koje treba da obezbede smanjenje fiskalnih rizika i podsticanje konkurentnosti privrede i rast.\nOva poseta misije MMF-a bila je više tehničke prirode, a razlog za to su najavljeni vanredni parlamentarni izbori. MMF, naime, ne razgovara s Vladom koja je u tehničkom sastavu. Za Fond nije neuobičajeno da ne dolazi u klasične revizije pred izbore. Iako je naša Vlada još u punom mandatu, zbog najavljenih izbora zvaničnici Fonda ne mogu posle završene revizije da dogovore konkretne uslove koje Srbija mora da ispuni da bi Odbor izvršnih direktora MMF-a usvojio četvrtu reviziju. Zato na kraju posete misija nije dala ocene revizije. Kako je saopšteno iz stalne kancelarije MMF-a u Beogradu, ocene će uslediti naknadno, posle izbora, kad se formira nova Vlada i kad misija Fonda ponovo dođe u posetu Srbiji.\nNBS je ocenila da MMF „nije zabrinut zbog izbora u Srbiji i da ta institucija ima puno poverenje da Srbija neće stati s reformama i izbeći ugovorene obaveze“. Na konferenciji za novinare rečeno je da MMF neće sada davati ocenu četvrte revizije stand-by aranžmana da ne bi uticao na izborni proces i da će ova četvrta i peta revizija, najavljena za kraj maja, biti spojene,pa će se rezultati zajedno saopštiti.\nMMF je, već pre početka četvrte revizije, čini se, zauzeo mekši stav. Ipak, kada se pogleda spisak obaveza koje su pred nas postavili predstavniciFonda, jasno je da je bilo probijanja nekih rokova. Problemi srpske ekonomije su upropašćena preduzeća, reforma javnih preduzeća i racionalizacija državne uprave i Vlada radi na rešavanju svih tih problema.\nZa pregovaračkim stolom ovoga puta je najviše reči bilo o racionalizaciji javnog sektora i reformi javnih preduzeća. U tom delu se najviše kasni. Prema dogovoru s Fondom, plan je bio da se broj zaposlenih u javnom sektoru smanji za 15.000 do kraja januara 2016. godine, što nije učinjeno. Takođe, MMF je postavio rok Vladi da do 31. decembra 2015. godine usvoji plan finansijskog restrukturiranja Srbijagasa, koji je pripremio nezavisni konsultant. Ovaj dokument je u završnoj fazi, ali ga Vlada još nije usvojila. Napretka nema ni kada je reč o restrukturiranju EPS-a. Do kraja prošle godine trebalo je da se usvoji dopuna Kolektivnog ugovora ovog preduzeća, kojom se uređuje primena plana racionalizacije koja uključuje i smanjenje broja zaposlenih za 1.000 radnika godišnje. Kada je reč o obavezama iz finansijskog sektora, Vlada kasni i sa usvajanjem trogodišnjeg biznis plana za Poštansku štedionicu. Nacrt zakona o ovlašćenim proceniteljima za procenu vrednosti nekretnina, koji radi Ministarstvo finansija, u završnoj je fazi.\nZa prolazak prethodne treće revizije kreditnog aranžmana Srbija je morala da ispuni nekoliko uslova. Prvi i osnovni bio je usvajanje budžeta za 2016. godinu. Sledeći zahtev odnosio se na otpuštanja. S obzirom na to da je država, kako je sama izvestila Fond u zvaničnoj prepisci, do kraja septembra 2015. godine broj zaposlenih u javnom sektoru smanjila za svega 4.200 ljudi, MMF je sada tražio da vlast pokaže veću odlučnost kada je o ovom problemu reč. Zahtevao je da Vlada usvoji dokumenta na kojima je precizno navedeno koliko je prekobrojnih u kom resoru. Još jedan od uslova bio je da se definišu jasni kriterijumi za angažovanje nezavisne revizorske kuće koja bi trebalo da proceni finansijsku situaciju u kojoj se nalazi Srbijagas, ali i da predloži konkretne mere za finansijsko restrukturiranje. Najzad, jedan od uslova bio je i izmena Zakona o poljoprivredi kojim se smanjuju subvencije.\nS misijom MMF-a razgovarano je i o restrukturiranju Železnica Srbije, kapitalnim infrastrukturnim projektima, kao i reformi katastra. Razgovarano je i o trenutnom statusu projekta rehabilitacije puteva u Srbiji. Broj ljudi u Železnicama biće manji za više od 2.000 u sva četiri preduzeća koja rade u okviru Železnica, a radi se na tome kako će izgledati njihove otpremnine. „Sa MMF-om se krenulo u reforme da bismo dobili efikasne železnice pre svega investiranjem u infrastrukturu i povećanjem efikasnosti, jer je potrebna Železnica koja stvarno radi i donosi rezultate i prihod“, naveo je predstavnik Vlade.\nŠef misije Fonda izjavio je da kasni sprovođenje dogovorenog programa restrukturiranja EPS-a i da tokom posete misije MMF-a nije razgovarano o poskupljenju struje. Rekao je da će se o ceni struje u Srbiji razgovarati tokom naredne posete misije MMF-a koja će uslediti posle parlamentarnih izbora u Srbiji. Ruf je istakao da nisu promenjeni rokovi u programu restrukturiranja EPS-a koji se odnose na usklađivanje cene struje, prelazak tog Javnog preduzeća u akcionarsko društvo i otpuštanje radnika i da očekuje da će to biti realizovano u ovoj godini. Po programu MMF-a sa Srbijom novo poskupljenje cene struje u Srbiji trebalo bi da bude u maju ove godine, a da do kraja juna EPS postane akcionarsko društvo, kao i da do kraja ove godine bude otpušten deo viška zaposlenih. Ruf je podsetio da je poskupljenje struje prošle godine bilo planirano za april, ali da je struja poskupela u avgustu, tako da očekuje da bi ti rokovi mogli da budu primenjeni i u ovoj godini.\nŠef delegacije MMF-a izjavio je da su pozitivne ocene koje je Srbija dobila od svih međunarodnih finansijskih institucija veoma ohrabrujuće, da je pozitivan pomak vidljiv i da program napreduje u smeru uspešne realizacije. Ruf je na sastanku s premijerom Srbije ocenio da predstojeći parlamentarni izbori u Srbiji ne bi trebalo da se odraze na nastavak reformi. On je dodao da su smanjenje javnog duga, racionalizacija i strukturne reforme najvažniji izazovi i da u ovim oblastima očekuje još bolje rezultate u narednom periodu. Premijer je izrazio uverenje da će se, do sledećeg dolaska misije u Beograd, Vlada Srbije dodatno angažovati u cilju uspešne realizacije procesa racionalizacije javnog sektora. Tema razgovora bila su i preduzeća u restrukturiranju, među kojima se najviše razgovaralo o EPS-u, Železnicama, Srbijagasu i Rudarsko-topioničarskom basenu Bor. Premijer je istakao da će, i pored teških razgovora o preduzećima u državnom vlasništvu, kao i problemu privatizacije preostalih 10 preduzeća u restrukturiranju, sve obaveze Srbije biti ispunjene u dogovorenom roku.\nPosle godinu dana od kako je Srbija sa MMF-om potpisala aranžman iz predostrožnosti, šef misije Fonda je rezultate u sprovođenju reformi opisao kao „impresivne“. Priznaje, ipak, da izvesnih zakašnjenja ima, naročito kad je reč o racionalizaciji, odnosno smanjenju broja zaposlenih u javnom sektoru, a u zaostatku su i reforme javnih preduzeća. Ekonomski program Srbije je ostvario dobre rezultate. Manjak u budžetu na kraju 2015. godine je iznosio 3,7% BDP i bio je na najnižem nivou od 2008. godine. Srbija je ponovo ušla u zonu pozitivnog privrednog rasta, delom zahvaljujući rastu investicija. Očekujemo da će se pozitivni trendovi nastaviti i u 2016. godini. Naša projekcija privrednog rasta ostaje 1,75%, dok je prosečna inflacija revidirana naniže i iznosi 1,7%, uglavnom, zbog daljeg pada cena nafte – istakao je Ruf.\nSrbiju u narednom periodu i dalje očekuju teški izazovi, istakao je i dodao da posebno očekuje brže smanjenje broja zaposlenih u javnom sektoru. Inače, Fiskalnom strategijom predviđeno je da se broj zaposlenih u javnoj upravi do kraja godine smanji za 30.000 ljudi. Zakašnjenja postoje i kad je reč o reformi javnih preduzeća. MMF s posebnom pažnjom prati taj proces u EPS-u, Srbijagasu i Železnicama. Jedini način da se zaštite radna mesta u ovim preduzećima je njihovo dubinsko restrukturiranje da bi ona stala na zdrave noge. Naravno, uz pružanje socijalne i pomoći na tržištu rada onim radnicima koji budu proglašeni za tehnološki višak – kazao je Ruf. U Memorandumu ekonomske politike, koji je Srbija potpisala s Fondom, navode se tri konkretna datuma kada je o reformi EPS-a reč. Novo tarifno prilagođavanje, odnosno poskupljenje struje uslediće 1. maja, EPS će postati akcionarsko društvo 1. juna, a do kraja godine broj zaposlenih u ovoj kompaniji treba da se smanji za 1.000 ljudi, navodi se u ovom dokumentu. O poskupljenju struje razgovaraće se posle izbora i dodao je da ovoga puta o tome nije bilo reči. Prošle godine je u Memorandumu pisalo da će struja poskupeti 1. aprila, a poskupljenje se dogodilo 1. avgusta. Ako se misija, tokom naše sledeće posete, saglasi da je poskupljenje struje neophodno, mislim da bi to bili rokovi u kojima bismo mogli opet da očekujemo nova prilagođavanja cene struje – rekao je Ruf.\nGuvernerka Narodne banke Srbije objasnila je da centralna banka neće gurati inflaciju u ciljani okvir tako što će dozvoliti veće oscilacije kursa, mada je misija MMF-a nakon posete Srbiji imala sugestiju da bi NBS trebalo da dozvoli veću dnevnu fleksibilnost kursa. Odgovarajući na pitanje da li će dinar kliziti, jer će se inflacija gurati na ovaj način, ona je rekla da NBS ne planira da postigne ciljanu inflaciju na takav način. Navela je da inflacija ima cilj – 4% plus ili minus 1,5% – ali su inflaciona očekivanja ključna, a ona su na zadovoljavajućem nivou od 2,4% do više od 3 %.\nMMF je u svom saopštenju povodom završetka posete naveo da okvir targetiranja inflacije odgovara Srbiji, ali i da misija smatra da bi trebalo dozvoliti veću dnevnu fleksibilnost deviznog kursa, u meri u kojoj to ne bi ugrozilo ciljanje inflacije i finansijsku stabilnost. Šef Misije MMF-a rekao je da Fond ne misli da bi trebalo da se targetira kurs, niti smatra da to NBS radi, već je sugestija bila vezana za varijabilnost i fluktuacije na dnevnom nivou.\n„Mada je ostvaren značajan napredak u realizaciji programa, zbog opštih izbora je s vlastima dogovoreno da nastavimo razgovore u okviru naknadne posete posle formiranja nove Vlade“, naveo je Ruf. Ekonomski program Srbije je, kako dodaje, ostvario dobre rezultate, a „inflacija se zadržala na niskom i stabilnom nivou, što predstavlja najdelotvorniji način da se zaštiti realna vrednost plata i penzija. U uslovima poboljšanja poverenja i pada kamatnih stopa, Srbija je ponovo zabeležila pozitivan rast, delom zahvaljujući znatnom povećanju stranih investicija“, konstatovao je šef misije MMF-a.\nMisija MMF-a vodila je otvorene i konstruktivne razgovore sa srpskim vlastima o politikama koje su potrebne da bi se završila četvrta revizija stand-by kreditnog aranžmana.\ndr Dejan Jovović, Naučni savetnik – redovni član NDES


pravosudje.ba | On-line sastanak VSTV-a sa visokim zvaničnicima Evropske komisije i Nastavak saradnje između VSTV-a BiH i Evropske komisije u cilju jačanja vladavine prava i vraćanja povjerenja javnosti u pravosuđe\n(Sarajevo, 26. mart 2021. godine) – Članovi Predsjedništva Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) Halil Lagumdžija, predsjednik, Sanela Gorušanović-Butigan i Biljana Simeunović potpredsjednice i Selim Karamehić održali su on-line sastanak sa visokim zvaničnicima Generalne direkcije za susjedstvo i pregovore o proširenju Evropske komisije, vršiocem dužnosti generalnog direktora Maciejom Popowskim i zamjenicom direktora za Balkan Michealom Mateullom sa saradnicima.\nGeneralni direktor Popowski je u svom izlaganju naveo da je VSTV BiH važan partner Evropske komisije i Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini, ističući važnost pitanja integriteta nosilaca pravosudnih funkcija i nezavisnosti pravosudnog sistema. Takođe je naglasio važnost procesa implementacije 14 prioriteta Evropske unije kako bi Bosna i Hercegovina mogla dobiti status kandidata.\nPredsjednik Lagumdžija je istakao potrebu za snažnom podrškom Evropske komisije za usvajanje izmjena i dopuna Zakona o VSTV-u BiH naglašavajući da su izmjene navedenog Zakona od izuzetne važnosti i da će se njihovim usvajanjem otkočiti mnogi procesi, omogućiti temeljite reforme i doprinijeti jačanju vladavine prava. On se takođe zahvalio na dosadašnjoj saradnji i podršci VSTV-u BiH i cjelokupnom bosanskohercegovačkom pravosuđu u brojnim projektima koji su implementirani ili se trenutno implementiraju kroz podršku Evropske unije.\nPotpredsjednica Simeunović se osvrnula na proces revizije Zakona o VSTV-u BiH i aktivnosti koji su na tome poduzete u prethodnom periodu, dok je potpredsjednica Gorušanović-Butigan govorila o novousvojenom Reformskom programu VSTV-a BiH i oblastima koje bi ovim programom trebale biti reformisane i unaprjeđene.\nČlan Predsjedništva Karamehić je izrazio nadu da će se u narednom periodu nastaviti uspješna saradnja sa Evropskom komisijom referirajući se na Izvještaj međunarodnog eksperta Reiharda Priebe-a.\nZamjenica direktora Matuella je rekla da Evropska komisija već dugo sarađuje sa VSTV-om BiH naglašavajući stav i namjeru da se ova saradnja nastavi i u budućnosti. Takođe je istakla da je potreban veći napredak s obzirom na finansijsku podršku. Ona se osvrnula i na Mišljenje Venecijanske komisije (Evropska komisija za demokratiju kroz pravo) vjerujući da ono predstavlja jasan smjer u kojem trebaju da su kreću izmjene i dopune Zakona o VSTV-u BiH.\nSastanku su prisustvovali i direktor Sekretarijata VSTV-a Admir Suljagić i njegov zamjenik Hajro Pošković te je tom prilikom direktor Suljagić pružio detaljne informacije vezane za osnivanje Odjela za integritet pri Sekretarijatu VSTV-a BiH.\nUčesnici sastanka su se složili da je zajednički cilj VSTV-a BiH i Evropske komisije jačanje vladavine prava i posljedično tome, vraćanje povjerenja građana u pravosudni sistem.


Stav: Ko gubi tlo u Istočnoj Evropi a ko igra na kartu istorije?\nAutor: Sabina Fati *\nPo prvi put šef mađarske vlade Victor Orban predstavio je mape koje više ne odgovaraju trenutnim granicama, kako je definisano međunarodnim ugovorima.\nRusija je počela igru crtanja svojih granica pre četiri godine aneksijom Krima, bez ikakvih reakcija Ukrajine ili bilo koje velike zapadne sile. Od tada, regionalna ravnoteža je uzdrmana i čini se da je Rumunija „oaza liberalne demokratije okružena problematičnim državama koje nose staromodne autoritarne reflekse, koje Rusija pokušava iskoristiti kako bi povratila svoj uticaj u Crnom moru, na Balkanu, u centralnoj Evropi “.\nPremijer Mađarske, Victor Orban, objavio je na svojoj Facebook stranici mapu svoje zemlje, uključujući teritorije Transilvanije i Banata kojima je do 1918. upravljala Budimpešta, pod izgovorom diplomskih ispita iz istorije, koji se održavaju u Mađarskoj. Na ovaj način šef mađarske vlade dokazuje da optužbe koje je uputio rumunski predsednik Klaus Iohannis mogu biti samo istinite i da Mađarska sa čežnjom gleda u Transilvaniju.\nMeđutim, Victor Orban ima još nešto da kaže; da se istorija nije zaustavila prošlog veka Trijanonskim (1920) ili Pariškim sporazumom (1947), i da mađarska omladina ne sme zaboraviti da je Mađarska tokom poslednjih sto godina uvek bila gubitnik; ali stvari bi se mogle promeniti, čak i ako granice ostanu iste. Strategija koju je Victor Orban razvio poslednjih godina za prekogranično proširenje područja u kojem žive Mađari nije nova ni savremena; ali sada je Rumunija otvorila kapije, nudeći sve uslove, obzirom da je Bukurešt prešao reku Prut.\nMađarska je izgubila 70% svoje teritorije za vreme Austro-Ugarske, a više od 60% svog stanovništva prema Trijanonskom ugovoru, koji će Budimpešta proslaviti kasnije ove godine. Dva i po miliona Mađara ostalo je na drugoj strani granice. Za njih je Mađarska, gotovo odmah, pripremila planove koji bi im mogli dati nadu, a koji će sačuvati njihovu nostalgiju za izgubljenom carstvom; planovi koji su važili 100 godina do danas, kada granice više nisu važne, jer je Evropska unija postala zemlja slobodnog saobraćaja.\nEpidemija coronavirusa istakla je linije razdvajanja u regionu i podstakla relaps u istoriji. Mađarska je bolje pripremljena za postizanje svojih ciljeva, pa je poslala pomoć širom Balkana gde se Mađari mogu naći, ali i šire. Došla je u Republiku Moldaviju kako bi dokazala da može ući u prostor u kojem se Rumunija takmiči sa Rusijom.\nBukurešt je plašljiviji i za razliku od Mađarske nema dugoročnu strategiju, ni na drugoj strani reke Prut, niti sa ostalim susedima. Izgleda da Rumunija želi mir, samo bez ikakvog napora. Ona ne mora nužno da baci Republiku Moldaviju u krilo Moskve, iako bi uz minimalna ulaganja mogla da obezbedi maloj Republici energetsku nezavisnost od Rusije. Područje iza Pruta verovatno je ostalo dobro mesto gde rumunski političari prikupljaju glasove, u zamenu za simbolične poklone.\nMeđutim, vojne baze u Rumuniji, u kojima žive američke trupe sa naprednim naoružanjem, pokazuju jasan pravac za dugoročnu spoljnu politiku. Ovo je prilično indirektna strategija za obeshrabrivanje mogućih ruskih ambicija, s obzirom na to da se Moskva ne bi usudila voditi hibridni scenario u području u kojem su Amerikanci smešteni, prema modelu TV serije Okkupert („Okupirani“) ili Berlinskoj stanici.\nAli dok Rumunija razmišlja o svojoj budućnosti u okvirima svoje sadašnjosti, države oko nje razvijaju šire vizije ili nose želje uglednijih aktera. U Srbiji, blizu granice s Rumunijom, postoji ruska vojna baza, a Moskva je prošle godine u Beograd poslala rakete visokih performansi.\nZatim, usred pandemijske krize, Bugarska je dobila 40% popusta na prirodni gas koji se uvozi iz Rusije, dok je prošle godine Moskva pregovarala o dugoročnim ulaznim vizama s Bugarskom, zemljom u kojoj raste ruska manjina i tu je naseljeno oko pola miliona Rusa, prema različitim izvorima.\nŠanse da Srbija, najveća zemlja na Balkanu, bude primljena u EU do 2025. godine postaju sve nesigurnije. Albanija i države bivše jugoslovenske regije još više zaostaju, iako su Albanija i Severna Makedonija već članice NATO-a.\nČitav region Balkana je još uvek krhak i već je postao žarište kineskih ekonomskih te ruskih i turskih političkih interesa. Na kraju krajeva, Balkan nikada nije bio izolovan, već umesto toga, prema direktoru briselskog Instituta za međunarodne poslove Nathaliei Tocci, „opasnost nije u tome što se zapadni Balkan kreće ka kineskom El Doradu, već u tome što region tone ekonomski, ali i demokratski pod težinom epidemije i realnosti na koju je Covid-19 bacio svetlo“.\nUkrajina, koja je u sukobu sa Rusijom, nalazi se u sličnom položaju. Čini se da je zemlju Zapad napustio i da će, u najboljem slučaju, ostati u „zoni izolacije“ između Zapada i Istoka. Ukrajina je pokušala u svojoj dugoročnoj strategiji prekinuti veze s Rusijom, ali nije bila uspešna. Nadalje, ona se razlikuje od okolnih država koje imaju manjine na njenom teritoriju, jer je promenila upotrebu maternjeg jezika na štetu manjina u školama. Rumunija je oduvijek sumnjala da Kijev želi povratiti severnu Bukovinu, a ishod pregovora oko područja oko ostrva Insulei prierprilor (Ostrvo zmija) u korist Bukurešta bio je argument u glavama mnogih ukrajinskih nacionalista.\nZbog toga postoje problematične države oko Rumunije, sa ruskim enklavama na svojim teritorijama (Ukrajina i Republika Moldavija) ili sa vojnim bazama koje finansira Moskva (Srbija), sa autoritarnim vođama i pristalicama prozapadnog proleterizma (Mađarska) ili politike (Bugarska). Sledeća zona obuhvata Krim, sa militariziranijom lukom na Crnom moru, odnosno Sevastopolj u Turskoj, koja ima za cilj da povrati sferu uticaja koju je imala pre sto godina, i složen balkanski region koji je tokom istorije doživljavao siromaštvo i predstavlja tradicionalnu ravnotežu između istoka i zapada.\nNa ovoj promenljivoj teritoriji Zapad je za sada pod kontrolom, ali Rusija zaostaje koristeći neortodoksna sredstva, hibridne metode, propagandu, važne ljude na ključnim pozicijama da povrate svoj uticaj u prostoru za koji veruju da joj pripada. / ibna\n* Sabina Fati je nagrađivana novinarka i glavna urednica Radija Slobodna Evropa / Radija Sloboda u Rumuniji


Tači: Kosovo izdano od EU zbog viza - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Tači: Kosovo izdano od EU zbog viza\n2Piše: FoNet/DanasOnline 16. februara 2020. 20.03 Izmenjeno: 23.23\nTači je u ekskluzivnom intervjuu za RTK iz Brisela rekao da je postignut napredak, ali i da se ka evropskoj budućnosti kasnilo zbog grešaka, kako je dodao, naročito krajem 2015. i početkom 2016, kada je po njegovim rečima EU bila spremna da omogući liberalizaciju viza.\n„Kosovo je imalo i ima razloga da se oseća razočarano i izdano od strane EU zbog liberalizacije viza, pošto je ispunilo tražene kriterijume. Nejedinstvo EU je u velikoj meri loše uticalo na Kosovo da se taj proces nastavi u nedogled“, rekao je Tači.\n„Zbog političkih previranja poslali smo najgoru moguću poruku našim partnerima i u EU i u SAD“, rekao je Tači i dodao da je sastanak novih lidera EU sa liderima zapadnog Balkana veoma dobar. On je izrazio nadu da će taj sastanak predstaviti viziju budućnosti zemalja Zapadnog Balkana i da radna večera sa liderima Zapadnog Balkana neće ostati samo na razmeni ideja kao što se događalo u prošlosti.\n„Ukoliko ne postoje novi predlozi, to će biti samo nastavak status quo, opasnog za zemlje Zapadnog Balkana i puka obaveza, jer Kosovo je zaista imalo i ima razloga da bude veoma razočarano i oseća se izdato od EU zato što nije doneta odluka o viznoj liberalizaciji“, rekao je Tači. Predsednik Kosova, koji u Briselu prisustvuje neformalnoj večeri koju je za lidere zemalja Zapadnog Balkana organizovao predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel, ocenio je i da „zapadni svet“ želi političku stabilnost, funkcionisanje institucija i nastavak demokratskih reformi.\n„Stoga je moj cilj i moj poziv celom političkom spektru, vlasti i opoziciji da imamo zajedničku agendu državnog interesa i interesa građana. Ne možemo tražiti ekonomsku pomoć bez stabilnog i verodostojnog partnerstva sa SAD i EU“, zaključio je Tači, prenosi portal Kosovo Onlajn.\nEU, Hašim Tači, vizeBeograd\n17. februara 2020. u 00.20\nZasto jednom ne shvatite da je za izostanak vizne liberalizacije iskljucivi krivac Haradinaj koji je uveo takse 100%za BiH i Srbiju. Krivac si i ti sto kao predsednik nepotpisivanjem ponistio zakon jer se kosi sa Ceftom i drugim sporazumima koje si licno potpisao. Zatim i nesprovodjenje Briselskog Sporazuma pogotovo ZSO.\n17. februara 2020. u 17.58\nBili ste im bitni samo protiv nas,topovsko meso. Kada je doslo vreme da vas puste u svoje dvoriste,ne moze. Znaju oni odlicno ko ste vi,zato vas i drze van tog njihovog dvorista


Udruženi pokret slobodnih stanara iz Niša, Lokalni front iz Kraljeva, Kragujevački kućni savet i Centar za zaštitu potrošača “Begej” iz Zrenjanina, sprovode zajedničku akciju u svojim lokalnim sredinama, upoznajući svoje sugrađane sa najnovijim kršenjem zakona od strane gradskih toplana u ovim gradovima.\nU saopštenju Centara za zaštitu potrošača “Begej” – Zrenjanin se kaže:\n– Pre 10 dana istekao je krajnji zakonski rok do kada su svi korisnici daljinskog grejanja morali potpisati ugovore sa toplanom.\n– Gradska toplana nije ispoštovala zakonsku obavezu i mi kao korisnici daljinskog grejanja nemamo ugovore kojim bi naša međusobna prava i obaveze bila definisana.\n– Šta nam je činiti u ovom momentu, koja su naša trenutna prava i koji su naši dalji koraci, biće pitanja na koja ćemo zajedno pronaći odgovore.\nNastavljamo sa borbom protiv sramnog i nezakonitog delovanja Gradske toplane u Zrenjaninu i u narednim danima, očekujemo da se akcijama Asocijacije udruženja građana i organizacija Srbije pridruže organizacija iz još nekoliko gradova. PRIDRUŽI SE I TI – kaže na kraju saopštenja predsednik CZP-a “Begej”, Dušan Kokot.\nTribina o kršenju prava korisnika daljinskog grejanja će se održati u velikoj sali MZ “Sonja Marinkovići i Veljko Vlahović” na Bagljašu, 16. januar (ponedeljak) u 18h. Vidimo se!


Tači i Haradinaj: Priština će preuzeti obaveze iz dijaloga u Briselu - 28.03.2018, Sputnik Srbija\nKosovski predsednik i premijer, Hašim Tači i Ramuš Haradinaj, razgovarali su danas o „funkcionalizaciji Upravljačkog tima za formiranje Zajednice srpskih opština... 28.03.2018, Sputnik Srbija\nPriština će preuzeti obaveze iz Briselskog sporazuma, samo se čeka da ga Haradinaj pročita :) Ko to da dočeka?\nKosovski predsednik i premijer, Hašim Tači i Ramuš Haradinaj, razgovarali su danas o „funkcionalizaciji Upravljačkog tima za formiranje Zajednice srpskih opština u bliskoj budućnosti“.\nU saopštenju iz Tačijevog kabineta, reakcije iz Beograda se nazivaju „pretećim“, ali se poručuje da će Priština poštovati obaveze koje je preuzela u procesu dijaloga.\n„Preteći tonovi iz Srbije neće imati nikakav efekat na Kosovu. Kosovske institucije ocenjuju da je dijalog a ne ultimatum jedini put napred za izgradnju evropskog i multietničkog Kosova“, navodi se u saopštenju Tačijevog kabineta.\nKako se precizira, Tači i Haradinaj su razgovarali o nekoliko tema, uključujući i funkcionalizaciju Upravljačkog tima za formiranje ZSO u bliskoj budućnosti, a „uvek imajući u vidu principe Brisela, ustavne principe Kosova i odluku Ustavnog suda“, preneo je RTK2.\nU saopštenju se tvrdi da je zajednički zaključak Tačija i Haradinaja da će Priština poštovati obaveze koje su preuzete u procesu dijaloga o normalizaciji odnosa s Beogradom u Briselu.\n28 Mart 2018, 23:172


Makedonski mediji: Lažni testovi na koronu, cena na benzinskoj pumpi u Vranju 65 evra - Sputnjik Srbija\n14:16 12 Jun 2021\n07:55 24.06.2020 Preuzmite kraći link\nMakedonski mediji prenose da se falsifikovani negativni PCR testovi na virus korona mogu kupiti na jugu Srbije i to u iznosu od 50 do 65 evra.\nKako prenosi portal MKD testovi se mogu kupiti na pumpi u Vranju, ali i na niškom aerodromu.\nMakedonskim službama bezbednosti građani Makedonije koji su se vraćali u domovinu preko niškog aerodroma, prijavili su da postoji mogućnost da se na aerodromu kupi falsifikovani negativni PCR test za 50 evra, piše makedonski portal MKD.\nMakedonski portal piše i da prevoznici koji ulaze u Makedoniju na graničnom prelazu Tabanovce navode da se za 65 evra negativan PCR test se lako može kupiti i na vranjskim benzinskim stanicama.\nMakedonski državljani inače kada ulaze u svoju zemlju moraju da imaju urađen PCR test na koronu ne stariji od 72 sata. Ukoliko nemaju negativan test moraju da budu u karantinu 14 dana.\nPortal prenosi da već postoji predlog makedonskih vlasti da se testiranje uzimanjem brisa dozvoli na graničnim prelazima.\nNajveći broj umrlih od početka epidemije: Korona ubrzava u Severnoj Makedoniji


Pojam i sadržina bilansa stanja | Studenti.rs\nPojam i sadržina bilansa stanja\nDodao: miskole999 dana 22/9/17 • Svrstano u: Ekonomija,Seminarski radovi\nIme predmeta: Bilansi preduzeća i banaka • Ime profesora: - • Školska godina: 2017 •\nFinansijski izveštaji su izvor podataka za ocenu finansijskog stanja i važna alatka za planiranje poslovanja i razvoja svakog privrednog subjekta. Kompletan set godisnjih finansijskih izveštaja koji privredni subjekti sastavljaju prema odredbama međumarodnih računovodstvetih standarda obuhvata:\no Bilans stanja\no Bilans uspeha\no Izveštaj o novčanim tokovima\no Izveštaj o promenama na kapitalu\no Napomene uz finansijske izveštaje koje sadrže računovodstvene politike.\nPotpune informacije o poslovnom subjektu, korisnici finansijskih izveštaja jedino na ovaj način mogu dobiti, jer svaki od izveštaja daje sliku o transakcijama sa svakog aspekta, dok set ovih izveštaja daje kompletnu sliku o poslovanju sa različitih aspekata.\nU savremenom privrednom životu bilansi se koriste kad god treba izraziti stanje i rezultat neke privredne aktivnosti. U računovodstvu bilansi se koriste kad se iskazuje stanje i rezultat preduzeća tako što se poslovni događaji, stanja i rezultat preduzeća iskazuje preko novčanih jedinica kao opšteg merila. Opšta svrha bilansa jeste upoznavanje uspeha i strukture imovine i kapitala. Zbog primene različitih formalnih i materijalnih pravila bilansiranja nastaju različite vrste bilansa koji se razlikuju prema formi i sadržini . Najvažniji kriterijumi prema kojima se sastavljaju bilansi su veze sa knjigovodstvenim računima i pravne norme koje čine osnovu bilansiranja. Bilans privrednog subjekta je u čvrstoj sistemskoj vezi sa knjigovodstvom tako da nastaje kao zaključak knjigovodstvenih računa. Polazeći od veze sa knjigovodstvenim računima, razlikuju se dva računa: račun izravnanja (bilans stanja) i račun dobitka i gubitka (bilans uspeha).


UŽIVO Ukrajinski neonacisti želeli da dignu most u Sumiju i optuže rusku vojsku - 17.05.2022, Sputnik Srbija\nIz čeličane „Azovstalj“ počeli su da se predaju ranjeni pripadnici ukrajinske vojske. U tom području je uveden režim tišine i otvoren humanitarni koridor... 17.05.2022, Sputnik Srbija\n21:03 17.05.2022 (Osveženo: 07:25 18.05.2022)\nIz čeličane „Azovstalj“ počeli su da se predaju ranjeni pripadnici ukrajinske vojske. U tom području je uveden režim tišine i otvoren humanitarni koridor. Ukrajinska strana je saopštila da su do sada evakuisana 53 ranjenika i 211 ukrajinskih vojnika. Danas se očekuje nastavak procesa.\nMinistar za javnu bezbednost Kanade saopštio je da njegova zemlja zabranjuje ulazak u zemlju za oko 1.000 Rusa koji su pod sankcijama, uključujući ruskog predsednika Vladimira Putina.\nMakron: Nastavićemo da povećavamo isporuke naoružanja Ukrajini\nPredsednik Francuske Emanuel Makron razgovarao je telefonom sa ukrajinskim predsednikom Vladimirom Zelenskim i tom prilikom mu je poručio da će zvanični Pariz nastaviti da povećava isporuke naoružanja Ukrajini, saopšteno je iz Jelisejske palate.\n„Makron je potvrdio punu odlučnost da odgovori na bilo koji zahtev za podršku sa strane Ukrajine, posebno kad je reč o odbrani, gorivu, humanitarnoj pomoći, ekonomskoj i finansijskoj pomoći i borbi protiv nekažnjivosti. On je potvrdio da će Francuska nastaviti sa isporukama oružja i da će se one povećavati u narednim danima i nedeljama, kao i humanitarna pomoć“, navodi se u saopštenju.\nOni su razgovarali i o prehrambenoj bezbednosti i mogućim putevima za isporuke žita iz Ukrajine.\nMinistri odbrane EU razmotrili su sa ministrom odbrane Ukrajine Aleksejem Reznikovom šta je sve potrebno ukrajinskoj vojsci u sferi odbrane, rekao je posle sastanka šef diplomatije EU Žozep Borelj.\n„Ministar odbrane Ukrajine Aleksej Reznikov govorio je o situaciji i potrebama ukrajinske vojske, koju mi nastavljamo da podržavamo. Ta podrška se ispoljava na bojnom polju, odražava se na mogućnosti ukrajinske vojske. Mi moramo da podržavamo te napore“, rekao je Borelj.\nPrema njegovim rečima, EU ima dovoljno resursa da nastavi da vojnu podršku Ukrajini na dosadašnjem nivou.\n„Ta podrška je posebno važna sada kada je odlučujuća etapa borbi u Donbasu… Ne možemo da dozvolimo da Ukrajina ostane bez opreme i nećemo to dopustiti“, rekao je Borelj i dodao da su ministri podržali da se za Ukrajinu izdvoji dodatnih 500 miliona evra za vojnu pomoć.\nPutnički automobil u kojem se nalazio izveštač Sputnjika našao se pod paljbom bacača granata u Luganskoj Narodnoj Republici, javlja dopisnik naše agencije.\n„Vozili smo brzo, ali smo usporili da snimimo izgoreli tenk pored puta. Očigledno su to iskoristili neki diverzanti u blizini, jer je nekoliko sekundi kasnije eksplodirala granata na 30 metara od automobila. Vozač je naglo povećao brzinu, ali su tamo eksplodirale još dve granate“, objasnio je novinar.\nŠvedska i Finska će 18. maja zajedno predati zahteve za prijem u NATO, izjavila je premijerka Švedske Magdalena Anderson.\nVrhovni sud Rusije će 26. maja će uzeti u razmatranje da se bataljon „Azov“ proglasi za terorističku organizaciju. Protiv pripadnika tog bataljona u Rusiji je pokrenut krivični postupak.\nPredsednik parlamenta Moldavije Igor Grosu izjavio je da vlasti zemlje treba da povedu političku diskusiju o tome da li Moldavija treba da ostane član ZND.\n„To treba da uradimo kada se sve smiri ikada se rat završi i da donesemo odluku, jer treba veoma detaljno da razvrstamo prednosti i mane članstva“, rekao je on za radi stanicu „Moldavija“.\nPrema njegovim rečima, nekoliko sati uoči polaska kolone u oblasti fabrike nisu se čuli pucnji i eksplozije. Portparol Ministarstva odbrane Rusije Igor Konašenkov rekao je danas da je u protekla 24 sata oružje položilo 265 ekstremista iz Azovstalja, među kojima je 51 teško ranjeni. Svi kojima je neophodna medicinska pomoć upućeni su u bolnicu u Novoazovsku u Donjeckoj Narodnoj Republici.\nPredaja „Azovaca“ izazvaće domino efekat u ukrajinskim redovima\nBivši poslanik Vrhovne rade Ukrajine Ilja Kiva, kom je oduzet mandat, smatra da će predaja pripadnika nacionalističkog bataljona „Azov“ izazvati domino efekat u redovima ukrajinskih snaga koje su sada opkoljene u oblasti Severodonjecka i Lisičanska.\n„Predaja Marijupoljskog garnizona Oružanih snaga Ukrajine je početak domino efekta. Primer je kako sačuvati život ukrajinske grupacije vojske koja se nalazi u taktičkom obruču kod Severodonjecka i Lisičanska“, napisao je Kiva na svom Telegram kanalu.\nMinistarstvo odbrane Rusije je saopštilo da se u protekla 24 sata predalo 265 ukrajinskih ekstremista koji su bili u metalurškom kombinatu „Azovstalj“ u Marijupolju.\nJuče je postignut dogovor o izvlačenju ranjenih iz fabrike i njihovo prebacivanje u bolnicu, a u oblasti kombinata uveden je prekid vatre i otvoren humanitarni koridor.\nRanije je pomoćnik ministra unutrašnjih poslova Luganske Narodne Republike Vitalij Kiseljov za ruski Prvi kanal rekao da je kod Severodonjecka i Lisičanska u LNR opkoljeno više od 15.000 ukrajinskih vojnika i plaćenika.


Dodik u četvrtak svečano pušta u rad šestosjede | Palelive.com\nPočetna Jahorina Dodik u četvrtak svečano pušta u rad šestosjede\nPredsjednik Vlade Republike Srpske /RS/ Milorad Dodik svečano će u četvrtak, 18. februara, pustiti u rad dva nova šestosjeda na Jahorini u koje je Vlada uložila 18.300.000 KM. Stručni saradnik za marketing i prodaju u Olimpijskom centru Jahorina Zorica Stojanović rekla je Srni da je za 12.00 časova planirano svečano puštanje u rad šestosjeda na Ogorjelici i Poljicama, nakon čega će biti prikazan film o njihovoj izgradnji. Stojanovićeva je istakla da je za 12.40 časova planirana konferencija za novinare na kojoj će se obratiti predsjednik Vlade RS Milorad Dodik, direktor Olimpijskog centra Jahorina Branko Koroman i predstavnik italijanske firme „Lajtner“ koja je prošle godine završila izgradnju ovih šestosjeda.\nNovoizgrađeni šestosjedi, koji su u rad pušteni 12. februara, na Jahorini danas rade punim kapacitetom, kao i ostali vertikalni transport koji radi do 16.00 časova.\nStojanovićeva je istakla da je vrijeme na Jahorini trenutno idealno za skijanje, jer ima oko 160 centimetara snježnog pokrivača, staze su uređene, a temperatura vazduha je minus pet stepeni Celzijusa.\nOna je podsjetila da je od 13. februara na Jahorini cijena ski-pasa jeftinija za 30 odsto, tako da dnevna karta od devet do 16.00 časova košta 27 KM, a od 11.00 do 16.00 časova 24 KM, dok za djecu do 14. godina košta 20, odnosno 18 KM.\nPetodnevni ski-pas košta 119 KM, za djecu 85 KM, a desetodnevni 203, za djecu 146 KM.\nStojanovićeva je naglasila da je na Jahorini veliki broj gostiju i da su kapaciteti popunjeni do 8. marta.\n(Srna / foto: jahorinalive.net)\nPrethodni članakAleksandar Kosorić predvodi odbranu građevinara u narednoj polusezoni\nNaredni članakMladen Plakalović osvojio 78. mjesto u trci na 15 km slobodnim stilom


Aqua Centar - Idejni projekti\nPored dobrog poznavanja struke i njene primene tokom izvodjenja radova, izuzetno je bitna vizija konačnog izgleda prostora koji treba urediti.\nNase ideje prezentujemo potencijalnim klijentima pre početka izvodjenja radova uz pomoć kompjuterske animacije. Na osnovu toga naručioci posla će moći da kompletiraju svoju predstavu o tome kako će taj prostor izgledati i eventualno korigovati predložena idejna rešenja !\nNa fotografijama koje slede moći ćete da se upoznate sa nekim rešenjima i uverite se u to da je ovaj segment posla neophodan, kako bi se kompletirala ponuda.\nPostavite kursor na sliku ! Upozorenje posetiocima ! Konstatovano je da se materijali (fotografije nasih izvedenih radova) sa nase web prezentacije koriste neovlasceno od strane pojedinih konkurentnih firmi,


Glumica osuđena na 26 godina zatvora: Scenu venčanja Muhamedove ćerke ocenili kao zlobni čin (VIDEO)\nSud u Pakistanu želi najstrože da kazni Vinu Malik, njenog supruga i televizijskog producenta, zbog scena kakve su već ranije prikazivane, ali nisu izazvale negativne reakcije\nŠuška se 27.11.2014. - 12:54h Autor: Stil\nTridesetogodišnja glumica i odnedavno majka muškog deteta Vina Malik iz Pakistana, njen suprug Asad Bašir Kan i izvršni direktor najveće pakistanske medijske kuće, Mir Šakil-ur-Rahman, osuđeni su na po 26 godina zatvora zbog "čina bogohuljenja".\nZapravo, ona je zajedno sa svojim suprugom u jednoj emisiji glumila scenu venčanja, inspirisanu legendom o udaji ćerke proroka Muhameda.\nIndijska glumica Mukta iz serije Odbačena pronađena silovana?! Detalje pročitajte OVDE.\nAntiteroristički sud u Pakistanu smatrao je ovo činom zlobe i bogohuljenja, kao i uvredom muslimana u Pakistanu i odlučio da ih svo troje strogo kazni. Osim zatvorske, moraće da plate i novčanu kaznu u iznosu od oko 10 hiljada evra, a i pasoši će im biti oduzeti - prenosi Independent.\nMeđutim, glumica se uopšte ne oseća krivom i veruje da će pravosnažna presuda biti oslobađajuća:\n"26 godina, molim vas! To je čitav život! Ali, ja imam vere u više sudove Pakistana, kada stigne pravosnažna presuda, sigurna sam da će biti pravedna i da se ništa loše neće dogoditi" - rekla je Vina.\nOVDE pročitajte priču Džoan Kolins - Silovana sa 17 godina od strane čoveka za koga se kasnije udala!\nGilgitu vlast podeljena između Indije i Pakistana,\nInače, slične scene su se već emitovale na pakistanskim televizijama i nije bilo negativnih reakcija, pa je javnost podeljena - jedni veruju da iza slučaja stoji vojska, koja želi da pobedi u borbi protiv bogohuljenja, a drugi da je Vina Malik to i zaslužila, jer je već razbesnela javnost kada se 2011. godina fotografisala za muški magazin potpuno naga.\nGlumica tvrdi da je na snimanju nosila donji veš, koji je izbrisan u fotošopu, ali joj u to nije poverovala ni porodica, već je se odrekla zbog sramote koju im je nanela.


NAJSTARIJA LOBANJA HOMO SAPIENSA: Otkriće koje može da promeni tok praistorije | Ekspres.net\nKosti lobanje otkrivene u Grčkoj mogle bi da promene priču o ljudskoj praistoriji. Kosti koje su pronađene u pećini, najstariji su ljudski fosil ikada otkriven u Evropi. One nagoveštavaju da su ljudi počeli da napuštaju Afriku mnogo ranije nego što se mislilo.\nFragment lobanje pronađen na krovu pećine u južnoj Grčkoj najstariji je fosil Homo sapiensa ikada otkriven u Evropi, saopštili su naučnici. Do sada, najstariji ostaci savremenog čoveka pronađeni na kontinentu bili su stariji od 45.000 godina. Pronađene kosti lobanje stare su više od 210.000 godina, objavili su istraživači u časopisu “Nature”.\nOvaj nalaz će verovatno preoblikovati priču o tome kako su ljudi naseljavali Evropu i mogu revidirati teorije o istoriji naše vrste. Homo sapiens je evoluirao u Africi pre oko 300.000 godina. Novi fosil pokazuje da su naše vrste migrirale iz Afrike u nekoliko talasa, ali je prvi talas migranata nestao. Svi ljudi koji danas imaju afričko poreklo potiču od kasnije migracije, od pre oko 70.000 godina.\nKaterina Harvati, glavna autorka nove studije, rekla je da je nemoguće reći koliko dugo su najraniji Evropljani zauzimali kontinent ili zašto su nestali.\nLobanja je prvi put ugledala svetlost dana 1978. godine, kada su antropolozi sa Medicinskog fakulteta Univerziteta u Atini istražili pećinu zvanu Apidima na Peloponezu. Oni su pronašli fragmente lobanje koje su se nalazile na krovu pećine.\nIspostavilo se da je lobanja najstariji ljudski fosil ne samo u Evropi, već i bilo gde izvan Afrike. Izazov sa kojim se sada suočavaju naučnici je da shvate kako se to uklapa u našu drevnu istoriju.\nPoslednjih godina istraživači su otkrili nekoliko fosila koji se ne uklapaju u postojeću naraciju. Prošle godine, na primer, istraživači su pronašli vilicu Homo sapiens-a u Izraelu staru 180.000 godina. Još jedan trag je izašao na videlo 2017. u delovima DNK sačuvanim u neandertalskim fosilima otkrivenim u Evropi.\nDr. Harvati je istakla da ovaj pronalazak dokazuje na ranu ekspanziju Homo sapiensa u Evropu iz Afrike.\nEGEJSKI BISER: Santorini U Grčkoj pronađene grobnice stare više od tri milenijuma ZVUČI IDEALNO: Ovi gradovi će vam platiti samo da se preselite u njih ARHEOLOŠKA OTKRIĆA: Svi smo mi pomalo neandertalci


Bajern i Asvel blizu A licence, dvogodišnja 'pozivnica' Albi\nIzvor: B92, 08.Mar.2021, 14:40\nTakođe, bord elitnog takmičenja je odlučio i da berlinskoj Albi odobri vajld-kard u naredne dve sezone.\nTako će ekipa iz prestonice Nemačke igrati "po pozivu".\nCela ova priča i te kako zanima ljubitelje košarke sa ovih prostora, pošto još uvek nije sigurno da li će šampion ABA lige imati svoje mesto >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u takmičenju naredne sezone.\n"Rukovodioci Evrolige pružili su članovima odbora ažurirane informacije o napretku obe organizacije. Izvršni odbor i klubovi ostaju uskladjeni u svojoj viziji. Dodatne razmene nastviće se sa ciljem zaključivanja sporazuma u narednim nedeljama", navodi se u saopštenju.\nDozvoljena je samo jedna suspenzija po utakmici u plej-ofu. U slučaju istovremenih ograničenja putovanja i nedostupnosti najmanje osam igrača, tim koji uzrokuje suspenziju će izgubiti meč.\nAko se desi da oba tima nemaju dovoljan broj igrača, obe ekipe gube meč, a u narednu fazu će tim koji je upisao više pobeda. U slučaju da je serija izjednačena, da nema više odlaganja i premeštanja utakmica, dalje će proći bolje rangirani tim iz regularnog dela sezone. Kada je reč o fajnal-foru, ako je jedan tim sprečen da igra meč zbog ograničenja u putovanjima ili nedovoljnog broja igrača, zameniće ga sledeći najbolje rangirani tim iz regularnog dela sezone.\nNa fajnal-foru će moći da se zamene najviše dve ekipe, a zamene neće biti moguće posle 28. maja. Nakon tog roka, ako je jedan polufinalista sprečen da igra, njegov rival će proći u finale. Ako oba tima jednog polufinalnog para ne mogu da igraju, pobednik drugog polufinala će postati šampion takmičenja. Ako do problema dodje u samom finalu, meč će biti pomeren.


Četvoro Palestinaca ubijeno, stotine ranjene u izraelskoj vatri\nPalestinski demonstranti gađaju kamenicama izraelske vojnike za vreme sukoba na granici Gaze sa Izraelom.\nPOJAS GAZE —\nEvropska unija je pozvala izraelsku vojsku da se "uzdrži od korišćenja smrtonosne sile protiv nenaoružanih demonstranata", nakon što su četvorica Palestinaca, među kojima je bio jedan tinejdžer, ubijena u vatri koju su otvorili izraelski vojnici za vreme protesta na granici Gaze i Izraela.\nDiplomatska služba Evropske unije saopštila je u subotu da poziva na punu istragu jučerašnje pucnajve.\nIzraelski vojnici, koji su u petak pucali sa svoje strane granice, ubili su četvoricu Palestinaca, među kojima je bio jedan 15-godišnji dečak, a ranili više od 150 ljudi, saopštili su zdravstveni zvaničnici. Nekoliko hiljada ljudi u blokiranoj Gazi je organizovalo četvrtu rundu protesta na granici sa Izraelom. Granica je bila prekrivena oblakom gustog, crnog dima od zapaljenih guma. Neki od aktivista bacali su kamenice prema ogradi a neki puštali zapaljene zmajeve.\nNajnovije pogibije znače da su izraelski vojnici do sada ubili 32 Palestinca u protestima od kraja marta. Više od 1.600 ljudi je ranjeno bojevom municijom u protekle tri nedelje, navodi ministarstvo zdravlja u Gazi.\nSve veći broj palestinskih žrtava pokazuje da se izraelska vojska pridržava svog pravila otvaranja vatre uprkos međunarodnim kritikama njene upotrebe smrtonosnog oružja protiv nenaoružanih demonstranata. Izrael navodi da brani svoju granicu i tvrdi da vladajuća stranka u Gazi, Hamas, koristi proteste kao masku za napade.\nPalestinski ambasador uložio protest\nRijad Mansur, palestinski ambasador UN naveo je u pismu Savetu bezbednosti UN kasno sinoć da izraelske snage nastavljaju da demonstriraju "okrutnost svoje okupacione mašinerije, odgovarajući brutalnom i smrtonosnom silom na pozive nenaoružanih civila da im se daju sloboda i pravda."\nIzraelski vojnici pozicionirani sa druge strane granice, uključujući snajperiste, nalaze se iza zemljanih bedema i nijedan do sada nije ranjen u neredima.\nIzraelski vojnici za vreme protesta duž granice sa Gazom, 20. aprila 2018.\nNisu svi palestinski protesti podjednako masovni. Najveći broj demonstranata pojavio se 30. marta ali je jučerašnja masa po svemu sudeći bila veća nego prethodne nedelje. Organizatori, koje predvodi Hamas, zakazali su veliki protestni marš za 15. maj.


IAB: Vrednost digitalnog oglašavanja procenjena na 32,7 milijardi dolara - Marketing Mreža\nIAB: Vrednost digitalnog oglašavanja procenjena na 32,7 milijardi dolara\nSVET – U prvoj polovini ove godine mobilno oglašavanje u SAD, u poređenju s istim periodom prošle godine, poraslo je za 89 odsto i predstavlja gotovo polovinu svih prihoda internet oglašavanja, objavio je IAB.\nVrednost digitalnog oglašavanja u SAD-u procenjena na 32,7 milijardi američkih dolara, što je za 19 odsto više nego u istom periodu 2015. kada je iznosila 27,5 milijardi dolara.\nPrihodi mobilnog oglašavanja porasli su za 89 odsto tako da su dostigli 15,5 milijardi dolara i predstavljaju 47 odsto prihoda celokupnog internet oglašavanja. Oglašavanje na pametnim telefonima i tabletima svoju vrednost povećalo je na 1,6 milijardi američkih dolara, što je za 178 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nPrihodi od oglašavanja na društvenim mrežama porasli su na sedam milijardi, što je 57 odsto više nego u istom periodu prošle godine.


Državni udar u Turskoj - tenkovi na aerodromu Ataturk u Istanbulu - Aviatica\nVESTI / Crna kutija\nDržavni udar u Turskoj – tenkovi na aerodromu Ataturk u Istanbulu\nTokom navodnog državnog udara u Turskoj vojska ove zemlje je zauzela aerodrom Ataturk koji je navodno zatvoren za saobraćaj.\nDatum / Date: 15.07.2016.\nAerodrom Ataturk u Istanbulu, glavni međunarodni aerodrom u Turskoj i glavna baza Turkish Airlines-a je zauzet od strane turske vojske tokom državnog udara koji se večeras upravo dešava u Turskoj.\nKako je javljeno preko društvenih mreža na aerodromu se nalaze tenkovi, a postoje i snimci koji to potvrđuju. Navodno je aerodrom zatvoren za saobraćaj, ali se preko sajtova za praćenje letova može videti da avioni sa ovog aerodroma i dalje poleću i na njega sleću.\nU Turskoj je u toku državni udar, a vojska je saopštila da je preuzela vlast u državi, javlja Russia Today.\naerodrom Ataturkdržavni udarIstanbulTurska\nAvion ruske avio-kompanije Red Wings izleteo sa piste\n10. 1. 2022.\nAvion airBaltic-a iskliznuo sa piste na aerodromu u Rigi


Zajednički nastup opština\nJuče je u Nišavskom upravnom okrugu održan zajednički sastanak načelnika Okruga i zamenika gradonačelnika Niša sa predsednicima opština i predstavnicima privrede niškog regiona.\nKako je istakao zamenik gradonačelnika Niša, Ljubivoje Slavković, ovo je bila prva priprema sistemskih projekata za razvoj ovog dela Srbije. Cilj je zaintregirati razne strane i domaće investitore uz pomoć Republike Srbije, radi bržeg razvoja ekonomski najugroženijeg regiona u državi.\nPredsednik opštine Svrljig Milija Miletić je insistirao da je zajednički nastup najbolje rešenje za dijalog sa državnim institucijama radi rešavanja ekonomskih problema.\nAko nastupamo pojedinačno retko ko će uspeti da realizuje i deo svojih zahteva i potreba ali zajednički nastup daje više sigurnosti da se izborimo za realizaciju naših ideja i potreba, rekao je predsednik Miletić.\nOn je pozvao kolege, predsednike opština, na sastanak sredinom aprila u Svrljigu, radi dogovra o zajedničkoj inicijativi i nastupu pred republičkim organima radi rešavanja najbolnijih ekonomskih pitanja.\nJedan od krunskih problema u ovom trenutku je kako predlog o otpisu kamate na dugovanja za struju najracionalnije sprovesti na obostranu korist dužnika i potražioca. Kao jedna od mogućih inicijativa predložen je ne otpis već otpust kamata i dupli broj rata za otplatu glavnog duga jer su prvi potezi pokazali da je sadašnji predlog od 200 000 ugovarača za otpis, prihvatilo samo njih 6000.\nNa sastanku je od strane načelnika okruga Aleksandra Cvetkovića potekla inicijativa za moguće formiranje Fonda za razvoj juga Srbije, što bi mogla biti jedna u nizu mogućnosti pokretanja posrnule privrede južne Srbije.\nKao rok za sačinjavanje sistemskih predloga određen je 5. april, kada bi ih trebalo dostaviti kabinetu gradonačelnika Niša, odakle bi bili upućeni kao zajednička inicijativa republičkim institucijama.\nPrevPrethodnaAudicija za manekene i fotomodele


Prvi "Novosadski Oktoberfest”: U znaku piva, kobasica, pereca i dobre muzike - ulaz 200 dinara\nPrvi "Novosadski Oktoberfest” održaće se poslednjeg vikenda u oktobru, 28. i 29, u „Master-centru” Novosadskog sajma.\nKako su najavili organizatori „Kolor pres grupa”, događaj će proći u znaku piva, kobasica, pereca i mnogo dobre muzike. Ulaznice se prodaju po 200 dinara, a mogu se kupiti na portalu i prodajnim mestima „Gigs tiksa”, dok se detalji o rezervaciji stolova i programu mogu naći na linku www.color.rs/oktoberfest2016.\nOd 21. oktobra ispred Gradske kuće na Trgu slobode građani će imati priliku da posete i info-štand „Novosadskog Oktoberfesta” i da degustiraju piva, kobasice i perece. U pratećem programu te manifestacije planirana je i velika izložba o istorijatu pivarstva u Vojvodini, a osim piva „Hajnekena”, „Karlsberga” i Apatinske pivare, posetioci „Novosadskog Oktoberfesta” moći će da okuse i zanatska piva. Baš kao što tradicija nalaže u nemačkoj verziji „Oktoberfesta”, oni koji žele da budu konobari na takvoj manifestaciji, moraju da ispune određene uslove. Stoga će početkom oktobra u Beogradu i Novom Sadu biti održan kasting za konobarice i konobare.\nKada je reč o muzičkom delu programa, na manifestaciji će nastupiti Zvonko Bogdan, „Orthodoks Kelts”, „Gift”, „Ničim izazvan”, The Frajle, „Jurasik rok”, „Štikle i vikleri”, kao i veliki broj domaćih i stranih di-džejeva.\n„Novosadski Oktoberfest” održava se pod pokroviteljstvom Grada Novog Sada i Nemačko-srpske privredne komore.\nizvor: dnevnik.rs, agencije, foto1: ilustracija, franky242/freedigitalphotos.net, foto2: http://www.color.rs/oktoberfest2016\nmanifestacija Novi Sad pivo sajam


Najbolja sedišta u avionu - kako izabrati najudobnije mesto? - Poleti\nPočetna > Magazin > Najbolja sedišta u avionu – kako izabrati najudobnije mesto?\nUdobnost u avionima nikada nije bila na višem nivou nego danas, a avio-kompanije ulažu ogromna sredstva u komfor i usluge na svojim letovima. Naravno, ni estetska strana putničkih kabina ne zaostaje, pa mnogi avio prevoznici nude prevoz avionima čiji enterijer podseća na najluksuznije svetske hotele.\nIpak, sedišta u avionu su ono što je putnicima najvažnije prilikom leta, pa se postavlja pitanje koja je razlika između mesta u avionu, koje sedište je pametno izabrati na dugim letovima i uopšte, koje funkcije pružaju najudobnija sedišta u avionu. U narednim redovima savetujemo kako izabrati najbolja sedišta u avionu i koje pogodnosti tokom leta nose takva mesta.\nŠta određuje kvalitet i kategoriju sedišta?\nVerovatno niste razmišljali o tome kako se i zašto razlikuju sedišta u avionu, pretpostavljajući da su sedišta svuda ista. Međutim, nije baš tako. Kvalitet i poziciju sedišta određuje nekoliko faktora, od kojih je najvažnija konfiguracija putničke kabine, koja je uslovljena tipom samog aviona.\nTako su u manjim avionima sedišta raspoređena po principu 1+2 ili 2+2, dok veći avioni imaju konfiguraciju 3+3 ili čak 3+4+3, a uz nju dolazi i ogroman kapacitet aviona, koji može da primi i do 850 putnika.\nDrugi važni faktori su pozicija, klasa i raspoložive funkcije na sedištu.\nOznake sedišta u avionu\nPrvo što bi trebalo da znate je tumačenje oznaka sedišta u avionu. Sva mesta su označena slovima i brojevima, gde broj označava red, a slovo kolonu. Kolone su označene slovima A, B, C, D, E i F, a među putnicima su omiljene prva i poslednja kolona (najčešće A i F), budući da se one nalaze odmah pored prozora.\nNa vašoj avio karti je naznačeno vaše sedište, a uz navedeno uputstvo ćete ga lako pronaći i sami, iako uvek imate na raspolaganju pomoć ljubaznog avionskog osoblja.\nVrste sedišta u avionu u odnosu na poziciju\nU skladu sa pozicijom sedišta u avionu, možete se odlučiti za neku od narednih vrsta:\nSedište pored prozora (window seat) – Mnogi putnici bi rekli da je ovo najbolje sedište u avionu, jer pruža predivan pogled tokom čitavog leta. Mana sedišta je u tome što morate da pomerate sve druge putnike koji sede pored vas, da biste ustali i prošli do prolaza. Ovo sedište se preporučuje osobama koje nemaju problem sa letom i visinom, dok osobe koje se plaše istog, treba da izaberu neko drugo sedište.\nSedište pored prolaza (aisle seat) – Putnici ova sedišta preferiraju prvenstveno zbog mogućnosti lakšeg ustajanja i kretanja. Na ova sedišta se smeštaju sve one osobe kojima je važno da im prolaz bude lako dostupan, a među njih spadaju i slabo pokretne i starije osobe. Idealan je izbor za one koji po prvi put lete, a uz to se plaše letenja.\nSedišta pored izlaza za slučaj opasnosti (emergency seat) – Najveća prednost sedišta pored prolaza je u tome što putnik ima mnogo više prostora za sebe, jer je razmak u odnosu na sedište ispred mnogo veći. Međutim, od osoba koje sede ovde, očekuje se da otvore izlaz za evakuaciju u slučaju opasnosti. To znači da ovde ne može sedeti svako, već se procenjuje da li je osoba fizički spremna na takav korak u slučaju potrebe, a uz to, ovakvi putnici dobijaju i posebna uputstva u slučaju opasnosti. Od njih se očekuje i da poznaju bezbednosna pravila u avionu.\nSedišta ispred/iza pregrade (bulkhead seat) – Sedišta u avionu koja se nalaze iza pregrade su neka od najudobnijih, u pogledu prostora koji pružaju putnicima. To su obično sedišta u prvom redu ekonomske klase. S druge strane, sedište ispred pregrade su neka od najneudobnijih, jer su ograničene funkcije iz praktičnih razloga (nemogućnost spuštanja sedišta, na primer). Ovo su obično sedišta uz zid koji odvaja putničku kabinu od toaleta i drugih ostava.\nVrste sedišta u avionu u odnosu na naslon\nU odnosu na mogućnost manipulisanja naslonom, postoje sledeće vrste sedišta:\nSedišta sa običnim naslonom (recliner seat) – Ovo su sedišta koja ćete uglavnom zateći u ekonomskoj klasi, gde putnici imaju mogućnost da spuste naslon kako bi se udobnije namestili i odmorili.\nSedišta sa oborivim naslonom (lie-flat seat) – Ovaj tip sedišta je karakterističan za prvu i biznis klasu, budući da njegov naslon može da se obori i do 180 stepeni, što je izuzetno bitno na dugim letovima.\nKombinovana sedišta (suit seat) – Kombinovana sedišta su karakteristična za najveće, ujedno i najluksuznije avione. Reč je o mini kabinama koje pružaju najveću udobnost koju let avionom dozvoljava. Sedišta se okreću i podešavaju na razne načine, a uz to, kabine pružaju i visok nivo privatnosti što je jedna od najvećih prednosti tokom putovanja.\nSedišta u avionu u odnosu na klase\nUdobnost sedišta, kao i celokupan doživljaj leta u najvećoj meri uslovljava klasa u kojoj letite. Avio-kompanije uglavnom nude tri klase: ekonomsku, biznis i prvu klasu, sa izuzetkom nekih koje nude i ekonomsku plus klasu.\nU ekonomskoj klasi sedišta mogu delimično da se obore, a razmak između sedišta iznosi između 70 i 90 centimetara, dok su sedišta u biznis klasi nešto šira i udobnija, sa mogućnošću obaranja od naslona do 180 stepeni.\nSedišta u prvoj klasi mogu slobodno da se uporede sa naudobnijim krevetima, budući da se rasklapaju i imaju pregrade koje ih međusobno odvajaju. Samim tim, predstavljaju najudobniju, ali i najskuplju opciju za putovanje avionom.\nKako rezervisati željena sedišta u avionu?\nŽeljeno sedištre u avionu možete rezervisati na više načina. Jedan od njih podrazumeva da to učinite odmah prilikom kupovine karte, a druga da rezervišete prilikom čekiranja. Ukoliko to radite na licu mesta, manje su šanse da ćete dobiti sedište koje želite, pa ukoliko imate na umu tačno gde želite da sedite, uvek je bolje ranije da izvršite rezervaciju.\nIzbor sedišta na letu je uvek važan, a naročito ukoliko je reč o dugim letovima kada su udobnost i komfor od najveće važnosti. Zbog toga obratite pažnju na vrste sedišta i sve njihove karakteristike koje vam mogu značajno poboljšati sam let.


Uhapšeni direktori Železnica Srbije zbog zloupotrebe : Nadlanu.com\nUhapšeni direktori Železnica Srbije zbog zloupotrebe\nBEOGRAD, 16. septembra 2010. (Beta) - Dva direktora i jedan zamenik direktor u Javnom preduzeću"Železnice Srbije" uhapšeni su zbog zloupotrebe službenog položaja, saopštilo je u četvrtak ujutru Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nDirektore su uhapšili policajci SBPOK-a u saradnji sa Višim tužilaštvom u Beogradu.\nUhapšeni su direktor Sektora za nabavke i stovarišne poslove S.M, direktor Direkcije za infrastrukturu V.R. i pomoćnik direktora i predsednik Komisije za javne nabavke G.T.\nOni su osumnjičeni da su tokom 2007. godine sproveli postupak javne nabavke 22.000 neimpregnisanih železničkih pragova vrednosti 66 miliona dinara, iako je u magacinu "Železnice Srbije" postojao lager od 13.692 pragova, piše u saopštenju u kojem su navedena puna imena uhapšenih.\nZbog isticanja roka impregnacije, pragovi u magacinu su morali biti impregnisani, ali pošto taj postupak nije izvršen, preduzeće je pretrpelo materijalnu štetu od oko 21,9 miliona dinara, kaže se u saopštenju.\nDodaje se da postoji osnovana sumnja da je u postupku javne nabavke favorizovan odabrani ponuđač - preduzeće "Patrija" d.o.o. Zemun, kome je pribavljena protivpravna imovinska korist za iznos neaktivirane bankarske garancije od oko 6,6 miliona dinara.