Zašto je prijećeno baš Stevandiću, Viškoviću, Košarcu, Đokiću...\nRežimski mediji pišu kako je trebinjski profesor-umjetnik uputio prijetnje jadnom Nenadu Stevandiću, Staši Košarcu, Radovanu Viškoviću, Petru Đokiću, Kozomari i ostalim visokom funkcionerima režima, te žele da od njih naprave žrtve kojima se tobože prijeti, i čiji je život i integritet navodno ugrožen. Postavlja se pitanje zašto profesor nije pisao prijeteća pisma Vukoti, Bosiću, Šaroviću, Borenoviću ili Ivaniću već čelnicima režima?\nRazlog je u tome što oni nisu bili klijenti profesora i umjetnika „Pape“, i nije njima falsifikovao i izrađivao lažne račune kako bi opljačkali državu. Profesor je pisao svojim klijentima samo upozorenja da ispune svoj dio obaveza koji su preuzeli. Režimski mediji napadaju profesora-umjetnika jer je falsifikovao račune, ali nije on oštetio državu za milione maraka već funkcioneri na vlasti koji su predali lažne falsifikovane račune u institucije i uzeli novac na ime lažnih troškova koje nisu imali.\nMeđu direktorima, ministrima, poslanicima i funkcionerima SNSD-a i koalicionih partnera vlada velika panika, jer svi strahuju da će se otvoriti Pandorina kutija i da će se otkriti stotine imena koji su godinama pljačkali državu lažnim računima, od poslanika, ministara, načelnika, direktora do vozača i sitnih službenika. Nezvanično šteta koja je pričinjena državi dugogodišnjom organizovanom pljačkom, u kojoj su direktno učestvovali najodgovorniji ljudi i političari, je milionska. Zato očekujem da pojedinci uskoro izađu u javnost i odgovore na pitanja koja su od velikog značaja za državu i društvo.\nOčekujem da ministar Petar Đokić izađe u javnost i kaže koliko je recimo koštao njegov put u Sloveniju, kada je i gdje pribavio i predao račun o veoma visokim troškovima smještaja i usluga? Da li je, kada i koliko koristio usluge trebinjskog slikara i umjetnika?\nOčekujem da Luka Petrović izađe u javnost i kaže koliko je prije dvije godine koštalo njegovo putovanje, smještaj i troškovi u Njemačkoj, kako je pribavio račune i koliko je na ime troškova uzeo novaca od HET-a dok je bio na funkciji rukovodioca investicija i javnih nabavki HET-a? Koliko treba biti pohlepan, nezasit, bolesno gladan i i gramziv da pored nekoliko miliona maraka imovine i keša falsifikuješ račune kako bi od države oteo još nekoliko stotina ili nekoliko hiljada maraka?\nOčekujem da šef Kluba poslanika SNSD-a, ugledni i uvaženi narodni poslanik Radovan Višković, izađe pred novinare i kaže da li je koristio usluge trebinjskog profesora-umjetnika, da li je i koliko falsifikovanih računa pribavio i predao na račun Kompanije „Boksit“ Milići?\nOčekujem da se napokon oglase i odgovore javnosti daju i čuvena braća Vuković iz Bileće, i kažu da li su često putovali, neko do Banjaluke a neko do Londona, i da li su možda oni ili njihovi vozači pravdali troškove radovima trebinjskog slikara i umjetnika? Nije lako od skromnih primanja obilježavati 40 godina neprekidnog funkcionerskog staža provedenog od sekretara Socijalističke omladine i Partije do direktora i poslanika?\nOčekujem da prethodno rukovodsto Elektroprivrede RS, generalni i izvršni direktori, izađu u javnost i kažu gdje su i kako putovali, kolike su imali troškove, i da li je tačno da je samo smještaj na samo jednom putovanju direktora u Pariz koštao čak 9 000 maraka?\nDa li je vidno uplašeni direktor RiTE Gacko Boško Kozomara samo tri dana prije dobijenog pisma i otkrivanja afere preko posrednika koristio usluge trebinjskog profesora umjetnika, i da li je za kratko vrijeme naplatio 3 000 maraka troškova putem falsifikovanih računa. Koliko desetina računa je falsifikovao prethodni direktor RiTE Gacko Milinko Milidrag i njegova desna ruka, uvaženi poslanik i direktor Rudnika Srđan Milović?\nŠojići koji su malo mućkali namnožili su se kao štakori, i pravo je pitanje kako ova država uopšte više funkcioniše imajući u vidu hiljade beskrupuloznih pijavica koji joj svakodnevno sišu krv. Ovu aferu je vrlo lako rasvijetiliti ukoliko to bude cilj policije, tužilaštva i istražnih organa, jer dovoljno je uzeti račune koje su predali profesorovi „klijenti“ i provjeriti da li su hoteli i ugostiteljski objekti izdali isti fiskalni račun sa istim iznosom, datumom i poreskim brojem. Jedan isnpektor i tužilac, ako ima malo volje i podrške pretpostavljenih i institucija, mogu za desetak dana pohapsiti cijelu bulumentu od stotinjak političara prevaranata, a profesoru dati status svjedoka saradnika. Svjedočenjem, uz bazu podataka i dokumentaciju koja se nalazi u zaplijenjenom računaru, sve bi bilo gotovo za desetak dana.\nNažalost MUP Srpske više nije policija svih građana koja štiti narod, društvo i državu od pohlepnih, bolesnih i beskrupuloznih kriminalaca i devijantnih osoba, već su je Dodik i Lukač pretvorili u partijsku miliciju SNSD-a koja štiti mafiju i oligarhiju na vlasti. Zbog toga će, prema našim saznanjima iz policije, cijeli slučaj biti zataškan tako što će predmet biti izuzet iz Trebinja i prebačen u „Specijalno odjeljenje i Tužilaštvo“ u Banjaluci kako bi se uništio, držao u ladici na sigurnom dok ne zastari?\nUkoliko neko od „klijenata“ bude pisao, prijetio, ucjenjivao ili pravio bilo kakve neprijatnosti profesoru Papi, odmah će se znati o kome se radi, zato je našim uglednim i izabranim funkcionerima, koji su godinama pustošili budžet falsifikovanim računima, bolje da ni na koji način ne ugrožavaju svog bivšeg saradnika. Režimski i dvorski mediji su se okomili na trebinjskog umjetnika i slikara, ali on je, ne želeći da ga branim ili amnestiram, najmanji krivac i karika na dnu lanca jer nije on predavao falsifikovane račune i krao državu, već su to radili njeni najveći funkcioneri i zbog toga oni treba prvo da odgovaraju, a ne slikari, niži službenici i vozači!\nDirektori u panici zbog profesora i falsifikovanih računa


‘Britiš petroleum’ je od početka izlivanja izgubio trećinu svoje vrednosti, što bi moglo da ga obeshrabri od daljeg investiranja u podomorsku naftnu eksploataciju u Sjedinjenim Državama i svetu\nEnergetski stručnjak, autor i saradnik vašingtonskog „Centra za strateške i međunarodne studije“, Džozef Dukert, prokomentarisao je u razgovoru za naš program izlivanju nafte u Meksičkom zalivu i konferenciju za novinare predsednika Baraka Obame posvećenu tom pitanju.\nDukert: „Predsednik je održao uspešnu konferenciju za novinare, posvećenu uglavnom katastrofalnom izlivanju nafte u Luizijani. Kao pozitivno, predsednik je odgovorao na pitanja direktno i otvoreno, dok je negativno to što je izbegao da potpuno odgovori na neka pitanja, mada je prihvatio ličnu odgovornost za događaje u Luizijani proteklih nedelja, posebno u pogledu neodlučnog reagovanja državnih agencija, ali i samih naftnih kompanija. Predsednik je ukazao da se u Luizijani i Meksičkom zalivu dogodila katastrofa bez presedana i ja lično mislim da bi reagovanje javnosti, ako se uskoro ne obustavi izlivanje nafte, moglo da postane tako ogorčeno, da bi podmorska eksploatacija nafte u Meksičkom zalivu mogla da bude obustavljena bilo privremeno bilo stalno.“\nGlas Amerike: Da li će se izlivanje nafte u Luizijani odraziti na cenu i zalihe nafte?\nDukert: „Cenu nafte ne određuje eksploatacija jednog izvora, pa ni svih izvora u Meksičkom zalivu, mada se u tom regionu proizvodi 30 odsto domaće nafte. Cena nafte se određuje na svetskom tržištu, tako da gubitak nafte iz jedne bušotine nije toliko zabrinjavajući, ali jesu ekološke posledice izlivanja, pa i ekonomske. Pre ove katastrofe, vrednost kompanije ‘Britiš petroleum’ je procenjena na hiljadu milijardi dolara, na osnovu njene berzanske vrednosti i rangirana na drugo mesto po veličini među privatnim naftnim kompanijama na svetu. Svakako da će se moratorijum na dalju eksploataciju nafte u Meksičkom zalivu odraziti na njene prihode, njene dalje investicije, kao i ulaganja drugih kompanija u domenu podmorske eksploatacije nafte. ‘Britiš petroleum’ je od početka izlivanja izgubio trećinu svoje vrednosti, što bi moglo da ga obeshrabri od daljeg investiranja u podomorsku naftnu eksploataciju u Sjedinjenim Državama i svetu, što nikome ne ide u prilog.“\nGlas Amerike: Kako u tom svetlu procenjujete izglede za dalju podmorsku eksploataciju nafte?\nDukert: „Uprkos svemu, treba da nastavimo eksploataciju nafte u područjima duž obala Virdžinije, Aljaske, pa i Kalifornije, ali to se, po svemu sudeći, neće dogoditi skoro. Međutim, najvažnija posledica izlivanja nafe u Luizijani bi moglo da bude ne povećanje, nego smanjenje cena nafte. Naime, predsednik je nagovestio da bi ova katastrofa mogla da mu ide u prilog, pa je kao jedan od svojih argumenata predočio da bi republikanci u Kongresu trebalo da mu pomognu pri usvajanju sveobuhvatnog energetskog zakona, kojim bi se uzela u obzir ne samo potražnja, nego i potrošnja nafte, odnosno, benzina, koji će se ubuduće trošiti sve manje - zbog strepnji u vezi sa klimatskim promenama, a taj trend će se nastaviti. Nova strahovanja oko podmorske eksploatacije nafte podstaćiće zakonodavce da preduzmu nove korake u pravcu alternativnih i obnovljivih energetskih izvora.“


Troje povređenih u incidentima na Kosovu\nTroje ljudi je povređeno u petak ujutru u mestu Rudare kod Zvečana, kada su pripadnici KFOR-a pokušali da uklone jednu od barikada koje se nalaze u tom delu Kosova.\nLekari su saopštili da je jedan od povređenih ranjen bojevom municijom u potkolenicu, drugi je zadobio povrede od gumenog metka u predelu stomaka dok je treći primljen sa razderotinama glave.\nSvi putevi koji od Zvečana vode ka selu Rudare i betonskoj barikadi u mestu Dudin Krš na severu Kosova su blokirani u petak ujutru, a saobraćaj je obustavljen.\nVojnici KFOR-a su na mostu preko Ibra, koji iz Zvečana vodi ka Rudaru, postavili bodljikavu žicu pa ni automobili ni pešaci ne mogu da pređu most.\nŽica je postavljena kako bi osigurali put koji vodi prema barikadama koje su postavljene u ovom mestu na nekoliko lokacija.\nKFOR je saopštio da je blokirao mesto kako bi uklonio barikade u tom delu Kosova i omogućo slobodu kretanja.\nFollow @RSE_Balkan Izbor urednika Most: Popov i Šehić Da li je Beograd otpisao Dodika? Tema sedmice Zdrava hrana na balkanskim trpezama Igor Štiks za RSE Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba Govoreći bosanski Kurspahić: Farbanje u ružičasto Kongresmen za RSE Engel: Neće biti podele Kosova, ni daljih podela na Balkanu NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (2522)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (840)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (774)Sveti Njegoš po Amfilohiju (771)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (627) Gaf nedelje: Prokletstvo, Aca na Kosovu i dva Obraza (617) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (553) Zašto Eurosong gubi popularnost (537) Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (535)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (525)Najčešće poslanoOHR odbio intervenisati: Vlasti trebaju riješiti krizu u Federaciji BiHSveti Njegoš po AmfilohijuNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (57)Kurspahić: Farbanje u ružičasto (29)Sveti Njegoš po Amfilohiju (19)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (12)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (11)Zašto Eurosong gubi popularnost (11)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (8)Eurosong u Švedskoj uz skandal sa glavnim sponzorom (7)Zdravstvenom sistemu u RS prijeti kolaps (6)Virus pasivnosti među mladima u BiH (6)Najgledanije Pojma nema, a svira Beograd: Čistač cipela Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Banke ponovo spremne da podrže investicije – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Banke ponovo spremne da podrže investicije\nBusiness Home Investment Finance Bank Money Coin\nDeset godina posle velike ekonomske krize, ekonomije regiona beleže rast.\nBanke su ponovo spremne da podrže investicije, ali opreznije nego nekada, zbog iskustva sa nenaplativim kreditima s kojima su se godinama borile. O tome se razgovaralo na Juromani forumu u Beču.\nIako iz ove perspektive bankari više liče na kockare nego na poslovne ljude čini se da ćemo narednih godina ploviti u mirniji ekonomskim vodama bez velikog talasanja. Ekonomski rast i modeli koje primenjuju države regiona liče jedna na drugu.\n“Očekujemo narednih godina ekonomski rast od oko tri odsto godišnje. Pokretači su izvoz pola proizvodnje plasiramo u Nemačku, rast potrošnje i investicija pre svega u puteve i infrastrukturu”, kaže Dragan Tevdovski, ministar finansija Makedonije.\nOvako je u Makedoniji ali bi moglo da bude u bilo kojoj drugoj jugoistočnoj zemlji. Ali da li bi stope rasta mogle da budu više i da li zavise od bankara.\n“Nisu banke definisane kao institucije koje prihvataju novac koje idu u visokorizične projekte sa visokim prinosom. Banke imaju fiksnu kamatu i moraju da minimiziraju rizik. Banke traže dve, tri godine dobrih rezultata da bi vam dale kredit”, kaže Dušan Vujović, ministar finansija Srbije.\nU bankama tvrde da nisu suzdržane u davanju kredita i da se posebno beleži rast kod malih i srednjih preduzeća. Novina je kupoprodaja celih portfolija kao što je nedavno Inteza kupila deo kredita malih i srednjih preduzeća od Prokredit banke.\n“Nismo mi u principu zainteresovani za kupovinu portfolija jedino ako je on toliko dobar da može da se uklopi u našu poslovnu politiku i zato je to prositeklo kod Prokredit banke. Inače po pravilu naše banke ne bi smo ulazili u kupovinu po svaku cenu”, kaže Draginja Đurić, predsednik Izvršnog odbora Banke Inteza.\nBankari kažu da tržište Istočnovropskih zemlja obezbeđuje profit od 1,4 odsto dok je na zapadu oko 0,4 odsto.\n“Kada je reč o Jugoistočnoj Evropi novo je dolazak kineskih banaka i i kompanija koja tootalno menjaju investicionu sliku i poziciju regiona”, kaže Alvaro Diadam iz “Emis” Beč.\n“Prošle godine hit ekonomija u regionu je bila Rumunija. S velikim indsustrijskim pokretačim u visokoj tehnologiji u Transilvaniji, dobrom poreskom plitikom i transparentnošću, oni su uspeli najviše da učine na privlačenju investicija u regionu”, kaže Valentin Stefan, ekonomski konsultant.\nTakav je bio deo atmosfere na ovogodišnjem Juromani forumu u Beču. Interesantno je da je srpski ministar finansija Dušan Vujović bio prvi sagovornik koji je otvorio skup, odnosno prva zvezda među kolegama iz regiona što možda govori i o rastu ugleda Srbije.\nDušan Vujović Investicije Juromani forum u Beču Ministar finansija Srbije Dušan Vujović nenaplativi krediti\nAmerička poreska reforma istisnula dobit švajcarskog UBS-a u 2017.\nVTB povećao iznos rezervisanja za nenaplative kredite


Povećanje e-trgovine | Kamatica\nPočetna > vest > Povećanje e-trgovine\nTekst objavljen: 18.02.2015 14:56\nBrzo povećanje eletkronske trgovine i prodaje preko televizije, pruža dobru osnovu za dalji razvoj poštanskih usluga, jer neko tu robu teba da dostavi kupcima, zaključeno je na današnoj konferenciji "Globalni investicioni trendovi i tržište poštanskih usluga."\nDirektor odeljenja Hibridne pošte u JP Pošta Srbije, Goran Djerić je podsetio da je ta firma prošle godine izradila centralni logistički centar u Beogradu i dva regionalna u Nišu i Novom Sadu, najavljujući da će naredne godine biti opremljena i automatizovana skladišta.\nOn je na skupu, koji je organizovao "Danas konferens centar" istakao da će time biti zaokružen tehnološki proces, koji može doprineti da Pošta Srbije postane lider u regionu.\nPrema njegovim rečima, pošta ima 2.000 pristupnih tačaka, 1.400 vozila i kapacitet za dostavu više od tri miliona pošiljaka dnevno. On je ocenio da bi Pošta u tom poslu, mogla da sarađuje sa nekim privatnim kurirskim službama, dodajući da privatitacija Pošte ne bi bila dobra , jer bi predstavljala kapitualicju pred tžišnim izazovima.\nU Srbiji sada radi 1.500 pošta, od kojih se neke nalaze u naseljima, gde nema ni banaka, ni kurirske službe ni domova zdravlja, a za dostavljanje pošiljki u takva mesta, neki novi vlasnik sigurno neće biti zainteresovan, jer to nije profitabilno, iako je za društvo jako važno, istakao je Djerić.\nOn je naveo da je e-trgovina vrlo kompleksna oblast, koja zahteva skladištenje, komisioniranje, distribuciju paketa i špediciju, pa je Pošta uradila novu organizaciju i preraspodelila poslove kako bi povećala efikasnost.\nOn je odbacio primedbe da Pošta ima monopol, ističući da se taj monopol odnosi samo na adresirane pošiljke, težine do 100 grama.\nDirektorka Odeljenja za devizni sistem Narodne banke Srbije Ljiljana Mitrović je istakla da postoje razni načini da građani plaćaju robu iz inostranstva, elektronskim putem i da to ne mora da bude Pej pal, o kome svi pričaju.\nOna j najavila da će od 1. otkobra stupiti na snagu i Zakon o platnim uslugama, za plaćanja u zemlji i inostranstvu, čime će na tržište platnog prometa, pored banaka biti uvedene i licencirane institucije, kao izdavaoci e- novca. "Očekujemo da će se time razviti konkurencija na tržšitu i da će transakcije pojeftiniti", posebno u trgovini sa inostranstvom, kazala je ona.\nZamenica generalnog direkora NBS Dragana Stanić je dodala da je Pošti odobreno da obavlja poslove platnog prometa i bez licence.\nKonsultant za strana ulaganja Mahmud Bušatlija je rekao da će e-tržište rasti, ali da ne veruje da bi to moglo povećati broj investitora u poštanske usluge.\nDHL i Vestern junion su se već pozicionirale na tržištu i neće imati želju da se šire, a zakonski okvir nije povoljan za nekoga, ko treba da pruzme odgvornost za svoje servise, posebno kada su u pitanju lični podaci. S druge strane, bežični interenet kod nas nije velike brzine i neće moći da podnese širenje tog tržišta.\nBranislav Popović, finansijski direktor kompanije Aseko, koja se bavi prodajom preko Interneta, ističe da preko njihovih sistema u inostranstvu imaju 15 miliona transakcija mesečno, a u Srbiji tek nekoliko hiljada, mada je rast očigledan, jer je iterernet transakcija njjeftinija.\neletkronske trgovine pey pal Globalni investicioni trendovi i tr


Smanjenje zagađenosti rečice Krivaje i dalje je od izuzetne važnosti za Bačku Topolu i okolinu – rekao je Arpad Fremond u svom obraćanju na današnjoj sednici republičke Skupštine.\nPoslanik SVM-a takođe je zamolio Ministarstvo za zaštitu životne sredine da pomogne privatnim preduzećima u izgradnji sopstvenih primarnih i sekundarnih prečistača. Fremond je rekao da bi prema planovima prečistač otpadnih voda u Bačkoj Topoli tokom ove godine trebao da počne sa probnim radom. Poslanik je naglasio da je njihov strateški cilj da se i veliki zagađivači prikopčaju na prečistač otpadnih voda. Više velikih preduzeća je izrazilo spremnost za saradnju i uložili su značajne iznose u projekte zaštite životne sredine – dodao je Fremond.\n„Svesni smo da je reč o kompleksnim, teškim i dugotrajnim procesima, a za građane Bajše, Bačke Topole, Malog Iđoša i Srbobrana je važan svaki dan i svaka nedelja i svaki mesec, a ne svaka godina. Ozdravljenje životne sredine ne sme da čeka i zbog toga se ponovo obraćam Ministarstvu zaštite životne sredine sa pitanjem, da li postoji način za ubrzavanje rešavanja problema, da svi zajedno, Ministarstvo, lokalna samouprava, privredni subjekti, da se ukjučimo u rešavanje ovog problema? Da li postoje sredstva i fondovi preko kojih bi Ministarstvo moglo da prodrži projekte opštine Bačka Topola i koji bi omogućili rešavanje ovog problema? Dugotrajno rešenje podrazumeva da pored centralnog prečistača svaka kompanija izgradi vlastiti, sopstveni primarni i sekundarni prečistač."


Amerika ima sto hiljada špijuna - KONTRAPUNKT - - Amerika ima sto hiljada špijuna\nSubota, April 22, 2006 - 02:37 AM NT - 986 Reads Iz drugih izvora\nAmerika ima sto hiljada špijuna\nPriznanje šefa svih tajnih službi\nU obaveštajnim službama SAD u zemlji i širom sveta zaposleno je skoro 100.000 američkih državljana, izjavio je Džon Negroponte, šef svih američkih obaveštajnih službi. Ovo je prvi put u istoriji da je javno otkriven broj špijuna koji rade za službe u Vašingtonu.\nObaveštajne službe su se prve našle na udaru Stejt departmenta i javnosti posle napada od 11. septembra 2001. jer nisu uspele na vreme da otkriju i spreče najveći teroristički napad u istoriji. Usledila je velika reorganizacija obaveštajnih službi, koje su sve stavljene pod jednu kontrolu, na čijem je čelu upravo Negroponte.\n„U svim obaveštajnim službama naporno radi gotovo 100.000 patriota i talentovanih Amerikanaca“, rekao je Negroponte u nacionalnom pres klubu povodom prve godišnjice njenog rada.\nOn je izjavio da Amerika ima ukupno 16 agencija koje se bave obaveštajnim radom u zemlji i inostranstvu.\n„Iako je neophodna granica u tajnosti zbog posla kojim se ove službe bave javnost bi trebalo da bude bolja upoznata sa njihovim aktivnostima. Javnost bi trebalo da zna i zbog čega su ove službe neophodne i koliko dobro obavljaju svoj posao“, dodao je Negroponte.\nObaveštajni eksperti su pohvalili odluku Vašingtona da otkrije više detalja o radu obaveštajnih službi.\n„Bilo je mnogo razloga da se broj obaveštajaca krije od javnosti. Tek sada možemo da zamislimo kolika je infrastruktura potrebna da bi se angažovalo 100.000 radnika. To ujedno pokazuje i koliko je veliki naš celokupan obaveštajni sistem. Zamislite samo koliko ima stvari o kojima mi nemamo predstavu“, rekao je Stiven Aftergud iz Federacije naučnika Amerike.\nPrema zvaničnim podacima, prošlogodišnji budžet američkih obaveštajnih službi bio je čak 44 milijarde dolara, što je više od bruto nacionalnog dohotka mnogih zemalja.\nNova era u operacijama CIA započela je krajem 2001, kada je tadašnji šef Džordž Tenet predsedniku Bušu i najvišim američkim zvaničnicima predstavio plan pod nazivom „Polazak u rat“ i sa oznakom „strogo poverljivo“. U ovom planu detaljno su opisane akcije koje će biti izvedene u 80 zemalja, a koje bi trebalo da povrate autoritet koji je Agencija izgubila. Radi se o akcijama koje podrazumevaju „rutinsku propagandu“ (sakupljanje obaveštajnih podataka i vrbovanje stranih zvaničnika), kao i „prikrivene operacije“ (kidnapovanje i likvidaciju osoba umešanih u terorizam) u okviru priprema za vojne udare protiv režima, koji podržavaju teroriste. Veruje se da je upravo tada odlučeno da se izvrše vojni udari na Avganistan, smeni režim u Iraku i počne sa pripremama za rat protiv Irana.


AKCIJA 'BALKANSKI KARTEL': SIPA pretresa objekte u Mrkonjić-Gradu zbog pranja novca, blokirano 400.000 KM sa računa braće Gačanin iz Buča Potoka - GlobalCir\nPripadinici Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) BiH, u okviru međunarodne operativne akcije Balkanski kartel, na području Mrkonjić-Grada provode istragu protiv dva fizička i jednog pravnog lica.\nPortparol SIPA-e Luka Miladinović kazao je da su službenici ove policijske agencije jutros započeli sa realizacijom međunarodne operativne akcije pod nazivom Balkanski kartel, koja se izvodi po naredbama Suda i Tužilaštva BiH.\n– Istraga se vodi protiv dva fizička i jednog pravnog lica. U toku su pretresi stambenog objekta, pomoćnih objekata i pokrentnih stvari na lokaciji na području Mrkonjić-Grada zbog postojanje osnovane sumnje da su osumnjičena lica u ovom predmetu počinili krivično djelo pranje novca, rekao je Miladinović.\nOslobođenje saznaje da su tokom akcije, u sklopu koje se istražuju aktivnosti braće Mirze i Ervina Gačanina iz Buča Potoka, blokirani računi na kojim se nalazi 400 hiljada KM. Oni su, prema navodima iz izvora bliskih istrazi, povezani sa Smailom Šikalom i Davidom Cufajem, koji su uhapšeni u Peruu zbog droge.\nKako je saopćeno iz Tužilaštva BiH, u operaciji sudjeluju agencije za provođenje zakona iz pet zemalja. Tužitelj Tužilaštva BiH nalazi se u Den Haagu, gdje sa kolegama iz EUROJUST-a koordinira istražne aktivnosti.\n– Operacija, koja se provodi u borbi protiv organiziranog kriminala i pranja novca, obuhvata ukupno pet zemalja (Nizozemska, Belgija, Španjolska, Slovenija i Bosna i Hercegovina), a usmjerena je na otkrivanje i procesuiranje osumnjičenih fizičkih i pravnih osoba koje su pod istragom zbog nezakonitih novčanih transakcija i pranja novca, koje je realizirano u više zemalja. Tužitelj Tužiteljstva BiH nalazi se u Nizozemskoj, gdje sa kolegama koordinira aktivnosti koje se realiziraju u Bosni i Hercegovini, a odnose se na određene osobe, osumnjičene za sudjelovanje u međunarodnoj mreži počinitelja kaznenih djela, navode iz Tužilaštva.\nAaktivnosti na području BiH realizirali su SIPA i Federalna uprava policije, izvršeni su pretresi na ukupno pet lokacija, a na računima jedne pravne i jedne fizičke osobe blokirano je 400.000 KM.\n– Tužilaštvo BiH u proteklom periodu, sa kolegama iz EU putem EUROJUST-a koji je nositelj aktivnosti, sudjelovalo je u planiranju i dogovoru o načinu realizacije navedene operacije. Nakon okončanja aktivnosti u svim zemljama, Tužilaštvo će moći dati više informacija i detalja, saopćeno je.


Subota , 2018-05-26 | 15:50:00\nPrema pisanju CINS država je samo za gašenje agencije dala 76,8 miliona dinara, dok je Tanjug prošle godine založio umetnička dela kako bi odložio poreski dug na rate u trajanju od pet godina.\nGašenje Tanjuga Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja koštalo je 56 miliona dinara, za potrebe socijalnih i drugih davanja. Ministarstvo kulture i informisanja izdvojilo je više od 20,7 miliona dinara kako bi mogla da se sprovede Odluka Vlade, a to je podrazumevalo različite vrste isplata za plate, honorare, bolovanja, poreze i plaćanja različitih računa.\nUz to, državne institucije su od novembra 2015. do kraja 2017. izdvojile više od 37,6 miliona dinara za sklapanje komercijalnih ugovora sa Tanjugom.\nNajveće isplate - više od milion dinara - za osnov su imale ugovore koji su sklapani sa Tanjugom kroz sprovodjenje javnih nabavki, uglavnom za usluge medijskog praćenja. Najviše novca dali su Centar beogradskih festivala, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, te Kancelarija za Kosovo i Metohiju.\nCentra beogradskih festivala platio je u 2017. godini Tanjugu 2.400.000 dinara.\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave dalo je Tanjugu u 2017. godini 2.028.070 dinara.\n"Medju dokumentacijom do koje je došao CINS nalaze se spisi o otvorenoj javnoj nabavci na osnovu koje je Ministarstvo potpisalo ugovor s Tanjugom sredinom juna 2017. godine, vredan 1.994.000 dinara, a na kojoj je ova agencija bila jedini ponudjač", navodi CINS.\nKancelarija za Kosovo i Metohiju Tanjugu je prošle godine uplatila 1.298.520 dinara.


Ruska crkva: Zakon će destabilizovati situaciju u Crnoj Gori - Sputnjik Srbija\n00:45 21 Januar 2021\nRuska crkva: Zakon će destabilizovati situaciju u Crnoj Gori\n11:43 27.12.2019 (osveženo 14:24 30.12.2019) Preuzmite kraći link\nZakon koji se tiče crkava u Crnoj Gori neće doneti nikakvu korist toj zemlji i destabilizovaće situaciju, poručuju iz Ruske pravoslavne crkve u Moskvi.\nSekretar Odeljenja Crkve za odnose sa drugim crkvama protojerej Igor Jakimčuk na pitanje šta znači usvajanje tog zakona, kaže da to „govori o zavisnosti crnogorskog rukovodstva od međunarodnih centara moći“.\n„Objektivno taj zakon neće doneti nikakvu korist crnogorskoj državi, on će destabilizovati situaciju. Ali očigledno postoji nalog i on se sprovodi“, rekao je on.\nJakimčuk je kazao i da je usvajanje tog zakona izazvalo negativnu reakciju crnogorske javnosti. „Organizuju se mitinzi, demonstracije, protesti. Srpska pravoslavna crkva je crkva većine crnogorskog naroda, a ovaj zakon će narušiti prava vernika“, dodao je.\nPodsetimo, u Skupštini Crne Gore glasovima vladajuće većine i SDP-a juče je usvojen Zakon o slobodi veroispovesti.\nZa Zakon je glasalo 45 poslanika DPS-a, SD-a, Liberalne partije, Bošnjačke stranke, Hrvatske građanske inicijative, Force i SDP-a.\nZakon, kojem se protivi većinska Crna Gora, na čelu sa mitropolitom crnogorsko-primorskim Amfilohijem, zbog kojeg su u glavnom gradu Crne Gore Podgorici juče bile uvedene policijska blokada i vanredno stanje, izglasan je nakon sukoba i incidenata.\nPrivedeno je svih 18 poslanika Demokratskog fronta.\nRuska pravoslavna crkva, zakon, crkva\n00:43 Prve Bajdenove odluke: Obavezne maske i povratak Pariskom dogovoru


Webpublicapress.com: IPAK, TRGOVAČKI RAT IZMEDJU KOSOVA I SRBIJE\nNATO ponovo intervenira\n(DW/WPP) -- Dok traju najnoviji pogranični nemiri na kosovsko-srbijanskoj državnoj medji, uz gomilanje balvana na magistralnim putevima prema jugu, oko čega se uredno brinu srpski ekstremisti, analitičari nastoje proniknuti u srž najnovijeg sukoba na sjeveru kosova. Deutshe Welle donosi interesantnu storiju o trgovačkom ratu imedju dvije zemlje, potvrdjujući staru tezu, kako je iza svakog sukoba, ipak - ekonomski interes.\nU trgovačkim odnosima dvije zemlje, Kosova i Srbije vlada velika neuravnoteženost. Dok Srbija na Kosovo godišnje izvozi proizvode u vrijednosti od 300 miliona evra, vrijednost proizvoda uvezenih iz Kosova je stotinu puta manja, otprilike tri miliona. Više od 12 odsto uvoza na Kosovu potiče iz Srbije, čime je Srbija za kosovsku privredu drugi najveći trgovački partner, nakon Makedonije i Njemačke.\nProblem sa carinskim pečatima pokušala je svojim posredstvom da riješi Evropska unija. Pregovori su imali cilj da olakšaju svakodnevnicu albanske većine i srpske manjine na Kosovu - uz snabdjevanje strujom i telefonskom mrežom, pregovaralo se o slobodi putovanja, ali i nesmetanom protoku i razmjeni proizvoda između dvije susjedne zemlje. Pregovori su međutim, protekle sedmice bezuspješno prekinuti. Vlada Kosova je potom donijela odluku o zabrani uvoza svih proizvoda iz Srbije. Vlada u Prištini smatra da je odluka o embargu na uvoz srpskih proizvoda legitiman potez\nBeograd pod pritiskom\nIz Srbije su stizale oštre reakcije. Predsjednik Srbije Boris Tadić je ovu odluku ocjenio "neprihvatljivim i neprijateljskim aktom." Tadić je istovremeno osudio i "uticaj spolja", rekavši da do ove odluke ne bi došlo bez nekog međunarodnog sponzora koji je pozvao Prištinu da počini jednu takvu veliku grešku. Tadić se time pridružio opše vladajućem stavu u srpskoj javnosti po kojem vlada kosovskog premijera Tačija, svjesno provocira eskalacije da bi politički primorao zvanični Beograd na priznanje kosovske nezavisnosti. Na Kosovu se na odluku o embargu srpskih proizvoda gleda kao na legitimni potez jedne nezavisne države - ali i kao reakciju na srpsku politiku zbog nepriznavanja nezavisnosti.\nBudući da odluka kosovske vlade o zabrani uvoza srpskih proizvoda nije bila primjenjivana na prelazima Jarinje i Brnjak, koja se nalazi pod ingerencijom pripadnika evropske policijske misije Euleksa, vlada je angažovala specijalne jedinice kosovske policije. Lokalno srpsko stanovništvo reagovalo je sa barikadama i uslijedili su nasilni sukobi. Jedan kosovski policajac je pri tome poginuo. Specijalna kosovska policija povučena je sa dva prelaza na sjeveru Kosova nakon intervencije pripadnika KFOR-a. Premijer Kosova Hašim Tači je izjavio da njegova vlada neće prihvatiti kompromise kada se radi od bezbjednosti zemlje i pravu na donošenje i sprovođenje zakona. Naglasio je da je odluka legitimna i u skladu sa međunarodnim standardima. Zvanični Beograd je u međuvremenu zbog nasilnog sukoba na dva granična prelaza zatražio hitnu sjednicu Savjeta bezbjednosti UN-a.\nAutori: Zoran Arbutina/Selma Filipović\nPosted by Webpublicapress at 06:35


Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je danas novinarima u Banjaluci da cijelo društvo treba da se angažuje s ciljem da se u Srpskoj favorizuje znanje.\n"To je teška borba i nije samo borba mene kao predsjednika. To čitavo društvo treba da uradi, uključujući akademsku zajednicu, ali i studente, da se izbore za tu vrstu prava. Ponekad je, možda, najlakše otići, ali je izuzetno bolno se vraćati", rekao je Dodik.\n"Tamo mnogi koje srećem peru sudove po restoranima da bi mogli da prežive, ali ovdje ne bi prihvatili neki teži posao koji po njima nije dostojan", rekao je Dodik.\n"Ne govorim da nije muka. Nemam iluziju i znam da ima ljudi kojima je posao potreban, ali ne možete očekivati da ste bili neki nekvalifikovani radnik, tokar ili vozač, da za dvije godine donesete diplomu iz Širokog Brijega i očekujete da ste visokoobrazovan tip i imate pravo na to. To je greška sistema i to se mora rješavati", rekao je Dodik.\n"Ako se oni tim pitanjima bave, to govori da nemaju nekih drugih problema. Srpska i ovaj narod imaju problem, ali je on regionalan. Čitav region je u debalanasu te vrste. Kao predsjednik, mogu da apelujem da se ljudi žene, udaju i da se rađaju djeca. Evo, ja apelujem i želim to da vidim, jer imam petoro unučadi. Moja ćerka ima četvoro djece", rekao je Dodik.


Deklarisanje predstavlja jedan od najsloženijih podzakonskih akata koje treba regulisati, zbog proizvođača „koji ne žele baš sve informacije da stave na deklaraciju“ s jedne strane i s druge potrošača „koji žele da imaju što veći broj informacija na deklaraciji proizvoda“, rekao je Branislav Raketić, rukovodilac grupe za kvalitet, deklarisanje i označavanje hrane u Ministarstvu poljoprivrede.\nPetar Bogosavljević iz Udruženja potrošača Beograda kaže za „Blic“ da je ova praksa odavno bila potrebna na potrošačkom polju.\nPostoji čitav „spektar zahteva“ koji se odnosi na meso, naročito onda kada se u proizvodima od mesa nalazi voda ili proteini koji potiču od „druge životinjske vrste“.\nUdruženje potrošača Beograda će, najavljuje on, u narednom periodu obaviti istraživanje primene pravilnika kako bi videli upotpunjenost deklaracije sa stanovištva informacija koje bi trebalo da budu istaknute na proizvodu.\nKoliko kalorija treba unosti\nl Hranljiva vrednost\nl Veličina porcije\nl Preporučen dnevni unos proizvoda\nl Nivo šećera, soli, masti i ostalih vrednosti


EU, koja ima vojne misije širom svijeta, dvoumi se oko toga da li da zadrži tim eksperata u Tripoliju\nEvropska unija će raspravljati o načinima održavanja primirja u Libiji, ali će mirovno rješenje trebati istinsku podršku EU kako bi opstalo, izjavio je u ponedjeljak šef evropske diplomatije Josep Borrell.\nUpitan da li bi EU mogla razmatrati slanje vojne mirovne misije, Borrell je kazao: "Primirje zahtijeva da se neko brine o njemu. Ne možete reći 'to je primirje' i zaboraviti na to. Neko mora da nadzire to, da upravlja time".\nStrane sile usaglasile su se na samitu u Berlinu u nedjelju, 19. januara, da podrže krhko primirje u Libiji, koja je u previranjima od svrgavanja Muammara Gaddafija u 2011, dok se dvije suparničke vlade sa sjedištima na istoku i zapadu zemlje bore za vlast i kontrolu nad energetskim resursima.\nEU, koja ima vojne misije širom svijeta, dvoumi se oko toga da li da zadrži tim eksperata u Tripoliju koji podržava međunarodno priznatu vladu zbog sigurnosnih briga, ali je Borrell izjavio da EU mora učiniti više na odbrani svojih interesa.\nUpitan također treba li se ponovo pokrenuti mornarička misija EU kod libijskih obala, on je kazao: "Mislim da je moramo ponovo pokrenuti, da".\nEU je prekinula mornaričke patrole u okviru svoje operacije nazvane Sophia krajem marta prošle godine nakon što je Italija, gdje je antiimigrantsko raspoloženje u porastu, objavila da neće više primati ljude spašene na moru.\nVlade članica EU žele da se misija nastavi, jer smatraju da je do sada bila neefikasna u odvraćanju krijumčara ljudima i održanja embarga UN-a na naoružanje Libiji, što znači da je pozicija Rima od ključnog značaja za njeno ponovno pokretanje, prenosi Reuters.


Bosanskohercegovački matematičari peti u Evrop\nPvi put u historiji održavanja Balkanske matematičke olimpijade, koja je ove godine održana na Ohridu u Makedoniji, svih šest predstavnika Bosne i Hercegovine svoje učešće na tom takmičenju je krunisalo medaljama.\nBosanskohercegovačkom timu srebro je osigurao učenik Međunarodne srednje škole u Sarajevu Emin Mrkonja, dok su ostali takmičari iz tima osvojili srebrne medalje: i to učenik Međunarodne srednje škole u Sarajevu Amar Kurić, učenica Sarajevo koledža Adisa Bolić, učenica Gimnazije u Banjoj Luci Tijana Babić, učenik Gimnazije Milorad Vlačić u Vlasenici Stefan Jurošević i učenik Sarajevo koledža Aldin Adilović.\nNe treba izostaviti ni to da je od ukupno 21 zemlje učesnice na ovom takmičenju, Bosna i Hercegovina zauzela visoko peto mjesto, te da je ovo najbolji rezultat u historiji zemlje.\nPrvo ekipno mjesto zauzeo je tim iz Bugarske, drugo mjesto Srbija, treće Rumunija i četvrto Grčka. No, BiH je ovoga puta izborila bolji plasman od Turske, ali i gostujućih zemalja poput Velike Britanije i Italije.


Foto: Pixabay | Nagrade za one koji najbolje ugoste laste i čiji dom najviše vole\nN.N. 28.05.2021 10:30\nCilj akcije je stimulacija domaćistava da se brinu o lastama.\nNa salašu porodice Vidaković, laste su redovne gošće, a ove godine pod krovom štale, svile su na desetine gnijezda.\nGazdarica kaže da je uvijek pozdrave na isti način.\n"Laste kada dolaze, onda se popnu na ovu žicu, i dolaze unutra u prostoriju, i onda izađu i idu. A kada idu, isto se popnu ovde, onda se opet ovde slože i kad krenu onda idu sve, kažu kao da nas je pozdravio", kaže Ljuba Vidaković iz Čeneja.\nGlavni konkurenti Vidakovićima za nagradu na takmičenju, mogli bi biti Kuzmanovići iz Čeneja, koji su ovogodišnje jato čekali nešto duže nego prethodnih godina.\n"Uvek do sedmog aprila ako stignu, onda stugnu na vreme i onda je pravo proleće stiglo, ako kasne, onda kasni i proleće i ladnoća, ko i ove godine što se desilo", rekla je Miluša Kuzmanović.\nOsim što kasne, lastavica je svakom godinom sve manje kod nas, ali i u cijeloj Evropi.\n"Prvenstveni razlog tome je promena u poljoprivredi, dakle moderne staje ne pogoduju lastama, na njima sve teže prave gnezda, sve je manje stoke na ispaši, samim tim i manje insekata, a sve manje domaćinstava koje se bave stočarstvom u Srbiji, tako da to ostavlja velike posledice", objasnio je Milan Ružić iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nS ciljem da ovakva domaćinsta podrži, takmičenje se održava već pet godina, a prošlogodišnji pobjednik imao je više od osamdeset parova lasta.\n"Toliki broj lasta zajedno sa svojim mladuncima u toku dana pojede na milione insekata, na stotine hiljada insekata, to su zaista velike brojke, Na taj način, svakom domaćinstvu one pomognu da ne koriste hemijske aparate kojim bi tretirali muve ili neke druge insekte koji žive blizu ljudi, i takođe blizu stoke", dodaje Ružić.\nSeoska lasta razlikuje se od gradske, a sa sobom nosi i pjesmu Afrike, iz koje svake godine dolazi u Evropu.\n"Laste imaju izdužena krila, imaju račvast rep, to su sve prilagođenosti kojim one savladavaju taj otpor vazduha i uspevaju da tako male pređu tako daleke puteve", istakla je Mirjana Rankov iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica u Srbiji.\nPrijave za takmičenje otvorene su do sedmog juna, a osim tone kukuruza, domaćinstva s najviše gnijezda, biće nagrađena i vaučerima za kupovinu sadnica.


Bajden u Turskoj: Još nemamo dokaze o Gulenu\nPotpredsednik SAD Džozef Bajden i predsenik Turske Redžep Tajip Erdogan tokom susreta u Ankari\nPotpredsednik SAD Džozef Bajden, koji boravi u jednodnevnoj poseti Turskoj, zadržao je čvrst stav u vezi sa zahtevom Turske da SAD odmah izruče muslimanskog sveštenika Fetulaha Gulena, kojeg je Ankara okrivila za prošlomesečni pokušaj vojnog udara, navodeći da tek treba da dobiju dokaze koji ga povezuju sa pučem.\nBajden je u Ankari rekao da Vašington nije zainteresovan da, kako je naveo, štiti bilo koga ko je naneo štetu "našem savezniku". Na konferenciji za novinare on je naglasio da će Sjedinjene Države nastaviti da sarađuju sa turskim zvaničnicima u razmatranju tvrdnji o navodnim Gulenovim potezima, povezanim sa neuspelim pučem tokom kojeg je poginulo 240 ljudi.\nPotpredsednik je naglasio da razume nezadovoljstvo Turske zbog odlaganja u rešavanju zahteva za izručenje, ali i poručio da američki sudovi moraju da razmotre da li postoji zakonska osnova za hapšenje i izručenje Gulene turskim vlastima, na osnovu sporazuma dve zemlje.\nMuslimanski sveštenik, koji živi u Pensilvaniji, rekao je da nije umešan u pokušaj zbacivanja predsednika Redžepa Tajipa Erdogana s vlasti. Bajden je takođe odbacio sve navode o američkoj umešanosti u pokušaj vojnog udara i nazvao one koji su izveli napad kukavicama i izdajnicama.\nTurski premijer Binali Jildrim rekao je da ne bi trebalo dozvoliti da sporovi sa Sjedinjenim Državama naruše dugoročno prijateljstvo dva saveznika. Međutim, Jildrim je naglasio da želi da se bez odlaganja sprovede procedura izručenja Fetulaha Gulena.


Novi zakon predstavlja pravnu osnovu za useljavanje kvalifikovanih radnika u Nemačku. Zamišljeno je da se akademskim i stručno kvalifikovanim stručnjacima iz zemalja koje nisu članice EU olakša dolazak u Nemačku. Na ovaj način, savezna vlada želi da zadovolji rastuću potrebu za kvalifikovanim radnicima, koje domaći i evropski radnici ne mogu da zadovolje. Kancelarka Merkel naglasila je da je novi zakon “promena paradigme u načinu na koji želimo da se obratimo stručnjacima izvan EU”.\nNemačka Savezna vlada dogovorila se sa saveznim državama, poslovnim udruženjima i sindikatima o konkretnim koracima koje treba preduzeti protiv nedostatka kvalifikovanih radnika u toj zemlji.\n"Moramo da ponudimo atraktivne radne uslove i atraktivno socijalno okruženje", rekla je kancelarka Angela Merkel. Postupci izdavanja viza i priznavanja trebali bi postati brži, navodi se na sajtu nemačke vlade.\nS obzirom na veliku globalnu konkurenciju kvalifikovanih stručnjaka, Nemačka mora da postane otvorena, zainteresovana zemlja”, rekla je kancelarka Angela Merkel.\nU potpisanom pismu namere, učesnici su se između ostalog složili da ubrzaju procedure izdavanja viza i priznavanja istih. Pored toga, stručnjaci i njihova rodbina koji dolaze u Nemačku trebalo bi da dobiju veću podršku kompanija kada traže smeštaj i prema institucijama. Istovremeno, Nemačka želi u potpunosti da iskoristi i domaći radni potencijal.\n"Imamo razne mere i zakone koji svim ljudima u Nemačkoj pružaju šansu da zaista rade i da zarađuju. Poboljšaćemo mogućnosti usklađivanja porodice i posla radi zapošljavanja žena”, najavila je kancelarka. Ovo zahteva usku saradnju između preduzeća, sindikata, savezne vlade i država.\n"Osiguravanje potreba za kvalifikovanim radnicima jedan je od najvećih izazova za našu poslovnu zajednicu”, rekao je savezni ministar ekonomije Peter Altmajer uoči sastanka. Prema poslednjim istraživanjima, više od 50 odsto kompanija opisuje nedostatak kvalifikovanih radnika kao najveći poslovni rizik, piše portal Buka.com.\nFederalni ministar rada Hubertus Heil naglasio je kako se mora osigurati da stručnjaci brzo nađu kompanije kojima su potrebni. Želimo da izbegnemo nepotrebnu birokratiju, pojednostavimo procedure validacije, bolje opremanje viznih kancelarija i digitalizaciju procesa podnošenja zahteva.”\nU Nemačkoj postoji nedostatak kvalifikovanih radnika, posebno u zanatskoj, negovateljskoj i tehničkoj oblasti. Savezna vlada na ovo reaguje zakonom o imigraciji kvalifikovanih radnika.\nSavezna vlada intenzivno je radila na dodatnim merama za podršku imigraciji kvalifikovanih radnika pored zakona o imigraciji kvalifikovanih radnika. Na krovnom portalu "Učinite to u Nemačkoj" on pruža sveobuhvatne informacije kompanijama i stručnjacima o pitanjima koja se tiču imigracije stručnjaka. Nemačka agencija za zdravstvo i sestrinske profesije podržava medicinske sestre u administrativnim procedurama prilikom zapošljavanja medicinskih sestara iz inostranstva.\nNa sajtu nemačke vlade objavljena je mapa Nemačke na kojoj je ilustrativno pojašnjeno gde su najpotrebniji kvalifikovani radnici. Može se primetiti da su južnim državama radnici najpotrebniji i tu bukvalno "gori" od potrebe za kvalifikovanom radnom snagom.


Sportske.net - Dolazak Ronalda pogurao napadača iz kluba, idealan scenario se bliži\nDolazak Ronalda pogurao napadača iz kluba, idealan scenario se bliži\nFudbaler Mančester junajteda Džesi Lingard po svemu sudeći napustiće ovaj klub do kraja letnjeg prelaznog roka.\nDolazak Kristijana Ronalda i definitivno je njegovu minutažu u novoj sezoni sveo na minimum. I sam start sezone nije bio obećavajući kada je ovaj napadač u pitanju budući da je igrao svega četiri minuta do sada u Premijer ligi.\nTu su sada Sančo, Grinvud, Rašford, Marsijal i Kristijano Ronaldo i svi imaju prednost kod Ole Gunara Solskjera, te će klub i igrač pokušati da pronađu najbolje rešenje. Kao takvo, samo se ističe prelazak u Vest Hem gde je blistao prošle sezone na pozajmici.\nEngleski mediji govore o novoj pozajmici, sa pravom otkupa ugovora, s tim da bi Lingard trebalo da potpiše novu, trogodišnju saradnju pre nego što ode među "čekićare". On je već imao razgovor sa Dejvidom Mojesom i neophodno je da se utanače svi detalji kako bi Lingard mogao da ojača zahuktali Vest Hem ove sezone. Bio bi to idealan scenario za sve.\nOdlično je krenula kampanja za Mojesa i njegove momke, imaju sedam bodova iz tri utakmice, igraju dopadljiv fudbal i Lingard bi to mogao samo da unapredi ukoliko pruži približnu rolu kao u prethodnoj polusezoni.


LUČIĆ TVRDI “Novac lokalnim zajednicama dijeljen po stranačkoj pripadnosti” | Srpska Info\nLUČIĆ TVRDI “Novac lokalnim zajednicama dijeljen po stranačkoj pripadnosti”\nAutor: Srpskainfo 30.06.2020. 14:01\nGrad Istočno Sarajevo oštećen je za oko 330.000 КM prilikom raspodjele novca za pomoć lokalnim zajednicama, koji je Vlada Republike Srpske dobile iz kreditnih sredstava Međunarodnog monetarnog fonda, rekao je predsjednik Skupštine grada Istočno Sarajevo i predsjednik Кonferencije o lokalnoj samoupravi SDS Miroslav Lučić.\nKako se navodi u saopštenju SDS, Lučić je istakao da su ova sredstva raspoređena bez kriterijuma i na osnovu stranačke pripadnosti načelnika i gradonačelnika u lokalnim zajednicama.\nNa sastanku Saveza opština i gradova Republike Srpske usaglašen je prijedlog raspodjele ovih sredstava opštinama i gradovima u Srpskoj, koji je trebalo da bude upućen Vladi Republike Srpske, međutim, ono što je kasnije urađeno nije u skladu sa tim dogovorom, rekao je Lučić, dodajući da je način raspodjele sredstava opštinama i gradovima dogovoren politički, na sjednici Izvršnog komiteta SNSD.\n– Grad Istočno Sarajevo, koji ostvaruje mjesečno oko 550.000 КM od povrata indirektnih poreza, dobio je samo 226.000 КM, dok su opštine i gradovi kojima rukovodi SNSD, dobili mnogo više nego što im pripada. Opština Ugljevik dobila je 100.000 КM manje, opštine Čajniče i Rudo dobile su po 50.000 КM manje, dok su opštine Pale i Foča dobile po 100.000 КM više. Grad Trebinje, naprimjer, dobio je čak 300.000 КM više od prihoda koje inače ostvaruje po ovom osnovu – pojasnio je Lučić.\n– Ako SNSD predstavnici nastave ovakvu praksu nepravedne raspodjele u lokalnim zajednicama u Srpskoj, vrlo brzo doći ćemo u situaciju da imamo gradove prvog, drugog ili trećeg reda, odnosno, građane prvog, drugog i trećeg reda. Ovakav način raspodjele ne ide na čast nikome – rekao je Lučić i zatražio da Vlada Republike Srpske ispravi učinjene nepravilnosti.\nLučić je naglasio da će kreditna sredstva MMF vraćati svi građani Republike Srpske, te da zbog toga svi treba da imaju i jednaka prava prilikom raspodjele.


U PRIPREMI SET VAŽNIH ZAKONA ZA POGLAVLJE 23 - PRAVOSUĐE I OSNOVNA PRAVA\nMinistar za evropske integracije u Vladi Republike Srbije, Jadranka Joksimović, razgovarala je sa ministrom Velike Britanije za Evropu i Ameriku Alenom Dankanom o pristupanju Srbije EU, efektima reformi koje se sprovode, situaciji u regionu i bilateralnim i drugim pitanjima.\nJoksimović je naglasila da cenimo to što Velika Britanija, uprkos Bregzitu, podržava politiku proširenja jer se kroz integraciju Zapadnog Balkana uspostavlja stabilnost regiona, što je jedan od naših spoljnopolitičkih prioriteta.\nI stoga je, kako je navela, Srbija spremna da iskoristi priliku pruženu strateškim dokumentom Evropske komisije o politici proširenja na Zapadnom Balkanu u okviru Berlinskog procesa.\nJoksimović je obavestila Dankana o tome da je Srbija posvećena procesu pristupanja EU i da su reforme koje se sprovode u funkciji stvaranja moderne države po meri građana.\nU tom smislu, sagovornici su akcentovali da su posebno značajni i da će se naročito vrednovati rezultati reformi u poglavljima 23 i 24, koja se odnose na pravosuđe, borbu protiv kriminala i korupcije, manjinska prava, medijske slobode.\nJoksimović je napomenula i da je Vlada prihvatila i uvažila sve preporuke Venecijanske komisije oko ustavnih amandmana u oblasti pravosuđa, a takođe je obavestila svog sagovornika o tome da je ponovo pokrenut inkluzivan proces na pripremi medijske strategije, kao i da je u pripremi set važnih zakona za Poglavlje 23.\nSrbija je do sada otvorila 14 poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena, podsetila je ona i izrazila očekivanje da ćemo za vreme austrijskog predsedavanja Savetu EU do kraja godine otvoriti neka od poglavlja za koja smo tehnički spremni.\nDankan je naglasio da uprkos Bregzitu Velika Britanija ostaje zainteresovana i aktivna u regionu.\nOn je ocenio da je Srbija pokazala da je ozbiljan kandidat za članstvo u EU, i ukazao na značaj nastavka reformi u oblasti vladavine prava, medijskih sloboda i javne administracije.\nSrbija je pouzdan partner EU u rešavanju problema sa kojima se ona suočava, pre svega migrantskom krizom i terorizmom, zaključio je Dankan.


Sportske.net - Nikolić: "Naša mladost, naša snaga"\nFudbalski klub Rad završio je jesenji deo sezone u JSL na petoj poziciji iako je nakon sedam odigranih kola bio u trci za lidersku poziciju na tabeli sa "večitima".\nSerija loših rezultata uticala je na to da Rad padne na tabeli ali je Marko Nikolić ocenio da je zbir svega što je urađeno zadovoljavajuć i garant da se na proleće može u nove pobede.\n"Imali smo mladu grupu igrača koja nije ni kročila na terene Superlige a napravili smo fantastičan strat u prvenstvu koji je nametnuo teret, pre svega, medijski nerealnih očekivanja. Nakon toga je usledila serija loših rezultata, ne i igara, ali, kada se sve to sabere i oduzme, moramo biti više nego zadovoljni" kazao je trener Rada.\nNikolić je na konferenciji za medije više puta naglasio da Rad kao prosečno najmlađa ekipa u elitnom društvu nema imperativ osvajanja trofeja ali da to neće biti alibi već snaga koja će pokretati "Građevinare" u nastavku takmičenja u JSL.\n"Nikakav imperativ ispred sebe nemamo, niko nikakva očekivanja ispred nas nije stavio ali iz mira, skromnosti i želje za pobedom došli smo tu gde jesmo i sa tim receptom ćemo nastaviti i od prvog dana sledeće godine. Mladost neće biti naš alibi za loše rezultate već snaga za nove pobede" zaključio je Nikolić.\nFudbaleri Rada sutra će odigrati poslednji meč u jesenjem delu sezone koji će imati prijateljski karakter a protivnik će biti ekipa Teleoptika.\nPrvotimci koji su izneli najveći teret jesenjeg dela obaveza u JSL obaviće testiranja a priliku da se dokažu imaće oni sa manjom minutažom u minulom delu šampionata.


sent andreja znamenitosti madjarska\nČuvena Sent Andreja. Arsenije Čarnojević je 1690. godine poveo oko osam hiljada srpskih porodica u čuvenu seobu i u tim momentima je većinsko stanovništvo bilo srpsko.\nDanas je to manja varošica, koja je zadržala gotovo sve građevine iz 18. veka i kada se tu dođe deluje da je vreme stalo. Srba je u ovom gradiću znatno manje (po procenama od 50 do 100), pa ipak svako od njih drži do srpske kulture i tradicije. Kada se prošeta ovim gradićem na ponekom izlogu i dalje može da vas sačeka naša ćirilica , u šta smo se i lično uverili prilikom posete sa ambasadorom Srbije u Mađarskoj Ivanom Todorovim.\nAmbasador Srbije u Mađarskog Ivan Todorov i jeromonah Vrnava\nPosetili smo sedište Budimske eparhije, a jeromonah Varnava nam je otvorio vrata crkava koje su sačuvale više od 10.000 rukopisa i knjiga (među kojima se nalazi i pozamašan broj srbulja) koje je naš narod poneo prilikom seobe. Deo umetnosti je danas pohranjen i u "Srpskom crkvenom muzeju" otvorenom prošle godine u kome se nalaze portreti znamenitih ličnosti poput Save Tekelije i Dositeja Obradovića, ali i brojni ikone i freske.\nKako se razvijala barokna umetnost ovog mesta se najbolje prepoznaje u građevinama, ali i freskoslikarstvu koje ima posebno mesto u našoj kulturi. Za one koji pođu putem istorije srpske književnosti mogu da prepoznaju kuću u kojoj se rodio i godinama živeo Jakov Ignjatović, naš znameniti pisac realizma.\nKuća Jakova Ignjatovića\nUpravo ovim ulicama je hodao i Gavril Stefanović Venclović i smišljao samo neke od čuvenih beseda šajkašima. O tome koliko je ovo zapravo znameniti srpski kulturni centar svedoči i trg Vuka Karadžića, ali i brojne druge mogućnosti koje nam pruža ovaj gradić smešten na 20 kilometara od Budimpešte - mađarske prestonice u kojoj, posle šokantnog poraza u četvrtfinalu Evropskog prvenstva, naši vaterpolisti nastavljaju da se takmiče.


Rat Rusije i SAD neće početi u Siriji - 26.06.2017, Sputnik Srbija\nSirijski sukob koji traje već nekoliko godina iz direktno učešće Rusije i SAD mogao bi da se završi pravim ratom te dve zemlje. Razlog za sukob sa dalekosežnim... 26.06.2017, Sputnik Srbija\nAmerika vodi samo kukavičke i kurvanjske ratove u kojima je stoltinama puta nadmoćnija od onoga na koga se nameračila.\nAutor je sve ispričao osim glavne stvari, amerikanci nikog neće napasti ako nisu sigurni da će pobediti, a to je višestruko slabiji protivnik.\n10:42 26.06.2017 (Osveženo: 11:02 26.06.2017)\n© Sputnik / Dmitriй Vinogradov / Uđi u foto-galerijuVojnici ruskog Centra za mirenje neprijateljskih snaga u Siriji\nSirijski sukob koji traje već nekoliko godina iz direktno učešće Rusije i SAD mogao bi da se završi pravim ratom te dve zemlje. Razlog za sukob sa dalekosežnim posledicama mogao bi da bude najmanji neočekivani incident, piše britanski list „Gardijan“.\n25 Jun 2017, 16:07\nOpasnost od takvog incidenta, prema navodima lista, postaje sve očiglednija nakon napada Amerikanaca i njihovih saveznika na sirijske vojne objekte i vojne avione. Dovoljno je setiti se raketnog napada koji je u aprilu po Trampovoj naredbi izveden na sirijski vojni aerodrom, ili sirijskog lovca kojeg su nedavno oborile koalicione snage. S obzirom da Rusija podržava zvanični Damask, napadi koje je izvela američka vojska u Siriji Moskva bi mogla da smatra i napadima na sebe.\n„Nedavni događaji podsećaju na posredne sukobe između dve supersile pred kraj Hladnog rata, ali sa dodatnim elementima rizika“, piše „Gardijan“. „Pri tome, situacija u kojoj svaka greška može da dovede do direktnog sukoba postaje pitanje vremena“.\nMeđutim, to nije razlog za preuveličavanje uloge i značaja Sirije za SAD. Sama po sebi, Sirija i njen predsednik Bašar el Asad nisu od posebnog interesa za Vašington. Glavni razlog za mešanje u sirijski sukob su saveznički odnosi između Damaska i, mnogo važnijeg za Amerikance, Irana. Slabljenjem i mogućom podelom Sirije, Sjedinjene Američke Države će automatski oslabiti i uticaj Teherana u regionu.\nStoga, zapravo, SAD nemaju nikakvih razloga da tokom sirijske kampanje bude u sukobu sa Rusima, jer to preti prelaskom sukoba na potpuno drugačiji, nikom nepotreban kolosek.\nJasan dokaz za to je upozorenje koje su Amerikanci dali ruskoj vojsci uoči raketnog napada na sirijski vojni aerodrom. S jedne strane, to govori da između ruske i američke vojske i dalje rade kanali veze i obaveštenja, a sa druge, da su SAD spremne da na svaki način izbegnu slučajni napad na Ruse koji se nalaze u zoni sukoba.\n20 Jun 2017, 21:44\nRuska strana, bez obzira na oštru retoriku i jake izjave, ima sličan stav. U slučaju istog tog raketnog napada „tomahavci“ su bili u dometu ruskih sistema S-400 koji su razmešteni u Siriji, ali oni nisu lansirali nijednu raketu.\nNa taj način ruska i američka vojska dobro razumeju stepen svoje odgovornosti i ne nameravaju da pređu „crvenu liniju“.\nSve ovo dovodi do jedinog mogućeg zaključka: praktično, nema šanse da Sirija bude detonator za oružani sukob između Rusije i SAD. To je, možda, i najbolja vest.\n26 Jun 2017, 12:392\n26 Jun 2017, 18:13


Radulović: Prostor je poslije znanja najznačajniji resurs sa kojim raspolaže jedna država (VIDEO)\nZAKONA O UREĐENJU PROSTORA I IZGRADNJI OBJEKATA\n26.9.17.godine zakazana je sjednica Trećeg Vanrednog zasijedanja sa jednom tačkom dnevnog reda: Predlog zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata.\nU pitanju je izuzetno važna oblast i sistemski zakon.\nProstor je poslije znanja najznačajniji resurs sa kojim raspolaže jedna država.\nPlaniranje prostora, njegovo očuvanje, racionalno i efikasno korišćenje, zaštita, unapređenje i dugogodišnja održivost su od najvećeg državnog interesa.\nOdnos prema prostoru u Crnoj Gori, posebno u poslednjih petnaest godina, je bio krajnje neodgovoran.\nDonošenjem odluke o potpunoj liberalizaciji tržišta nekretnina za sve građane svijeta i SSP-u u kojem nijesu postojale klauzule reciprociteta, veličine i namjene prostora i vremenskog odlaganja za prodaju građanima EU je presedan u svjetskoj i EU praksi i proizveo je haos, nelegalne radnje, pranje novca i trajnu devastaciju najatraktivnijih destinacija.\nDanas, bez obzira koje na vlasti, da li su u pitanju državni ili lokalni organi, ministrarstva ili lokalne samouprave, manje-više, svi imaju negativni, često kriminogen, odnos prema prostoru. Budva i Petrovac to najbolje pokazuju, urbani genocid se nastavlja i sa ovom vlašću.\nPostavlja se pitanje - koji je motiv Vlade da se po hitnom postupku donese Zakon o planiranju prostora i izgradnji objekata.\nDa li je u pitanju to da se zaustavi haos, revitaluzije, sačuva i unaprijedi preostali prostor i sistemski riješi ova oblast ili je u pitanju uništenje i otimačina preostalog atraktivnog prostora.\nUkoliko je u pitanju zaustavljnje haosa tada je ovaj predlog nekvalitetan.\nRadikalne promjene u ovoj oblasti zahtijevaju opšti i stručni konsenzus, saglasje sa EU praksom, donošenje brojnih zakonskih rešenja i neophodnu logističku i organizacijsku podršku za punu implementaciju, što sa ovim predlogom nije slučaj.\nOdređeni stepen centralizacije usvajanja propisa, funcionisanja, odlučivanja i kontrole u oblasti planiranja prostora i izgradnji objekata mogla bi u ovom haotičnom stanju da bude djelotvorna i u saglasju je sa EU praksom. Normalno, ukoliko bi se zapazio integralni pristup u planiranju prostora, prostorna održivost, slobodan pristup podacima, zaštitio javni i privatni interes.\nGlavni nedostatak ovog zakonskog predloga je preobimna sadržina pitanja koji uređuje, a koja su često kontradiktorna, nedefinisana i neusaglašena.\nZato, neophodno je, prije svega, razdvojiti oblast planiranja prostora i oblast izgradnje objekata.\nU oblasti planiranja prostora potrebno je usvojiti Zakon o planiranju prostora, zatim Zakon o procjeni vrijednosti nekretnina, Zakon o katastru.\nU oblasti izgradnje objekata potrebno je usvojiti Zakon o izgradnji, Zakon o postupku sa nezakonitim izgrađenim objektima, Zakon o građevinskim proizvodima.\nTakođe je potrebno usvojiti Zakon o poslovima i djelatnostima uređenja prostora i izgradnje, Zakon o upravnoj taksi, Zakon o komori arhitekata i komori inženjera u građevinarstvu i uređenju prostora.\nPotrebno je Ministarstvo održivog razvoja i turizma transformisati u Ministarstvo turizma i Ministarstvo održivog razvoja.\nNeophodno je povezati subjekte planiranja prostora, osnovati Zavod za planiranje prostora Crne Gore, koji će obavljati stručne poslove na državnom nivou, kao i regionalne zavode i zavod za Podgoricu, zatim uvesti informacioni sistem planiranja prostora, te metodiku izvještavanja o stanju u prostoru.\nNeophodno je usvojiti i inovirati Strategiju prostornog razvoja Crne Gore, kao bazičnog državnog dokumenta, na period od 20 godina, od strane Skupštine Crne Gore.\nPotrebno je usvojiti i inovirati prostorne planove višeg i nižeg reda i prostorne planove posebne namjene.\nProstorne planove na nivou Crne Gore i planove posebne namjene treba da usvaja Skupština Crne Gore.\nUrbanistički plan uređenja na nivou Crne Gore treba da donosi Vlada.\nProstorne planove nižeg reda potrebno je da usvajaju lokalne skupštine uz prethodnu obavljenu javnu raspravu, mišljenje zavoda i saglasnost Ministarstva.\nInplementacija prostornih planova, lokacijske dozvole, promjena namjene prostora, uređenje građevinskog zemljišta, imovinski institut, nadzor moraju biti posebno i detaljno definisane uz saglasje sa EU praksom.\nMeđutim, očekivati je, da je prava namjera Vlade donošenja ovog zakona još intezivniji nastavak dosadašnje prakse, rasprodaja i devastacija preostalog prostora, konkretno, Buljarice, Kraljičine plaže, Plavih horizonata, Ulcinjske solane, Valdanusa, pod sloganom nove investicije i rast BDP.\nJasno je, sa nivoa javnog interesa, Predlog zakona o planiranju prostora i izgradnji objekata treba povući iz procedure i ovu značajnu oblast urediti uistinu sistemski. Do tada sadašnji haos i korupciju koji vladaju na svim nivoima zaustaviti opštim moratorijumom na donijete odluke.\nProf. dr Branko Radulović, 18.9.2017. god


- Očigledno kršenje Ustava od strane trenutnog predsednika Crne Gore dovoljan su razlog da konačno sasečemo politiku podela, mržnje i sukoba u Crnoj Gori, koju personifikuje Milo Đukanović. Nesporno je da država može obezbediti sve neophodne uslove da Srpska pravoslavna crkva ostvari ustavom zagarantovana prava, kao što je nesporno da Milo Đukanović nije dostojan funkcije predsednika Crne Gore. NJegovo ponašanje i njegova poslednja izjava su još jedan dokaz da on nije predsednik svih građana, nego samo svoje prevaziđene DPS politike, tvrde iz SNP, iz koje napominju da Đukanović svakim danom pokazuje strah za sebe i svoje saradnike koji su opljačkali i uništili Crnu Goru, a koji moraju odgovarati pred nezavisnim tužilaštvom.\n-Da zaključimo, SNP je za opoziv Mila Đukanovića i naše potpise imate na stolu, ponuda je jedne od članica parlamentarne većine - navodi se na kraju saopštenja.\nERDOGAN SA CETINJA: Turska ima istorijsku odgovornost prema Balkanu (FOTO)\n28. 08. 2021. u 20:30\nMilo Đukanović Socijalistička narodna partija Crne Gore SNP Parlament Crne Gore opoziv Mila Đukanovića


Vranjanska „Tamjanika“ okićena srebrom › Made-in-Germany.rs\nVranjanska „Tamjanika“ okićena srebrom\nNa prošlonedeljnom ocenjivanju muskatnih vina, „Muskats du Monde“ održanom u Francuskoj, Tamjanika „Žuti cvet“ vinarije „Aleksić“ iz berbe 2014. godine, nagrađena je srebrnom medaljom.\nTokom dva dana, internacionalni žiri od 55 profesionalnih ocenjivača vina testirao je osobine i kvalitet 209 muskatnih vina iz 22 zemlje širom sveta. Dodeljene su 24 zlatne i 45 srebrnih medalja, od kojih je jedna stigla i na jug Srbije u vranjansku vinariju „Aleksić“, kao još jedna potvrda i priznanje uspešnosti truda i rada.\nU saopštenju ove vinarije navodi se da Tamjanika kao sorta na autentičan i karakterističan način oslikava naše podneblje, ali pre svega stil koji poslednjih godina grade sestre Aleksić.\n– Kvalitet „Žutog cveta“, koji je pored komisije prepoznalo i naše tržište, razlog je što smo ove godine pod tom sortom podigli još jedan novi vinograd od dva hektara u okolini Niša. Berba 2014. je bila puna izazova kojima je Tamjanika ipak odolela i dala vino izuzetne svežine, karaktersitične arome i izuzetnog sklada. Ova nagrada je dodatni motiv za dalje bavljenje našim autohtonim sortama i prikazivanje kroz njih svih specifičnosti koje daje jug Srbije kao jedinstveno podneblje – kažu u vinariji „Aleksić“.\nOd MiG na 12/07/2015 / Investicije, Poljoprivreda, Prehranbena industrija, Proizvodnja, Tehnologija, Zanatstvo / Ostavite komentar


Petak, 02 Mart 2018 06:14\nNa juče održanoj sjednici Upravnog odbora Džudo kluba ''Famos'' razgovarano je o rezultatima koje je klub ostvario u 2017.godini te razmatrani prijedlozi dokumenata koji će biti prezentovani Skupštini kluba za izvještajni period 2017.godine.\nTrener kluba Željko Šiljegović informisao je Upravni odbor da je u prethodnoj godini, iako su izostala neka dogovorena novčana sredstva, klub ostvario bolje rezultate nego 2016-te.\nTokom razmatranja predloženih dokumenata zaključeno je da ih je potrebno dopuniti kako bi svi članovi Skupštine koja će se, najvjerovatnije, održati krajem marta, dobili potpuniju sliku o radu i planovima rukovodstva kluba kako na sportskom tako i na finansijskom polju.\nNaglašeno je da je klub ima veliku podršku opštine Istočna Ilidža i načelnika opštine Božović Marinka kao i to da su trener i najuspješniji takmičari u prethodnom periodu nedavno bili gosti načelnika te ga informisali o svojim aktivnostima i planovima u ovoj godini.\nŽeljko Šiljegović je, takođe, informisao Upravni odbor kluba da će takmičari na koje se trenutno najviše računa, u narednih nekoliko mjeseci učetvovati na nekoliko Evro-kupova a da će klub učetvovati na svim prvenstvima koja se organizuju na nivou Republike Srpske i BiH te da se očekuje da će na tim takmičenjima džudisti ''Famos-a'' ostvariti dobre rezultate. Uz to je naglašeno da je Džudo klub ''Famos'' najuspješniji džudo klub u Republici te da na nivou BiH stoji rame uz rame sa JK ''Bosna'' čiji je budžet mnogostruko veći od budžeta ''Famos-a''.\nŠto se tiče nivoa Grada Istočno Sarajevo JK ''Famos'' je ubjedljivo najuspješniji sportski kolektiv te Upravni odbor smatra da bi rukovodeće strukture Grada trebale više vrednovati rezultate klubova prilikom dodjele sredstava neophodnih za rad i napredak najistaknutijih i najuspješnijih sportskih kolektiva.\nDogovorene su smjernice djelovanja Upravnog odbora te data konkretna zaduženja članovima kako bi se omogućilo da ovaj uspješni kolektiv i dalje nesmetano funkcioniše i ostvaruje još bolje rezultate kako na domaćoj tako i na evropskoj sceni.\nDanas džudisti ''Famos-a'' putuju u Bihać na seniorsko prvenstvo BiH kao najbolja seniorska ekipa Republike Srpske pa su realna očekivanja trenera i Upravnog odbora da će i tu klub ostvariti zavidne rezultate.\nPosljednja izmjena Petak, 02 Mart 2018 06:21\nViše iz kategorije: « Odbojkašice Jahorine dočekuju Goražde Stefan Ćuković najbolji sportista opštine Istočno Novo Sarajevo »


Madjarska bi mogla da vraća migrante u Srbiju\nBeta 13. januara 2016. 09:50\nKomesar za ljudska prava Saveta Evrope Nils Muižnieks upozorio je da bi vraćanje migranata iz Austrije u Madjarsku, na osnovu Dablinskog sporazuma, moglo da dovede do ozbiljnog kršenja njihovih ljudskih prava, kao i da bi, u tom slučaju, madjarske vlasti počele automatski da ih deportuju u Srbiju.\nNakon odluke vlasti u Budimpešti iz 2015. godine da se Srbija proglasi „sigurnom trećom zemljom“, migrantima koji bi bili vraćeni u Madjarsku, bilo bi onemogućeno da podnesu zahtev za azil u toj zemlji.\n„Migranti bi bili izloženi velikom riziku od deportacije u Srbiju i daljeg automatskog vraćanja u Makedoniju, što bi bilo u suprotnosti sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima“, naveo je komesar SE u objavljenom mišljenju za Evropski sud za ljudska prava, povodom pritužbi protiv Austrije zbog vraćanja azilanata.\nMuižnieks je naglasio da je ta odluka u suprotnosti s mišljenjem Visokog komesarijata UN za izbeglice (UNHCR) jer Srbija još nema razvijen sistem azila, niti kapacitete da primi odjednom veliki broj izbeglica.\nOn je istakao da ostale članice EU nisu svrstale Srbiju na listu sigurnih zemalja za tražioce azila ali i da je madjarski Vrhovni sud usvojio odluku po kojoj će poštovati preporuke UNHCR prilikom odlučivanja o tome koje zemlje se mogu smatrati sigurnim.\n„U izveštaju Komiteta UN protiv torture iz juna prošle godine izražava se zabrinutost da bi migranti vraćeni u Srbiju bili izloženi riziku od automatskog vraćanja u Makedoniju, koja se suočava sa ozbiljnim problemima u sistemu azila i velikim rastom broja migranata koji dolaze u ovu zemlju iz Grčke. UNHCR je tada izdao preporuku da se zemlje uzdrže od vraćanja migranata u Makedoniju, sve do unapredjivanja sistema za dobijanje azila u toj zemlji“, navodi komesar.\n„Zakon o azilu koji je usvojen u septembru prošle godine i dosadašnja politika madjarskih vlasti prema migrantima u suprotnosti su sa standardima Saveta Evrope i Evropske konvencije o ljudskim pravima“, naveo Muižnieks.\nU svojoj preporuci komesar za ljudska prava upozorava da trenutno niko od migranata ne može da ostvari pravo na medjunarodnu pomoć u Madjarskoj.\n„Proces za odlučivanje o azilu previše je ubrzan i bez suštinskih garancija. Praksa pritvaranja migranata, loši uslovi i opšta negativna klima u društvu onemogućavaju migrantima da se integrišu u madjarsko društvo“, zaključuje Muižnieks.\nOn upozorava da se veliki broj migranata, koji je po Dablinskom sporazumu vraćen u Madjarsku, trenutno nalazi u pritvoru, uprkos apelima da se migranti ne smeju tretirati kao kriminalci, kao i na veoma loše uslove u madjarskim zatvorima.\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu zatražio je odvojeno mišljenje od Komesara za ljudska prava o slučajevima koji se tiču vraćanja migranata iz Austrije u Madjarsku, u skladu sa sporazumom „Dablin III“.


Stoffel: Usvajanje zakona o konverziji CHF-a ugrozilo bi bankarski sistem BiH – ASinfo Portal\nStoffel: Usvajanje zakona o konverziji CHF-a ugrozilo bi bankarski sistem BiH\nSARAJEVO, Najveći rizik za bankarski sektor Bosne i Hercegovine predstavlja potencijalno usvajanje zakona o konverziji kredita u švicarskim francima (CHF) i ukoliko do toga dođe moglo bi doći i do potresa bankarskog sistema.\nIzjavio je to za Anadolu Agency (AA) Christian Stoffel, direktor regionalnog ureda Frankfurt Advent International, vlasnika Addiko banke.\nPrema njegovim riječima, to je i najveći izazov sa kojim je Advent International kao investitor u BiH susreo, dok je drugi značajan izazov korupcija u lokalnom pravosudnom sistemu.\n“Pitanje kredita u CHF više nije problem. Više od 90 odsto klijenata Addiko banke prihvatili su doborovoljno rješenje o konverziji koje smo im ponudili. Međutim, i dalje postoji mogućnost usvajanja zakona o konverziji što bi ponovo moglo da otvori ovo pitanje. Smatram da je zakon neustavan i mogao bi da ugrozi i destabilizuje cjelokupni bankarski sistem. Veoma je važno da se to ne desi”, kazao je Stoffel.\nNaglasio je da su banke, protiv zemalja u kojima je usvojen zakon o konverziji CHF kredita, pokrenule postupak pred Arbitražnim sudom u Vašingtonu.\nGovoreći o investiciji kojom je Advent international prije gotovo dvije godine postao vlasnik Addiko banke rekao je da je to i dalje zanimljiva investicija.\n“Addiko pruža usluge kreditiranja mnogim ljudima u BiH i veoma je važno za budući ekonomski rast zemlje imati zdrave banke. Jedino što nas zabrinjava je što trenutno imamo zakonodavstvo koje bi moglo da destabilizuje bankarski sektor u kratkom roku”, rekao je on i dodao da pravosudni sistem trenutno nije dovoljno pozudan.\nKomentarišući poslovnu klimu u BiH, rekao je da ova zemlja ima veoma interesantno poslovno okruženje, kao i mogućnosti za značajan razvoj, te mnogo poslovnih prilika za strane investitore.\n“Ono što je najvažnije je da strani investitori imaju povjerenje u pravni sistem i sudove i da su sigurni da ukoliko dođu da ulažu da neće izgubiti uloženi novac”, kaže .\nPrema njegovim riječima, za budućnost BiH najvažnije je imati nultu toleranciju prema korupciji, te graditi pouzdan pravni sistem koji će obezbjediti sigurnost investitorima.\nBiH je, kaže on, u poređenju za zemljama u regionu teže predvidiva.\n“Ne znate šta da očekujete od pravnog sistema i sudova tako da kada je riječ o pouzdanosti još uvijek kaska za regionom. S druge strane u nekim djelatnostima poslovne prilike su veće u odnosu na druge zemlje”, dodao je Stoffel. Indikator.ba\nCijene hrane, alkohola i duvana u Evropi porasle za 0,15 posto\nPU RS utvrdila transferne cijene u naftnoj industriji RS\nDinar u padu, kurs 119,39


Pedijatri tvrde: Rođena prva beba s antitelima | Novosadski informativni portal 021\nLekari su svoje otkriće predstavili u unapred štampanom članku, što znači da njihove tvrdnje tek treba da potvrdi struka, napominje Gardijan.\nLekari Pol Gilbert i Čad Rudnik rekli su da je majka prvu dozu vakcine kompanije Moderna primila u januaru, u 36. nedelji trudnoće.\nŽena je rodila snažnu i zdravu devojčicu tri nedelje kasnije.\nIstraživači su analizirali bebinu krv iz pupčane vrpce i otkrili antitela u vreme porođaja, navodi se u njihovom članku.\n"Prema našim saznanjima, ovo je prvi prijavljen slučaj u svetu bebe rođene s antitelima nakon vakcinacije", rekao je Gilbert za ogranak ABC.


Beograd: ’’Zmajevi’’ pružili podršku humanitarnoj akciji\nU derbiju trećeg kola Super lige Srbije fudbalski klub Voždovac će ugostiti Crvenu zvezdu, a na toj utakmici fudbaleri Voždovca će igrati u specijalno dizajniranim dresovima, napravljenim samo za ovu utakmicu, koji će na sebi imati logo humanitarne organizacije ’’Zajedno za život’’.\nDerbi susret 3.kola Super lige Srbije neće biti samo prilika da publika vidi odličan fudbal, već i prilika da domaćini pokažu svoju humanost podrškom humanitarnoj organizaciji ’’Zajedno za život’’. Biće to jedinstven primer na ovim prostorima da jedan fudbalski klub na ovaj način ustupi prostor na svojim dresovima jednoj humanitarnoj organizaciji i tako skrene pažnju javnosti na bitne teme koje nas okružuju, kao što je borba za zdravlje najmlađih i njihovo lečenje.\nDirektor fudbalskog kluba Voždovac, gospodin Goran Grkinić, istakao je da sportski klubovi imaju veliku odgovornost da skrenu pažnju javnosti na osnovne vrednosti:\n’’Svesni smo da kao moderni fudbalski kolektiv nosimo jako veliku odgovornost i zato želimo da fudbal vratimo osnovnim vrednostima i da uvek pored osnovne fudbalske misije imamo i društveno odgovorne akcije. Ovo je naš način da još jednom pružimo podršku humanitarnoj organizaciji ’’Zajedno za život’’ koja se bori za zdravlje mališana i da zaista pomeramo granice fudbala i humanosti. Ovom prilikom se još jednom zahvaljujemo Jovici Simiću, ali i fondaciji “Zajedno za život”, za sve akcije koje su sproveli. Rado ćemo se uvek odazvati svim pozivima i čast nam je i zadovoljstvo što smo deo ove lepe priče.’’\nHumanitarna organizacija ’’Zajedno za život’’ aktivno pomaže deci kojoj je potrebno lečenje, ali i njihovim porodicama, pokušavajući da olakša procese lečenja svim članovima porodice. Pored organizovanja akcija za sakupljanje sredstava, koje jesu glavni cilj, organizacija ima za cilj i da aktivno pomaže roditeljima bolesne dece pružajući podršku vezano za prevod dokumentacije, povezivanje sa roditeljima koji su prošli kroz procese lečenja sa svojom decom, traženje smeštaja u inostranstvu dok traje lečenje, kao i za sve ostalo što je roditeljima obolele dece potrebno u toku procesa lečenja.\nOsnivač ove humanitarne organizacije, gospodin Jovan Simić,istakao je da je Voždovac pokazao da je jedan od najodgovornijih sportskih kolektiva u zemlji:\n’’Presrećan sam što opet koristimo fudbal na najbolji način, da podignemo svest kod ljudi o postojanju humanitarne organizacije ’’Zajedno za život’’ i borbi za pomoć oboleloj deci koja uvek traje, a u kojoj svako može da učestvuje na svoj način. FK Voždovac je, kao i uvek, odgovorio pozitivno na naš poziv da se uključi u naše akcije i pokazao da je jedan od zaista najodgovornijih sportskih kolektiva u zemlji i ovom prilikom još jednom im se zahvaljujem i pozivam sve ljude da u subotu dođu na stadion Voždovca na utakmicu.’’\nMožete se i vi priključiti akciji i donirati sredstva uplatom na račun Humanitarne organizacije ’’Zajedno za život’’ koji je otvoren u Komercijalnoj banci:\nSredstva možete donirati i slanjem humanitarne SMS poruke po ceni od 100 dinara, sa bilo kojim tekstom na broj 8495.


Izrada projekta budućeg gata za kruzere u luci Bar, Yachts in Montenegro\nIzrada projekta budućeg gata za kruzere u luci Bar\nU sklopu međunarodnog projekta "EA Sea-Way", AD Luka Bar potpisala je ugovor o izradi Glavnog projekta za produžetak obale za 400 metara na putničkom terminalu u Luci Bar, prenosi portal Jedro.\nUgovor je potpisan sa Građevinskim institutom Makedonija iz Skoplja.\nKako navodi barski portal, produženje obale je u skladu sa planovima za razvoj, shodno Državnoj studiji lokacije, dio Sektora 56, a nova obala će omogućiti dolazak srednjih i velikih putničkih brodova u Luku Bar.\n- Izrada projektne dokumentacije je u skladu sa glavnim ciljevima projekta "EA Sea-Way", poboljšanju dostupnosti i mobilnosti putnika u cijeloj regiji Jadrana i obnovi infrastrukture i mreže povezanosti između luka i njihovih zaleđa - naveli su iz AD Luka Bar.\nStrateški projekat Europa Adriatic Sea-Way u trajanju od 28 mjeseci vrijedan je 6,6 miliona eura, sufinanciran je iz Programa prekogranične suradnje IPA Adriatic, a proizašao je iz potrebe razvoja integrirane i održive usluge prijevoza u područjima koja se graniče sa Jadranskim morem. Okupio je 20 projektnih partnera uz podršku 16 suradnika u Grčkoj, Albaniji, Srbiji, Crnoj Gori, BiH, Hrvatskoj, Sloveniji i Italiji.


Severna Koreja: ‘Kriminalna’ nova strategiju bezbednosti ‘gangsterskih’ SAD – NovostiDana.rs\nSeverna Koreja: ‘Kriminalna’ nova strategiju bezbednosti ‘gangsterskih’ SAD\nSevera Koreja je večeras ocenila da je nova strategija državne bezbednosti SAD „kriminalni dokument“.\nNova američka strategija, objavljena u ponedeljak, „tipičan je proizvod arogancije u jenki stilu, u kojem se traži potpuna podredjenost celog sveta interesima SAD“, ocenio je neimenovani portparol severnokorejskog Ministarstva inostranih poslova, prenosi agencija KCNA.\n„To je kriminalni dokument koji jasno odražava gangstersku prirodu (američkog predsednika Donalda) Trampa koji voli da izaziva nevolje“, dodao je portparol.\nRusija i Kina su ove nedelje takodje američku strategiju ocenile kao „agresivnu“ jer su u tom dokumentu predstavljene kao rivalske sile koje pokušavaju da podriju američke interese u svetu i „ugrožavaju bezbednost i prosperitet“ SAD.\nPjonjang je na američki dokument reagova s nekoliko dana zakašnjenja, tek večeras, nekoliko sati pošto je Savet bezbednosti UN, na inicijativu SAD, usvojio nove i strože sankcije protiv Severne Koreje zbog njenog nuklearnog i raketnog programa.\nPredlog te odluke SAD su podnele Savetu bezbednosti posle pregovora s Kinom koja je presudan faktor u odnosima s Pjongjangom.


Predstavljanje analize: "Kantoni u FBiH: Realnosti i očekivanja u procesu pristupanja EU" - Foreign Policy Initiative BH\nOva jedinstvena analiza stanja u kantonima Federacije BiH, te stepenu njihove za pripremljenosti za buduće izazove u procesu EU integracija, rezultat je višemjesečnog istraživanja Vanjskopolitičke inicijative BH. Analiza ima za cilj doprinijeti boljem razumijevanju evropskog puta Bosne i Hercegovine kroz analizu učešća kantonalnog nivoa vlasti u cjelokupnom procesu evropskih integracija. Autor analize je posebno naglasio istraživanje postojećih i budućih neophodnih kapaciteta unutar kantona za djelotvorno izvršavanje obaveza koje se nalaze na putu BiH prema Evropskoj uniji.\nKomentator analize, Adnan Ćerimagić, analitičar procesa EU integracija, u svom je osvrtu naglasio važnost ove analize te je istakao da ona može poslužiti kao i svojevrsno upozorenje svim predstavnicima vlasti i građanima BiH kako je potreban veći angažman na konkretnim i sadržajnim pitanjima i da se jedino tako može postići istinski napredak BiH na putu ka Evropskoj uniji.\nPredstavljanju analize prisustvovali su predstavnici medija, stručnjaci za oblast evropskih integracija, te predstavnici organizacija civilnog društva, diplomatskog kora i međunarodnih organizacija. Za predstavljanje analize posebno je značajan bio odziv koordinatora za evropske integracije iz nekoliko kantona, koji su ukazali na značaj postojeće analize kao i potrebu za što učestalijim i opsežnijim dijalogom između donosioca odluka i kantonalnih vlasti. Pitanja i dileme u vezi uspostavljanja efikasnog mehanizma koordinacije te stručnosti i mogućnosti kantonalnih vlasti da odgovore na izazove procesa pristupanja BiH u Evropsku uniju bile su u centru diskusije nakon predstavljanja analize i osvrta komentatora.\n[dg new_window=”true” attachment_pg=”false” paginate=”true” ids=”754”]


Starosni model rađanja u Srbiji i državama Evropske unije – izazov pronatalitetnim politikama Institutional repository of Institut of Social Sciences in Belgrade\nStarosni model rađanja u Srbiji i državama Evropske unije – izazov pronatalitetnim politikama\nIMagdalenic_Promišljanja_aktuelnih_društvenih_izazova.pdf - Published Version\nFenomen nedovoljnog rađanja predstavlja karakteristiku svih evropskih država. Razlike su prisutne u periodu početka suočavanja i u rasponu vrednosti stope ukupnog fertiliteta, a u određenoj meri i u determinišućim faktorima. U ovom tekstu se analiziraju promene u fertilnom ponašanju Srbije u poređenju sa zemaljama EU-28, od polovine 20. do kraja druge decenije 21. veka. U funkciji preciznije vidljivosti promena u stopama rađanja i pozicioniranja Srbije u pogledu karakteristika obrasca fertiliteta, analiza je struktuirana u dva koraka. Prvenstveno, pažnja je posvećena komparativnoj analizi starosnog modela rađanja Srbije i zemalja koje beleže najviše vrednosti SUF (Francuska, Švedska i Irska). Potom, su razmatrane sličnosti i razlike u tranziciji fertiliteta Srbije i zemalja koje se nalaze na dnu liste prema stopi ukupnog fertiliteta (Italija, Španija i Malta). Uporedna analiza je urađena na osnovu serija podataka iz statističkih baza Eurostat-a, Ujedinjenih nacija i Svetske banke, kao i iz Republičkog zavoda za statistiku Srbije i ona je omogućila da se sagledaju osobenosti reproduktivnog modela u Srbiji, raširenost fenomena odlaganja rađanja i smer u kojem bi trebalo usmeriti društveno delovanje.\nfertilitet, starosni model rađanja, Srbija, zemlje Evropske unije, fertility, age pattern of childbearing, Serbia, EU countries\n11 Jan 2021 22:14


PALATA PRAVDE: SUĐENJE MILIVOJU VREBALOVU ZA SLUČAJ HETERLEND – Zrenjanin\nPALATA PRAVDE: SUĐENJE MILIVOJU VREBALOVU ZA SLUČAJ HETERLEND\n22 марта, 2018 22 марта, 2018 List Zrenjanin\nSledeće ročište zakazano za 20. april\nPred Višim sudom je prošlog petka, 16. marta, održan glavni pretres u predmetu koji se vodi protiv Milivoja Vrebalova, nekadašnjeg predsednika Opštine Novi Bečej, koji će se nastaviti 20. aprila, u 10 časova.\nNESLAGANJE I NEJASNOĆE\nNa glavnom pretresu nastavljen je dokazni postupak, odnosno izvođenje dokaza u svojstvu stručnih savetnika i veštaka građevinske, ekonomske i elektrotehničke struke. S obzirom da je na prethodnom glavnom pretresu, 1. februara, traženo izuzeće Vere Bogojević, veštaka građevinske struke, ona je ponovo izjavila da ostaje pri svom navođenju sa svih glavnih pretresa, kao i njena koleginica Katarina Fedoš Nemeš, veštak ekonomske struke, sa kojom je radila kombinovano veštačenje.\nDuško Manigodić, veštak elektrotehničke struke je, takođe, ostao pri svom mišljenju koje je izneo na dosadašnjim glavnim pretresima, što je naveo u pismenom podnesku koji je dostavio sudu 7. marta 2018. godine. Zatim je usledilo saslušanje stručnog savetnika odbrane za građevinu Miloša Tice, koji je naveo da se ne slaže sa navodima Vere Bogojević u vezi sa ortogonalnom projekcijom, i da je na prethodnom glavnom pretresu doneo tehnički prikaz ortogonalne projekcije i sudiji dao spis sa objašnjenjem. Kada je branilac okrivljenog J. Z. veštaku građevinske struke uputio pitanje da li ostaje pri svom mišljenju koje je navela na stranama 11,12 i 13 u svom nalazu, Vera Bogojević je uznemireno odgovorila da ne dozvoljava psihičko maltretiranje koje trpi od strane advokata Veljkova, odnosno branioca okrivljenog J.Z, te da ostaje pri svemu što je navela kao veštak građevinske struke. Advokat Veljkov najviše zamera što u konačnom mišljenju veštaka građevinske struke nije pojedinačno izdvojena treća privremena situacija. Branilac smatra da su nejasno definisane mere radova i da se one ne mogu izmišljati, jer se time menja ugovoreni posao sa tačno utvrđenom cenom, što je po njegovom mišljenju, nedopustivo. Sa time su se složili i branioci Milivoja Vrebalova i S.S.\nPotom je saslušan Jovan Dragaš, stručni savetnik za ekonomsku struku, koji je rekao da se ne vidi da je sudski veštak ekonomske struke predstavio sve konstatacije i obračune u svom nalazu.\nZa vreme saslušanja stručnog savetnika, branilac okrivljenog J. Z. je ukazao Veću na neprimereno ponašanje Vere Bogojević jer je u međuvremenu sela između tužilaca i da je sve vreme razgovarala sa njima, sa čime su se složili i ostali prisutni advokati, te je Vera Bogojević opomenuta i po naređenju sudije zamenila mesto i sela na kraj stola. Ona se izjasnila da je sa tužiocem razgovarala o privatnim stvarima, što je odbrana takođe zamerila. Branilac I. R. je istakao da je uloga tužilaštva da vodi računa o onome šta ide na teret i u korist okrivljenih, i da tužilac mora biti nepristrasan u svom radu.\nU nastavku suđenja, Katarina Fedoš Nemeš je izjavila da je pored kombinovanog, sačinila i osnovni nalaz, te da nalaz veštaka građevinske struke nije ni videla. Ona je, prema primedbi odbrane, prihvatila da dopuni svoj nalaz u roku od osam dana od održanog glavnog pretresa. Suđenje je prekinuto i odloženo za april, budući da branilac okrivljenog J. Z. nije primio navode veštaka Duška Manigodića od 7. marta 2018. godine.\n← IMOVINSKA KARTA POZNATIH ZRENJANINACA


Candy RO H11A2TES mašina za sušenje veša cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nCandy RO H11A2TES mašina za sušenje veša cene\nCandy ROH11A2TES Punjenje veša Frontalno, Energetski razred A++, Kapacitet sušenja 11 kg... specifikacija\ncena od 56.658,00 do 57.990,00 din | prodavnica (5)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Candy RO H11A2TES mašina za sušenje veša po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Candy mašina za sušenje veša RO H11A2TES na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mašine za sušenje veša cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Candy Mašine za sušenje veša, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Candy RO H11A2TES mašina za sušenje veša sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Candy RO H11A2TES mašina za sušenje veša. Pre kupovine, podatke za Candy mašina za sušenje veša RO H11A2TES proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Održivost, nauka i luksuz kao idealan spoj - Lux Life luksuzni portal\nNorveška kompanija, Hurtigruten, želi da unese promene u industrije krstarenja, predstavljajući svoj novi hibridni brod za ekspedicije, MS Roald Amundsen – prvi na svetu koji koristi pakovanje baterija, zajedno sa dizelom sa niskim sadržajem sumpora kao svoj pogon. Amundsen trenutno jedri niz obalu Čilea tokom svoje devičanske ekspedicije prema Antarktiku, sa 450 gostiju ma palubama, nadajući se da će ova avantura inspirisati druge pripadnike industrije nautike i navesti ih da promisle i uvedu promene u svojim dizajnima i pitanjima održivosti.\nOčaravajući MS Roald Amundsen brod kreiran je sa najboljim detaljima klasičnog skandinavskog dizajna na svih svojih jedanaest paluba i u svojih 265 kabina. Akcenti drveta breze, kamene pločice i udobni minimalistički komadi nameštaja koje je odabrao švedski Tillberg Design studio inkorporirani su unutar prostranih soba i apartmana, dok su kupatila dobila podove sa grejanjem i veličanstvene prozore.\nU atrijumu, goste će pozdraviti masivni LED ekran u visini sedam spratova, koji će prikazivati slike sa Hurtigruten ekspedicija. Sedamsto originalnih slika raštrkano je po čitavoj površini broda, a odabrala ih je lično kraljica Norveške, u saradnji sa svojom fondacijom za mlade umetnike. U samom jezgru ovog broda nalazi se naučni centar, odnosno visoko tehnološki prostor gde naučnici drže predavanja i proučavaju vodu Antarktika, kao i uzorke planktona, zajedno sa gostima.\nUglađeni dizajn ovog broda nije čisto estetski tako osmišljen, već je deo incijative samoodrživosti. Pored revolucionarnih hibridnih baterija, koje za oko dvadeset procenata smanjuju CO2 emisije, ovaj brod ima eksterijer koji seče talase bez mnogo muke, a koji je delo Espena Oina, jednog od najslavnijih nautičkih dizajnera sveta. Za hlađenje Rolls Royce motora koristi se voda, koja se na taj način greje i koristi za higijenske potrebe, đakuzi, saune i infiniti bazen.\nHurtigruten je takođe prvi kruzer koji je zabranio upotrebu jednokratnih plastičnih predmeta, pa će gosti u svojim sobama i kupatilima naići na dopunjive varijante i flašice od aluminijuma koje mogu poneti sa sobom tokom ekskurzija. Prema navodima, ovaj brend ima u planu da osveži čitavu svoju flotu istim čistim i modernim dizajnom, uz održive elemente, do kraja 2021.godine.


Mediji - BOSIS, Valjevo, štampana i kaširana kartonska ambalaža\nSaopštenja, najave, saradnja, prijave…\nSaopštenje povodom 35 godina postojanja\nBosis art kolekcija 1982-2017\nU okviru umetničkog programa proslave 35 godina uspešnog poslovanja kompanije Bosis, tradicionalno smo priredili izložbu slika iz bogate kolekcije umetnina Bosis art kolekcije 1982-2017.\nMural „Budućnost je u tvojim rukama“ Valjevu na dar\nPovodom obeležavanja jubileja 35 godina postojanja kompanija Bosis iz Valjeva, regionalni lider u proizvodnji štampane kartonske i kaširane ambalaže organizovala je konkurs za idejno rešenje i izvođenje murala na temu “Valjevo u budućnosti,” kao nastavak realizovanja aktivnosti podrške lokalnojnoj zajednici u godini proslave jubileja.\nNovogodišnja proslava i dodela paketića\nVažne informacije za predstavnike medija\nSnimanje i fotografisanje u Bosisu od strane medija dozvoljeno je samo uz prethodno odobrenje.\nMolimo Vas da nam datum i vreme Vaše posete najavite najmanje 3 radna dana pre planiranog dolaska popunjavanjem Zahteva za medije.\nŽelite da dobijete informaciju ili da zakažete posetu Bosisu?\nZahtev za medije Zahtev za medije\nMediji o Bosisu\nPročitajte najčeše postavljena pitanja klikom na dugme ispod\nUkoliko ste predstavnik medija i ne možete da pronađete informacije koje su Vam potrebne, možete nas kontaktirati na mediji@bosis.rs.


Penthaus u San Francisku koji će vas oduševiti svojom lepotom - Lux Life luksuzni portal\nIpak, upravo otovrena Crescent građevina, koju sačinjavaju 44 rezidencije, od kojih su četiri penthausovi, uspela je da pronađe svoje idealno mesto, upravo tu. Robert A.M. Stern Architects dizajnirali su ovu strukturu sa osam spratova, dok je Champalimaud Design ostavio svoj pečat kreirajući veličanstvene zajedničke prostore, kao što su lobi, stepenište, fitnes studio i loža za privatne događaje.\nPenthaus koji je trenutno dostupan za kupovinu dostupan je po principu ključ u ruke, sa cenom od 7.1 miliona dolara, dok je u potpunosti opremljen od strane Jeff Schlarb Design studija. Sa tri spavaće sobe i dva kupatila, prostor je ispunjen teksturama, od predivnog mermera i taleta, do umetnosti i nameštaja koji je tapaciran bogatim materijalima, odajući vibracije spokoja i raskošnog, uređenog maksimalizma.\nFormalni foaje i hodnik igraju ulogu umetničke galerije, sa tapetama koje potpisuje Rebeka Atvud koje krase plafon, a koji je posebno akcentovan dramatičnim Ro Sham Beaux lusterom koji je ukrašen listićima srebra. Ulaz se otvara prema trpezarijskom prostoru i dnevnom boravku, a u sebi kombinuje urbani duh Pariza sa ležernošću Zapadne Obale, što je akcentovano predimenzioniranim staklenim zidvima koji se otvaraju prema privatnoj terasi. Plavo-bele zidne obloge su savršena poleđina za uglađenu belu Bernhardt klubu, plavu plišanu sofu i mat beli luster. Vintage komadi, poput stočića za kafu i trpezarijskih stolica, savršeni su završni detalj.\nPodovi penthausa su napravljeni od hrastovine, dok je kuhinja opremljena nemačkim elementima, mermernim radnim površinama, Sub-Zero i Wolf aparatima. Svaka od tri spavaće sobe ima veličanstveni pogled na zaliv, dok master spavaća soba ima privatnu terasu, kupatilo okarakterisano mermerom i Kohler duboku kadu za dvoje.\nKrovna terasa je višnja na šlagu u ovom penthausu, jer meri više od 50 kvadrata, a pogled koji se sa nje pruža je jednostavno spektakularan.


Tirana: Generalna direktorica za evropske poslove Snežana Radović učestvovala na međunarodnoj konferenciji: „Novo poglavlje integracije Albanije u EU, izazovi i politika proširenja“. | EUME\nNaslovnica Info Press info Tirana: Generalna direktorica za evropske poslove Snežana Radović učestvovala na međunarodnoj konferenciji:...\nTirana: Generalna direktorica za evropske poslove Snežana Radović učestvovala na međunarodnoj konferenciji: „Novo poglavlje integracije Albanije u EU, izazovi i politika proširenja“.\nGeneralna direktorica za evropske poslove u MVPEI Snežana Radović učestvovala je u Tirani na međunarodnoj konferenciji: „Novo poglavlje integracije Albanije u EU, izazovi i politika proširenja”.\nKonferenciju je organizovao Albanski institut za međunarodne studije, u saradnji s Delegacijom EU u Albaniji, ambasadama Njemačke i Italije u Tirani i Fondacijom Friedrich Ebert, a učestvovali su predstavnici Evropske komisije, kao i institucija zaduženih za koordinaciju procesa evropske integracije iz Albanije, Hrvatske, Makedonije, Crne Gore, Kosova, Slovenije i Srbije.\nSkup je otvorila ministarka za evropske integracija Albanije Kljajda Đoša, a u uvodnom dijelu su govorili i potpredsjednik Vlade Albanije Niko Peleši, predsjedavajuća Parlamentarnoj komisiji za EU integracije Majlinda Bregu, šef delegacije EU u Albaniji Klajv Rambold, direktor Instituta za međunardone studije u Albanijia Albert Rakipi, direktor kancelarije Fondacije Fridrih Ebert u Albaniji Frank Hantke kao i ambasadori Njemačke i Italije u Albaniji Helmut Hofman i Masimo Điani.\nGeneralna direktorica Radović je, u okviru svog izlaganja, ukazala na ključne faze i aktivnosti u procesu pristupanja Crne Gore EU: formiranje pregovaračke strukture, proces analitičkih pregleda pravne tekovine EU i donošenje ključnih dokumenata kao što je Program pristupanja Crne Gore EU. Ona je posebno ukazala na značaj novog pristupa u pregovorima koji u fokus stavlja poglavlja koja se odnose na vladavinu prava i u tom kontekstu prenijela crnogorsko iskustvo u pogledu organizacije i vođenja pregovora u poglavljima 23 i 24.\nRadović je istakla važnost regionalne saradnje i posebno naglasila potrebu intenziviranja komunikacije i razmjene znanja i iskustva u pravcu bržeg dostizanja evropskih ciljeva.\nU tom kontekstu, prenijela je opredijeljenost Crne Gore da, kroz dijalog i sadržajnu međususjedsku politiku u gotovo svim strateškim oblastima, kao i kroz učešće u regionalnim inicijativama održi proces proširenja aktivnim i doprinese dugoročnoj stabilnosti i prosperitetu regiona.\n„Crna Gora želi da svojim primjerom ohrabri ostale zemlje Zapadnog Balkana ka inteziviranju reformskih aktivnosti u pravcu postizanja evropskih ciljeva. Pristupanje Hrvatske EU, odluka Savjeta ministara Evropske unije da pokrene pregovore o pridruživanju sa Srbijom i da odobri Albaniji status kandidata za članstvo u EU predstavljaju pozitivan integracijski trenutak za region i afirmativan signal da vrata Unije ostaju otvorena i u vrijeme kada se suočava s mnogim izazovima”, poručila je Radović.\nSekretar pregovaračke grupe Miodrag Radović, učestvovao je u drugom panelu posvećenom EU perspektivi država Regiona. Radović je predstavio strukturu Crne Gore za vođenje pregovora o pristupanju EU. On je istakao da trećina članova pregovaračke strukture dolazi iz civilnog sektora, što predstavlja novinu u vođenju pregovaračkog procesa i daje na značaju crnogorskom pristupu.


Korak preduzmi, račun uzmi |\nKorak preduzmi, račun uzmi\nBANJALUKA – Poreska uprava Republike Srpske sprovodi kampanju "Korak preduzmi, račun uzmi", koja ima za cilj podizanje svijesti građana o značaju uzimanja fiskalnog računa, jer se upravo uzimanjem računa daje doprinos u borbi protiv sive ekonomije i povećava ekonomska snaga RS.\nKako je saopšteno iz Poreske uprave RS, pored preventivnog djelovanja, u okviru ove jednomjesečne kampanje pojačan je i rad inspektora Poreske uprave RS na terenu, koji kontrolišu poslovne subjekte u izvršavanju ove zakonske obaveze. Naime, ističu da je u posljednje vrijeme uočen pad discipline poreskih obveznika kod izdavanja fiskalnih računa, dok sa druge strane i građani nedovoljno koriste zakonsku mogućnost da za kupljenu robu i izvršene usluge uzimaju fiskalni račun i na taj način daju svoj doprinos suzbijanju sive ekonomije.\n– Iz tog razloga, Poreska uprava RS će u narednom periodu preduzeti sve mjere iz svoje nadležnosti, da prvo preventivnim mjerama, a zatim i intenzivnim kontrolama na terenu poboljša disciplinu poreskih obveznika kada je u pitanju izdavanje ili uzimanje fiskalnih računa nakon svake kupovine ili izvršene usluge, rekli su iz Poreske uprave RS.\n– Naime, koliko god jedna država nastoji pravno regulisati obavljanje ekonomskih aktivnosti, uvijek postoje segmenti u kojima veći ili manji obim ekonomskih transakcija izmiče nekim od tih propisa. Tako je i Vlada RS uvođenjem fiskalizacije krenula u suzbijanje sive ekonomije, nelojalne konkurencije i utaje poreza. Cilj sprovođenja fiskalizacije je dovođenje u ravnopravan položaj svih obveznika, uređenje tržišta u RS, te povećanje fiskalne discipline, rekli su iz Poreske uprave RS i dodali da je uvođenjem fiskalnih kasa značajan dio prometa prešao iz sive zone u legalne tokove, te da je prva fiskalna kasa u RS puštena u rad u avgustu 2008. godine.\nDa je fiskalizacija uspješan projekat, čije je uvođenje bilo i te kako potrebno, pokazuje i smanjenje sive ekonomije, što ima direktan uticaj na povećanje javnih prihoda. Međutim, da bi projekat fiskalizacije dao još bolje rezultate, iz Poreske uprave RS navode da je neophodna aktivnija uloga građana, koji se od početka uvođenja fiskalizacije smatraju najvažnijom karikom uspješnog sprovođenja fiskalizacije. S obzirom na to da neizdavanje računa vodi izbjegavanju plaćanju poreza, Poreska uprava RS očekuje da se i građani aktivno uključe u suzbijanje sive ekonomije, tako što će uzeti fiskalni račun.\n– Ne uzimajući račune, građani nesvjesno daju svoj doprinos utaji poreza i povećanju obima sive ekonomije. Sam Zakon o fiskalnim kasama kaže da svaki kupac prilikom kupovine mora uzeti račun, a ukoliko ga ne dobije, nije dužan da plati, upozoravaju iz Poreske uprave RS.\nNaglašavaju da je važno promijeniti loše navike i povećati fiskalnu svijest kod građana i ukazati na značaj uzimanja fiskalnog računa, jer bez fiskalnog računa kupac ne može da reklamira robu niti da dobije povrat novca. Dakle, fiskalni račun je jedini način da kupac ostvari svoja prava, ali i da bude siguran da dio njegovog novca ide u budžet, čime se finansiraju zdravstvo, prosvjeta, kultura, obrazovanje… Iz Poreske uprave RS ističu da se borba protiv sive ekonomije ne zasniva samo na zabranama i inspekcijskim mjerama, već podrazumijeva i različite aktivnosti šire društvene zajednice, od kojih je jedna upravo uzimanje fiskalnog računa.\n– Neophodno je podići svijest i ukazati građanima da račun ne predstavlja samo parče papira koje mu zauzima mjesto u novčaniku ili ruci, nego da se upravo uzimanjem računa povećava ekonomska snaga naše zemlje, te predstavlja mali, ali veoma značajan korak ka boljem i kvalitenijem životu svih građana", poručili su iz Poreske uprave RS. (Nezavisne)