PREDLOG ZAKON O ZAPOŠLJAVANJU STRANACA\nLična radna dozvola izdaje se radi spajanja porodice i na zahtev člana uže porodice stranca iz stava 1. tač. 1 ̶ 2) ovog člana kome je izdato odobrenje za stalno nastanjenje ili privremeni boravak, kao i stranca člana uže porodice državljanina Republike i stranca srpskog porekla do trećeg stepena srodstva u pravoj liniji, ukoliko lice ispunjava uslov u pogledu minimalnih godina života za zasnivanje radnog odnosa u skladu sa propisima o radu.\n10) ako je stranac boravio van Republike duže od šest meseci neprekidno;\n11) i u drugim slučajevima.\nPoslodavac je dužan da obavesti organizaciju nadležnu za poslove zapošljavanja o činjenicama iz stava 1. tačka 4) ovog člana u roku od 15 dana od dana prestanka rada stranaca.\nDanom početka primene ovog zakona prestaje da važi Zakon o uslovima za zasnivanje radnog odnosa sa stranim državljanima ("Službeni list SFRJ", br. 11/78 i 64/89, "Službeni list SRJ", br. 42/92, 24/94 i 28/96 i "Službeni glasnik RS", broj 101/05 − dr. zakon).\nPropisi doneti na osnovu Zakona o uslovima za zasnivanje radnog odnosa sa stranim državljanima ("Službeni list SFRJ", br. 11/78 i 64/89, "Službeni list SRJ", br. 42/92, 24/94 i 28/96 i "Službeni glasnik RS", broj 101/05 − dr. zakon) ostaju na snazi do dana stupanja na snagu propisa donetih na osnovu ovog zakona, ukoliko nisu u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.\nUstavni osnov za donošenje Zakona o zapošljavanju stranaca sadržan je u članu 97. tačka 5. Ustava Republike Srbije, prema kome Republika Srbija, pored ostalog, uređuje i obezbeđuje položaj stranaca i stranih pravnih lica, kao i tačka 8. istog člana, prema kome Republika Srbija uređuje i obezbeđuje sistem u oblasti zapošljavanja, kao i radnih odnosa, zaštite na radu, socijalnog osiguranja i drugih oblika socijalne sigurnosti.\nOblast zapošljavanja i rada stranih državljana regulisana je Zakonom o uslovima za zasnivanje radnog odnosa sa stranim državljanima ("Službeni list SFRJ", br. 11/78 i 64/89, "Službeni list SRJ", br. 42/92, 24/94 i 28/96 i "Službeni glasnik RS", broj 101/05 - dr. zakon). Ovim zakonom isključivo je uređena mogućnost zasnivanja radnog odnosa sa stranim državljanima i licima bez državljanstva uz odobrenje za zasnivanje tog radnog odnosa, kao i izuzetak od tog pravila u slučaju obavljanja stručnih poslova utvrđenih ugovorom o poslovno-tehničkoj saradnji, dugoročnoj proizvodnoj kooperaciji ili prenosu tehnologija i stranim ulaganjima. Zaključenje ugovora o privremenim i povremenim poslovima sa stranim državljanima, u skladu sa ovim zakonom, moguće je na period koji ne može biti duži od tri meseca u kalendarskoj godini. Odobrenje za zasnivanje radnog odnosa daje organizacija nadležna za poslove zapošljavanja, ukoliko stranac ima prethodno odobrenje za stalno nastanjenje, odnosno za privremeni boravak. Na osnovu ovog zakona u Nacionalnoj službi za zapošljavanje prosečno godišnje se donese oko 2.500 odobrenja za zasnivanje radnog odnosa. Kako se u konkretnom slučaju radi o odobrenjima isključivo za zasnivanje radnog odnosa, ne raspolaže se sveobuhvatnim podacima o strancima koji ostvaruju pravo na rad po drugim osnovima.\nSa druge strane, boravak stranaca u Republici Srbiji (u daljem tekstu: Republika) propisan je Zakonom o strancima ("Službeni glasnik RS", broj 97/08), kojim je utvrđeno da se pod boravkom stranca smatra boravak do 90 dana, privremeni boravak i stalno nastanjenje. Privremeni boravak može da se odobri strancu koji namerava da boravi u Republici duže od 90 dana zbog: 1) rada, zapošljavanja, obavljanja privredne ili druge profesionalne delatnosti; 2) školovanja, studiranja ili specijalizacije, naučno-istraživačkog rada, praktične obuke, učestvovanja u programima međunarodne razmene učenika ili studenata, odnosno drugim naučno-obrazovnim aktivnostima; 3) spajanja porodice ili iz 4) drugih opravdanih razloga u skladu sa zakonom ili međunarodnim ugovorom.\nIz navedenog se zaključuje da Republika svakako nije imigraciono područje, što ne znači da se stanje neće u budućnosti promeniti te u svakom slučaju ovu oblast treba urediti na savremenim principima, istovremeno poštujući prava koja pojedine kategorije stranaca treba da ostvaruju (lica izuzeta od primene zakona, državljani Evropske unije, Evropskog ekonomskog prostora i Švajcarske konfederacije, lica pod različitim oblicima međunarodne zaštite i članovi njihovih porodica i sl.).\nIstovremeno, potrebno je naglasiti da je ova oblast uređena i potvrđenim konvencijama i to: Uredbom o ratifikaciji Konvencije Međunarodne organizacije rada br. 97 o migraciji u cilju zapošljavanja ("Službeni list SFRJ - Međunarodni ugovori i drugi sporazumi", broj 5/68) i Zakonom o ratifikaciji Konvencije 143 o migracijama u uslovima zloupotrebe i unapređenju jednakih mogućnosti i tretmana radnika migranata, usvojene na šezdesetom zasedanju Generalne konferencije Međunarodne organizacije rada ("Službeni list SFRJ - Međunarodni ugovori", broj 12/80).\nU odnosu na navedeni način uređenja ove oblasti postojećim propisima, situacija u savremenom društvu (migracije radnika, tehnološke, ekonomske i organizacione promene koje savremena ekonomija donosi, prava iz i po osnovu rada, socijalno osiguranje i dr.) u velikoj meri utiče na svakodnevno intenzivno menjanje celokupnih društveno ekonomskih odnosa. Protekli period dinamičnih promena u našem društvu doveo je do izmena niza propisa iz oblasti rada i radnih odnosa, kretanja i boravka stranaca, socijalnog osiguranja i zaštite, zaštite na radu, penzijskog i invalidskog osiguranja, zapošljavanja i dr. Ove promene su još uočljivije ako se ima u vidu da je važeći propis donet još 1978. godine.\nSa druge strane, imajući u vidu da je u cilju pridruživanja u Republici doneta odluka o pristupanju procesu harmonizacije naših propisa sa propisima Evropske unije (EU), potrebno je voditi računa o osnovnim rešenjima iz tih propisa koji se odnose na kretanje radnika i omogućavanje njihovog zapošljavanja.\nTakođe, Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), potpisanim 29. aprila 2008. godine između Republike i Evropske unije, preuzete su dve najvažnije obaveze i to uspostavljanje zone slobodne trgovine i usklađivanje zakonodavstva sa pravom EU. SSP-om se stvara zona slobodne trgovine između Republike Srbije i EU u prelaznom periodu od šest godina, poštujući, između ostalog odgovarajuće odredbe Svetske trgovinske organizacije, Opšti sporazum o carinama i trgovini (GATT 1994) i Opšti sporazum o trgovini i uslugama (GATS). Posebnim Naslovom V SSP-a uređeno je Kretanje radnika, poslovno nastanjivanje, pružanje usluga, kretanje kapitala gde su date osnove za uređivanje položaja radnika i članova njihovih porodica, pristup stručnom usavršavanju, poslovnom nastanjivanju, položaj privrednih društava i njihovog poslovanja, kretanja ključnog osoblja i fizičkih lica koja pružaju usluge.\nSSP-om se izričito predviđa obaveza da se u dogovorenim rokovima uskladi domaće zakonodavstvo sa propisima koji spadaju u pravne tekovine Evropskih zajednica. Tako su prilikom izrade ovog zakona uzete u obzir direktive EU broj: 2003/109, 2004/81, 2001/55, 2013/33, 2011/95, 2009/52, 2004/38, 2004/114 i 2014/36 koje se prvenstveno odnose na kretanje i boravak stranaca, međutim delom se vezuju i za mogućnost zapošljavanja i obezbeđivanja ostvarivanja prava na rad pod odgovarajućim uslovima. Slobodno kretanje radnika je jedna od četiri slobode na kojima je Evropska zajednica osnovana 1957. Članom 45. Ugovora o funkcionisanju EU navodi se da se sloboda kretanja radnika obezbeđuju u okviru EU, kao i da takva sloboda kretanja povlači ukidanje bilo kakve diskriminacije zasnovane na nacionalnosti između radnika država članica po pitanju zaposlenja, naknada i drugih uslova rada i zapošljavanja.\nRazličiti aspekti slobode kretanja radnika uređeni su Direktivom 2004/38 o pravu građana Unije i njihovih članova porodice da se slobodno kreću i borave na teritoriji države članice, kojom se uređuju uslovi pod kojim građani EU i članovi njihovih porodica ostvaruju pravo na slobodno kretanje i boravak unutar država članica, pravo na stalno nastanjenje i ograničenja navedenih prava na osnovu javne politike, javne sigurnosti ili javnog zdravlja. Direktiva razlikuje uslove za ulazak i boravak u trajanju do tri meseca, kada je jedini uslov za ulazak na teritoriju druge države članice da građani EU imaju ličnu kartu ili važeću putnu ispravu (što je u našoj zemlji već prihvaćeno). Pravo na boravak u trajanju dužem od tri meseca omogućava se po osnovu zapošljavanja ili samozapošljavanja ili za vreme stručnog usavršavanja. Državljani trećih država ne podležu pod ovu direktivu niti se na njih odnosi sloboda kretanja radnika građana EU.\nEU je postepeno otvarala svoje tržište državljanima trećih zemalja usvajajući direktive koje se odnose na posebne kategorije ovih lica: prvo u pogledu spajanja porodice i državljana trećih država koji imaju status dugoročnog boravka (Direktiva 2003/109), zatim donošenjem direktiva kojima se olakšava prijem studenata (Direktiva 2004/114).\nTakođe, Direktivama 2013/33, 2001/55, 2004/81 i 2011/95 uređuje se pitanje imigracije i statusa lica pod međunarodnom zaštitom, odnosno, uređuje se između ostalog i pravo tih lica na slobodan pristup tržištu rada.\nDirektiva 2003/109 u vezi sa statusom državljana trećih država koji su dugoročni stanovnici se odnosi na sva lica koja nisu državljani država članica EU, a koji legalno borave na teritoriji države članice i koji su stekli status dugoročnog rezidenta. Ova lica uživaju jednak tretman sa državljanima država članica EU, između ostalog, u pogledu zapošljavanja, uslova zapošljavanja i uslova rada, obrazovanja, stručnog osposobljavanja i priznavanja kvalifikacija.\nU cilju harmonizacije nacionalnih zakonodavstava i promovisanja EU kao jednog od centara obrazovanja, usvojena je Direktiva 2004/114 o uslovima prijema državljana trećih zemalja u svrhu studiranja, razmene učenika, neplaćene obuke i volontiranja. U pogledu zapošljavanja ova Direktiva predviđa da studenti imaju pravo da se zaposle ili samozaposle, s tim što svaka država članica određuje maksimalan broj sati nedeljno, dana ili meseci godišnje koji su dozvoljeni za takvu aktivnost, ali ne kraće od 10 sati nedeljno.\nU borbi protiv ilegalnih imigracija, doneta je i Direktiva 2009/52 o minimalnim standardima u pogledu sankcija i mera protiv poslodavaca koji zapošljavaju državljane trećih država koji nelegalno borave u državni članici. Direktiva zahteva od država članica da zabrane zapošljavanje lica koja nisu državljani EU, a koji tu ilegalno borave. Kršenje zabrane zapošljavanja podleže finansijskim sankcijama i/ili plaćanjem troškova povratka, kao i mogućnošću zabrane obavljanje delatnosti poslodavca koji zapošljava nelegalne radnike ili propisivanja drugih vrsta sankcija kojima se na ozbiljan način dokazuje namera očuvanja tržišta rada u zemljama EU.\nDirektivom 2014/36 određuju se uslovi za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u cilju zapošljavanja za obavljanje sezonskih poslova, kao i prava sezonskih radnika.\nU skladu sa navedenim, kao rešenja u pojedinim odredbama ovog zakona korišćena su rešenja iz navedenih direktiva u odnosu na pojedine kategorije stranaca, a državljanima Evropske unije, Evropskog ekonomskog prostora i Švajcarske Konfederacije omogućen je slobodan pristup tržištu rada u Republici od dana stupanja Republike u članstvo EU.\nDalje, predlagač ovog zakona se, prilikom preispitivanja osnovnih instituta neophodnih za okončanje procesa pristupanja Republike Srbije Svetskoj trgovinskoj organizaciji (u daljem tekstu: STO), rukovodio rešenjima koja je STO propisala za svoje članice Opštim sporazumom o trgovini uslugama, koji je stupio na snagu 1. januara 1995. godine (u daljem tekstu: GATS sporazum), kao i zahtevima članica STO koji su postavljani tokom procesa pristupanja.\nGATS sporazum ne sadrži definiciju usluge, već predviđa četiri načina njenog pružanja i to: prekogranično pružanje usluga (pružanje usluga sa teritorije jedne na teritoriju druge članice); korišćenje usluga u inostranstvu (kada korisnik usluge odlazi u inostranstvo i tamo konzumira uslugu); komercijalno prisustvo (osnivanje preduzeća na teritoriji druge članice sa ciljem pružanja usluga); i prisustvo fizičkih lica (privremeno prisustvo pojedinca/pružaoca usluge koji nije pravno lice) na tržištu druge članice radi pružanja usluge.\nS obzirom da ovaj zakon direktno uređuje način pružanja usluga kroz prisustvo fizičkih lica, posebna pažnja je posvećena unošenju osnovnih STO principa i instituta koji se odnose na ovaj način pružanja usluga, kao i konkretnim zahtevima članica STO koji su ispunjeni od strane Republike tokom procesa pristupanja.\nU skladu sa tim, zakon u relevantnim članovima, predviđa četiri potkategorije načina pružanja usluga kroz prisustvo fizičkih lica koji su obavezni za sve STO članice, i to:\n- poslovni posetioci su fizička lica koje privremeno borave u Republici, bez sticanja naknade i bez traženja zaposlenja radi uspostavljanja poslovnih kontakata ili prisustvovanja poslovnim sastancima i obavljanja drugih poslovnih aktivnosti koje se odnose na pripreme stranog poslodavca da uspostavi prisustvo i otpočne sa radom u Republici;\n- kretanje u okviru privrednog društva odnosi se na privremeno premeštanje fizičkog lica, od strane pravnog lica osnovanog na teritoriji druge STO članice u kome je zaposlen najmanje godinu dana od dana ulaska u Republiku, a radi pružanja usluge na njenoj teritoriji i to isključivo unutar pravnog lica (filijale, ogranka ili predstavništva) koje efektivno pruža iste ili slične usluge u Republici;\n- upućena lica su fizička lica koje privremeno borave u Republici na osnovu ugovora o pružanju usluga između stranog poslodavca, kod koga je upućeno lice zaposleno najmanje godinu dana, i domaćeg poslodavca u okviru čijeg poslovanja će upućeno lice pružati usluge na teritoriji;\n- nezavisni profesionalci su samozaposlena fizička lica/preduzetnici registrovani u inostranstvu koji na osnovu neposredno zaključenog ugovora sa domaćim poslodavcem, odnosno krajnjim korisnikom usluga, obavljaju poslove na teritoriji Republike. U okviru ove kategorije, ugovor se može zaključiti samo sa stranim fizičkim licima koja poseduju odgovarajuća akademska zvanja i/ili tehničke kvalifikacije i relevantno radno iskustvo u struci.\nIz navedenih razloga, u savremenim uslovima tržišne privrede, pitanje zapošljavanja stranaca potrebno je urediti na drugačiji način u odnosu na način na koji je ta oblast definisana postojećim zakonom. Naime, vrste i dinamika radnih migracija, postojeća regulativa koja se odnosi na mogućnosti zasnivanja radnog odnosa, rada van radnog odnosa i fleksibilnih oblika rada, osnivanje ogranaka i predstavništava stranih pravnih lica, kretanje radnika u okviru velikih multinacionalnih kompanija, regulativa koja se odnosi na boravak i kretanje stranaca, pregovori oko pristupanja STO, odluka o harmonizaciji propisa u smislu pristupanja EU i drugi razlozi uzrokuju potrebu donošenja zakonske regulative kojom bi se na sveobuhvatan način uredila oblast zapošljavanja stranaca, u skladu sa pozitivnim evropskim zakonodavstvom.\nOvim zakonom bi se obezbedilo i stvaranje pozitivnog ambijenta za strana ulaganja (zbog jednoobraznosti regulative), sveobuhvatno uređivanje mogućnosti zasnivanja radnog odnosa sa strancima ali istovremeno i zaključivanje drugih ugovora kojima se ostvaruju prava po osnovu rada, izjednačavanje stranih državljana koji imaju stalno nastanjenje na teritoriji Republike sa domaćim državljanima u pogledu mogućnosti zapošljavanja na svim poslovima i ostvarivanja prava po osnovu nezaposlenosti, ubrzano i pojednostavljeno izdavanje dozvola za rad kada su one uslov za rad pojedinih kategorija stranaca, omogućavanje spajanja porodice radnika migranta u određenim slučajevima, mogućnost donošenja odluke o ograničavanju broja stranaca koji se mogu zaposliti u Republici, odnosno utvrđivanja kvota, u cilju vođenja aktivne politike zapošljavanja državljana Republike, vođenje evidencija koje se odnose na izdate dozvole za rad i ostvarivanje prava na rad stranaca u cilju dobijanje tačne slike stanja u Republici kada se radi o radnim migracijama, specifičan i delotvoran nadzor nad ostvarivanjem prava na rad stranaca i druga pitanja od značaja za zapošljavanje.\nIII. OBJAŠNJENJE OSNOVNIH ODREDABA I POJEDINAČNIH REŠENJA\n1. Osnovne odredbe (čl. 1-4)\nOsnovnim odredbama ovog zakona utvrđena su pitanja koja se uređuju zakonom, osnovni pojmovi, primena zakona i jednak položaj u ostvarivanju prava.\nPOD POJMOM STRANCA U SKLADU SA ZAKONOM SMATRA SE STRANI DRŽAVLJANIN I LICE BEZ DRŽAVLJANSTVA, ODNOSNO LICA KOJA NEMAJU DRŽAVLJANSTVO REPUBLIKE. OVIM LICIMA SE U SKLADU SA ČLANOM 4. DAJU JEDNAKA PRAVA U POGLEDU RADA, ZAPOŠLJAVANJA, SAMOZAPOŠLJAVANJA I NEZAPOSLENOSTI KAO I DOMAĆIM DRŽAVLJANIMA.\nOsnovnim odredbama ovog zakona uređeni su i pojmovi zapošljavanja, samozapošljavanja, državljana EU, poslodavca, stranog poslodavca, upućenog lica, izbeglice, lica iz posebne kategorije stranaca, studenta, sezonskih poslova kao i nezavisnog profesionalca.\nUslovi predviđeni ovim zakonom ne primenjuju se na stranca: kome je međunarodnim sporazumom predviđeno zapošljavanje na drugačiji način, ili stranca koji uživa privilegije i imunitete; koji bez zasnivanja radnog odnosa obavlja poslove na osnovu odgovarajućih ugovora ili sporazuma sa međunarodnim organizacijama, između nadležnih institucija Republike i drugih država ili u okviru međunarodnih projekata o stručno-tehničkoj saradnji, obrazovanju ili istraživanju; predstavnik inostranog medija upisan u evidenciju predstavnika inostranih medija koji se vodi u ministarstvu nadležnom za poslove javnog informisanja; koji obavlja verske poslove i versku službu ili organizuje, odnosno sprovodi dobrotvorne akcije u okviru registrovanih crkava i verskih zajednica u Republici; koji je volonter, član posade broda, odnosno vazduhoplova, ili obavlja poslove u drumskom ili železničkom saobraćaju i koji je zaposlen kod stranog poslodavca ili člana spasilačke jedinice koja pruža pomoć prilikom otklanjanja posledica nesrećnih slučajeva i prirodnih katastrofa, kao i slučajeva humanitarne pomoći; koji na osnovu ugovora zaključenih između organa nadležnih za poslove odbrane ili unutrašnje poslove boravi u Republici radi obavljanja poslova od interesa za Republiku ili za potrebe odbrane ili bezbednosti zemlje ili se usavršava u ovim oblastima.\nUslovi za zapošljavanje stranca predviđeni ovim zakonom ne primenjuju se i na zapošljavanje stranca čiji boravak u Republici ne traje duže od 90 dana u roku od šest meseci od dana prvog ulaska u Republiku, odnosno na stranca koji je: vlasnik, osnivač, zastupnik ili člana organa pravnog lica registrovan u Republici, ako nije u radnom odnosu u tom pravnom licu; u Republici radi uspostavljanja poslovnih kontakata ili prisustvovanja poslovnim sastancima i obavljanja drugih poslovnih aktivnosti koje se odnose na pripremu stranog poslodavca da uspostavi prisustvo i otpočne sa radom u Republici bez ostvarivanja prihoda (poslovni posetilac); predavač ili istraživač koji učestvuje u organizovanim profesionalnim skupovima ili istraživačkim projektima ili obavlja rad u cilju predstavljanja ili sprovođenja različitih naučnih i tehničkih dostignuća, kao i njegovo prateće osoblje; lično obavlja privremene obrazovne, sportske, umetničke, kulturne i druge slične aktivnosti, odnosno u Republici boravi na naučnom, umetničkom, kulturnom ili sportskom događaju, u organizaciji ovlašćenih organizacija, državnih organa ili organa teritorijalne autonomije i jedinica lokalne samouprave kao i prateće organizacijsko i tehničko osoblje.\nUslovi za zapošljavanje stranca predviđeni ovim zakonom ne primenjuju se i kada upućeno lice izvodi radove na osnovu ugovora o nabavci robe, nabavci ili zakupu mašina ili opreme i njene isporuke, instaliranja, montaže, opravke ili obučavanja za rad na tim mašinama ili opremi s obzirom da pomenuta lica ne stiču naknadu od ili unutar Republike, niti tu traže zaposlenje, što je predviđeno i GATS sporazumom. Istim sporazumom predviđa se i mogućnost slobodnog obavljanja poslova od strane poslovnog posetioca, odnosno lica koja privremeno boravi u Republici u periodu koji nije duži od 90 dana u roku od šest meseci od dana prvog ulaska, radi uspostavljanja poslovnih kontakata ili prisustvovanja poslovnim sastancima i obavljanja drugih poslovnih aktivnosti koje se odnose na pripreme stranog poslodavca da uspostavi prisustvo i otpočne sa radom u Republici, s obzirom da pomenuta lica ne stiču naknadu, niti traže zaposlenje u Republici, a njihove aktivnosti doprinose ekonomskom rastu.\n2. Uslovi za zapošljavanje stranca (čl. 5-23)\nU čl. 5-23 uređuju se uslovi za zapošljavanje državljana EU, opšti uslovi za zapošljavanje stranaca, vrste dozvola za rad i uslovi za njihovo izdavanje.\n2.1. Uslovi za zapošljavanje državljana EU (čl. 5-8)\nRešenje korišćeno u ovim članovima proizašlo je iz Direktive 2004/38 o pravu građana EU i članova njihovih porodica da se slobodno kreću i borave na teritoriji države članice, kojom se uređuju uslovi pod kojim građani EU i članovi njihovih porodica ostvaruju pravo na slobodno kretanje i boravak unutar država članica, pravo na stalno nastanjenje i pravo na pristup tržištu rada, odnosno na zapošljavanje.\nPravo na slobodan pristup tržištu rada u Republici, odnosno na zapošljavanje i samozapošljavanje, u skladu sa ovim zakonom imaju: državljani EU i članovi njihove porodice koji nisu državljani EU i imaju odobrenje za privremeni boravak za članove porodice ili stalno nastanjenje u tim državama.\nPod članovima porodice državljana EU smatraju se supružnici u braku ili van braka; njihovi direktni potomci ili direktni potomci njihovih supružnika u braku ili van braka, mlađi od 21 godine života; usvojena deca ili pastorci, mlađi od 21 godine života, kao i lica starija od 21 godine života koja nisu u stanju da se samostalno izdržavaju, odnosno lica za koja postoji dužnost izdržavanja; njihovi direktni preci.\nStranac ne sme postati neprimereni teret sistemu socijalne zaštite Republike, odnosno mora da ima dovoljno sredstava da izdržava sebe i članove svoje porodice.\nNavedena lica, u skladu sa direktivom i ovim zakonom, imaju slobodan pristup tržištu rada i ako im radni odnos prestane zbog privremene nesposobnosti za rad zbog bolesti ili povrede na radu; ako bez svoje krivice ostane bez posla, koji je u Republici trajao najmanje godinu dana i ako su prijavljena kao nezaposlena lica organizaciji nadležnoj za poslove zapošljavanja; i u slučaju da su uključena u programe dodatnog obrazovanja i obuke.\nDržavljaninu EU pravo na slobodan pristup tržištu rada traje i šest meseci nakon prestanka zaposlenja ako im je prestao radni odnos na određeno vreme kraće od 12 meseci i ako je prijavljen kao nezaposleno lice organizaciji nadležnoj za poslove zapošljavanja ili ako u prvih 12 meseci boravka bez njegove krivice prestao radni odnos na neodređeno vreme i prijavljen je kao nezaposleno lice organizaciji nadležnoj za poslove zapošljavanja.\nNa osnovu Direktive 1996/71 o upućenim radnicima, regulisano je i pravo stranog poslodavca koji ima sedište u državi članici Evropske unije, Evropskog ekonomskog prostora ili Švajcarske Konfederacije, da uputiti stranca koji nije državljanin EU na rad u Republiku bez dozvole za rad.\nOdredbe koje se odnose na uslove za zapošljavanje državljana EU primenjivaće se od dana stupanja Republike u članstvo EU.\n2.2. Zapošljavanje stranca (član 9)\nOvom odredbom utvrđeno je da se zapošljavanje stranca ostvaruje pod uslovom da poseduje odobrenje za privremeni boravak ili stalno nastanjenje u skladu sa zakonom kojim se uređuje boravak stranaca i dozvolu za rad. Na ovaj način je obezbeđeno da se prethodnim dobijanjem odobrenja za boravak sagledaju, odnosno prethodno provere smetnje za dozvolu boravka koje se odnose na: zaštitu javnog reda i poretka, bezbednosti i zaštite zdravlja stanovništva, kao i postojanje materijalnih sredstava dovoljnih za izdržavanje stranca i članova njegove porodice za vreme boravka u Republici. Ovo praktično znači da je prethodni uslov za izdavanje dozvole za rad dozvola boravka koju izdaje Ministarstvo unutrašnjih poslova, koje, tom prilikom proverava eventualno postojanje prethodno navedenih smetnji i ukoliko one postoje ne izdaje dozvole boravka.\nDokazi o ispunjavanju uslova za zapošljavanje stranca u skladu sa zakonom obavezno se čuvaju u poslovnom prostoru u kome stranac radi iz razloga nadzora nad primenom propisa, odnosno kako bi inspektor rada mogao, prilikom kontrole da ima uvid u osnov za zapošljavanje konkretnog stranca.\n2.3. Vrste dozvola za rad (član 10)\nDozvolom za rad smatra se akt na osnovu kojeg stranac može da se zapošljava ili samozapošljava, a zakonom je predviđeno postojanje više različitih vrsta dozvola za rad. Naime, dozvola za rad se može izdati kao lična radna dozvola i radna dozvola.\n2.4. Lična radna dozvola (čl. 11-13)\nLična radna dozvola je vrsta dozvole za rad koja omogućava strancu slobodno zapošljavanje, samozapošljavanje i ostvarivanje prava po osnovu nezaposlenosti u Republici. Ova dozvola izdaje se na period dok traje stalno nastanjenje, odnosno lična karta izdata strancu koji ima stalno nastanjenje, ili dok traje privremeni boravak, odnosno dok lice ima odgovarajući status u Republici.\nInače, strancima se, u skladu sa Zakonom o strancima odobrava stalno nastanjenje ako borave u Republici duže od pet godina neprekidno, najmanje su tri godine u braku sa državljaninom Republike, poreklom su sa teritorije Republike i iz drugih razloga. Ovakva lica opravdano treba da imaju slobodan pristup tržištu rada, odnosno da ostvaruju sva prava kao i domaći državljani, što je predviđeno i Direktivom 2003/109 u vezi sa statusom državljana trećih država koji su dugoročni stanovnici se odnosi na sva lica koja nisu državljani država članica EU a koji legalno borave na teritoriji države članice i koji su stekli status dugoročnog rezidenta. Ova lica uživaju jednak tretman sa državljanima država članica EU, između ostalog, u pogledu uslova zapošljavanja i uslova rada.\nLična radna dozvola se izdaje na zahtev samog lica, ako ima odobrenje za stalno nastanjenje, ako ima status izbeglice, ili pripada posebnoj kategoriji stranca.\nOva dozvola se izdaje i na zahtev člana porodice stranca koji ima odobrenje za stalno nastanjenje, status izbeglice pod uslovom da taj član porodice ima važeću dozvolu za boravak radi spajanja porodice, ili je stranac član uže porodice domaćeg državljana ili stranca srpskog porekla do trećeg stepena srodstva u pravoj liniji. I u ovom slučaju dozvola za rad prati odobrenje boravka, s obzirom da se i pri davanju dozvole boravka vodi računa o spajanju porodice. Pod članovima uže porodice u ovom slučaju smatraju supružnici u braku ili van braka zaposlenog stranca, maloletna deca rođena u braku ili van braka, maloletna usvojena deca ili maloletni pastorci, kao i drugi članovi porodice, u skladu sa propisima kojima se uređuje boravak stranaca.\nLična radna dozvola izdaje se i posebnoj kategoriji stranaca, i to tražiocima azila, osobama sa privremenom zaštitom, žrtvama trgovine ljudima i osobama sa supsidijarnom zaštitom. Dužina trajanja ove vrste dozvole zavisi od dužine trajanja statusa samog lica, a situacija na tržištu rada može biti uzeta u obzir prilikom izdavanja ove dozvole, ukoliko se donese odluka o kvoti.\nOvakav način regulisanja preuzet je iz Direktiva 2013/33, 2001/55, 2004/81 i 2011/95 kojima se uređuju pitanja vezana za lica pod međunarodnom zaštitom, izbeglice, lica koja su podnela zahtev za azil, lica sa privremenom zaštitom, odnosno supsidijarnom zaštitom i žrtve trgovine ljudima.\n2.5. Radna dozvola (član 14-15)\nRadna dozvola je vrsta dozvole za rad koja se može izdati kao: radna dozvola za zapošljavanje, radna dozvola za posebne slučajeve zapošljavanja i radna dozvola za samozapošljavanje.\nZakonom je predviđeno da stranac sa radnom dozvolom može u Republici da obavlja samo poslove za koje je dobio dozvolu. Ovo praktično znači da poslodavac ne može stranca za koga je dobio radnu dozvolu da rasporedi na drugo radno mesto ili poslove za koje se zahteva drugačija kvalifikacija, znanja i sposobnosti, iskustvo i dr.\nZakon propisuje i određene obaveze poslodavca. Naime, poslodavac na čiji je zahtev izdata radna dozvola ne može da uputi stranca na rad kod drugog poslodavca, u obavezi je da prijavi stranca na obavezno socijalno osiguranje i snosi troškove izdavanja radne dozvole. Poslodavac koji je zaposlio stranca bez odgovarajućeg odobrenja za boravak i radne dozvole dužan je da mu isplati sva novčana potraživanja, u skladu sa propisima o radu, uz uplatu pripadajućih poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje.\nRadna dozvola za zapošljavanje (čl. 16-17)\nRadna dozvola za zapošljavanje izdaje se na zahtev poslodavca, u skladu sa stanjem na tržištu rada (što znači da je moguće kvotom ograničiti broj ovih dozvola), pod uslovom da poslodavac:\n4) pre podnošenja zahteva za radnu dozvolu za zapošljavanje nije otpuštao zaposlene usled tehnoloških, ekonomskih ili organizacionih promena na radnim mestima za koje se traži radna dozvola, u skladu sa propisima o radu;\n5) mesec dana pre podnošenja zahteva za radnu dozvolu za zapošljavanje nije pronašao državljane Republike, lica koja imaju slobodan pristup tržištu rada ili stranca sa ličnom radnom dozvolom odgovarajućih kvalifikacija sa evidencije organizacije nadležne za poslove zapošljavanja;\n6) priloži predlog ugovora o radu ili drugog ugovora kojim se ostvaruju prava po osnovu rada, u skladu sa zakonom.\nI ova radna dozvola izdaje se za zapošljavanje stranca koji ima odobrenje za privremeni boravak i ispunjava sve uslove iz zahteva poslodavca koji se odnose na odgovarajuća znanja i sposobnosti, kvalifikacije, prethodno iskustvo i dr. za zapošljavanja upravo tog lica na konkretnim poslovima.\nPoslodavac na čiji zahtev je izdata radna dozvola za zapošljavanje je u obavezi da obavesti organizaciju za zapošljavanje ako stranac ne otpočne sa radom u roku od 15 dana od dana izdavanja radne dozvole za zapošljavanje.\nPoslodavac može da zaposli sudenta pod uslovima iz člana 16. ovog zakona, s tim da obavljanje poslova u periodu kada traju nastavne aktivnosti može da traje najduže 20 sati nedeljno, odnosno 80 sati mesečno.\nTakođe, uslovi za izdavanje radne dozvole za obavljanje sezonskih poslova su da stranac ima odobrenje za privremeni boravak, zaključen ugovor o radu sa poslodavcem, kao i akt poslodavca kojim se utvrđuje način smeštaja i ishrane za vreme boravka i rada u Republici.\nRadna dozvola za posebne slučajeve zapošljavanja (čl. 18-22)\nRadna dozvola za zapošljavanje izdaje se na zahtev poslodavca i u posebnim slučajevima zapošljavanja, i to u slučajevima: kada se radi o upućenim licima koja su zaposlena kod stranog poslodavca, kretanja u okviru privrednog društva i rada nezavisnih profesionalaca.\nOvim članom su u okviru posebnih slučajeva zapošljavanja nabrojana tri instituta koje predviđa GATS sporazum i čije je zakonsko regulisanje zahtevano od strane članica STO tokom procesa pristupanja, i to:\n1) upućena lica,\n2) kretanje u okviru privrednog društva (transferi u okviru kompanija) i\n3) nezavisni profesionalci.\nRadna dozvola za upućena lica izdaje se na zahtev poslodavca radi obavljanja poslova ili vršenja usluga sa upućenim strancem koji je zaposlen kod stranog poslodavca koji ima ugovor sa domaćim poslodavcem na osnovu koga obavlja poslove na teritoriji Republike. Na upućena lica od strane stranog poslodavca registrovanog za obavljanje delatnosti u državi sa kojom Republika ima zaključen međunarodni sporazum kojim se reguliše upućivanje, primenjuju se odredbe tog sporazuma. Ova radna dozvola izdaje se ako je strancu odobren privremeni boravak, ako postoji zaključen ugovor između poslodavca za koga se vrše usluge i stranog poslodavca koji obavezno sadrži mesto i rok za obavljanje posla i ako je upućeni radnik zaposlen kod stranog poslodavca najmanje jednu godinu a za upućivanje poseduje akt svog poslodavca na osnovu koga se sagledava način ostvarivanja prava i obaveza iz rada, kao i način smeštaja i ishrane za vreme boravka i rada u Republici. Ova dozvola izdaje se za period koji nije duži od jedne godine, odnosno za period za koji je zaključen ugovor između poslodavca za koga se vrše usluge i stranog poslodavca.\nKategorija upućenih lica (preostala na osnovu GATS sporazuma) na osnovu ugovora o nabavci ili zakupu mašina ili opreme i njene isporuke, instaliranja, montaže, opravke ili obučavanja za rad na tim mašinama ili opremi u periodu koji nije duži od 90 dana u roku od šest meseci ili u periodu na koji je zaključen ugovor u zavisnosti od toga koji je period kraći, predstavlja preuzetu obavezu Republike na osnovu Bilateralnog protokola o liberalizaciji tržišta roba i usluga između Republike Srbije i Švajcarske Konfederacije, usvojenog na sednici Vlade Republike Srbije od 26. maja 2011. godine (Zaključak 05 Br: 335-3858/2011) i obuhvaćena je članom 3. stav 4. tačka 5) zakona, kao kategorija lica koja su izuzeta od primene uslova propisanih zakonom, s obzirom na dužinu trajanja njihovog boravka.\nIzuzetno, radna dozvola za upućena lica radi obavljanja poslova po osnovu ugovora o nabavci robe, nabavci ili zakupu mašina ili opreme i njene isporuke, instaliranja, montaže, opravke ili obučavanja za rad na tim mašinama ili opremi u periodu dužem od 90 dana, izdaje se za period potreban za obavljanje posla.\nNapominjemo da je na osnovu zahteva članica STO propisano da se radna dozvola za upućena lica izdaje za period koji nije duži od jedne godine, odnosno, za period za koji je zaključen ugovor između poslodavca za koga se vrše usluge i stranog poslodavca.\nRadna dozvola za kretanje u okviru privrednog društva izdaje se na zahtev ogranka stranog poslodavca, odnosno zavisnog društva koje je registrovano u Republici, u cilju privremenog premeštanja svog zaposlenog na rad u taj ogranak, pod uslovom da je stranac u tom privrednom društvu zaposlen najmanje godinu dana na poslovima rukovodioca, menadžera ili specijaliste za pojedine oblasti (ključno osoblje), kao i da će u Republici obavljati iste poslove. Ova dozvola se izdaje na period dok traje privremeni boravak, ali ne duže od jedne godine. Takođe, uređeno je i izdavanje radne dozvole za kretanje u okviru privrednog društva za zaposlenog - pripravnika.\nRadna dozvola za nezavisnog profesionalca, odnosno strano fizičko lice - preduzetnik registrovan u inostranstvu koji na osnovu neposrednog ugovora sa domaćim poslodavcem ili krajnjim korisnikom usluga obavlja poslove na teritoriji Republike, izdaje se na zahtev tog korisnika usluga. Ova dozvola izdaje se pod uslovima da nezavisni profesionalac poseduje odobrenje za privremeni boravak, da ima zaključen ugovor sa domaćim poslodavcem ili krajnjim korisnikom usluga koji obavezno sadrži rok za obavljanje posla ne duži od godinu dana i da poseduje odgovarajuće visoko obrazovanje i/ili tehničke kvalifikacije i relevantno radno iskustvo u struci. Period na koji se izdaje ova dozvola je onaj koji je potreban za obavljanje posla ali ne duže od godinu dana\nRadna dozvola za samozapošljavanje (član 23)\nPrilikom podnošenja zahteva za izdavanje ove radne dozvole, stranac dostavlja: izjavu o vrsti, trajanju i obimu aktivnosti kojima planira da se bavi; dokaz da ima odgovarajuće kvalifikacije za obavljanje konkretne delatnosti; predugovor ili ugovor o raspolaganju poslovnim prostorom u smislu vlasništva ili zakupa; dokaz da raspolaže odgovarajućom opremom za obavljanje konkretne delatnosti; izjavu o broju i strukturi državljana Republike, lica koja imaju slobodan pristup tržištu rada ili stranaca sa ličnom radnom dozvolom koje planira da zaposli. Stranac koji dobije radnu dozvolu za samozapošljavanje u obavezi je da u roku od 90 dana od dana dobijanja radne dozvole otpočne obavljanje delatnosti, odnosno da se samozaposli, u suprotnom će dozvola biti poništena.\nPeriod na koji se izdaje radna dozvola za samozapošljavanje zavisi od dužine boravka koju to lice poseduje. Tako, radna dozvola za samozapošljavanje izdaje se na period dok traje odobrenje za privremeni boravak, a najduže na godinu dana uz mogućnost produženja pod uslovom da stranac dokaže da nastavlja obavljanje istog posla pod uslovima pod kojima je dobio dozvolu.\n3. OGRANIČAVANJE ZAPOŠLJAVANJA STRANACA (ČLAN 24)\nOvim članovima zakonodavac uvodi mogućnost ograničavanja broja stranaca kojima se izdaju dozvole za rad putem sistema kvota što je u skladu sa pravilima STO i EU. Tako, zakon predviđa da Vlada odlukom može da ograniči broj stranaca kojima se izdaje dozvola za rad, odnosno utvrdi kvotu, u skladu sa migracionom politikom i stanjem i kretanjem na tržištu rada, što može biti npr. u slučaju: naglog povećanja stope nezaposlenosti ili smanjenja obima poslova u Republici, u pojedinim delatnostima, granama, na pojedinim područjima ili u pojedinim zanimanjima; postojanja velikog broja viška zaposlenih kod poslodavaca na teritoriji Republike; manje potrebe za zapošljavanjem i radom stranaca koja je rezultat aktivne politike zapošljavanja; ili u slučaju postojanja drugih poremećaja na tržištu rada, ako je izvesno da će na taj način poremećaji biti ublaženi.\nOva odluka donosi se na predlog ministarstva nadležnog za poslove zapošljavanja uz prethodno pribavljeno mišljenje Socijalno-ekonomskog saveta i organizacije nadležne za poslove zapošljavanja.\nOgraničavanje zapošljavanja stranaca ne primenjuje se na stranca koji podnosi zahtev za: ličnu radnu dozvolu osim lične radne dozvole koja se izdaje na zahtev posebne kategorije stranca i radnu dozvolu za kretanje u okviru privrednog društva.\n4. POSTUPAK IZDAVANJA DOZVOLE ZA RAD (ČL. 25-30)\nZakonom je uređeno da postupak izdavanja, produženja, poništavanja i prestanka važenja dozvole za rad sprovodi organizacija nadležna za poslove zapošljavanja - Nacionalna služba za zapošljavanje kao poverene poslove, u skladu sa zakonom kojim se uređuje opšti upravni postupak. Ta služba je u obavezi da podatke od uticaja na rešavanje vodi u skladu sa načelima zaštite podataka o ličnosti, efikasnosti, ekonomičnosti, savesnosti i odgovornosti.\nO podnetom zahtevu u prvom stepenu odlučuje mesno nadležna organizaciona jedinica organizacije nadležne za poslove zapošljavanja, određen statutom, i to bi bila filijala, dok je drugostepeni organ ministar nadležan za poslove zapošljavanja.\nProtiv donetog rešenja može se izjaviti žalba, a protiv konačnog rešenja tužbom se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim sudom, u skladu sa zakonom.\n4.1. Izdavanje i produženje dozvole za rad (čl. 27-28)\nDozvola za rad izdaje se za period koji je naznačen u zahtevu za izdavanje dozvole, a najduže na vremenski period na koji traje boravak stranca. Dozvola za rad produžava se ako su u momentu podnošenja zahteva za produženje ispunjeni uslovi za njeno izdavanje.\nZahtev za izdavanje, odnosno produženje dozvole za rad podnosi se prema mestu privremenog boravka, stalnog nastanjenja, sedištu poslodavca, odnosno mestu gde se rad obavlja, u zavisnosti od vrste same dozvole. Zahtev za produženje dozvole za rad podnosi se najranije 30 dana, a najkasnije u roku od 15 dana pre isteka roka važenja prethodne dozvole.\nObrasce zahteva za izdavanje, odnosno produženje dozvole za rad, način dokazivanja činjenica od uticaja na donošenje rešenja, potrebne dokaze za izdavanje, odnosno produženje dozvole za rad, bliže uređenje načina izdavanja i sadržaj dozvole za rad opštim aktom propisuje ministar nadležan za poslove zapošljavanja.\n4.2. Poništaj dozvole za rad (član 29)\nZakonom je propisano da će se dozvola za rad poništiti ako:\n3) stranac kome je izdata dozvola za samozapošljavanje ne otpočne sa obavljanjem poslova u roku od 90 dana od dana dobijanja dozvole;\n4) je izdata suprotno odredbama ovog zakona.\nRešenje o poništaju dozvole za rad donosi se po prijavi navedenih okolnosti ili po službenoj dužnosti, s obzirom da se do saznanja može doći na različite načine. Tako je inspektor rada dužan odmah da obavesti organizaciju nadležnu za poslove zapošljavanja ako u postupku inspekcijskog nadzora utvrdi da stranac obavlja poslove za koje nije izdata dozvola za rad ili ako radi kod drugog poslodavca, a sam stranac je dužan da obavesti organizaciju nadležnu za poslove zapošljavanja o činjenici da nije otpočeo sa obavljanjem delatnosti u roku od 90 dana od dana dobijanja dozvole.\n4.3. Prestanak važenja dozvole za rad (član 30)\nDozvola za rad prestaje da važi iz različitih objektivnih ili subjektivnih razloga, i to: istekom roka na koji je izdata; odricanjem; prestankom statusa izbeglice, lica koje traži azil, lica kome je odobrena privremena zaštita, odnosno lica kome je odobrena supsidijarna zaštita; prestankom ugovora o radu ili drugog ugovora kojim se ostvaruju prava po osnovu rada u skladu sa zakonom, odnosno prestankom rada stranca koji poseduje odobrenje za privremeni boravak u Republici; gubljenjem svojstva preduzetnika ili prestankom pravnog lica pre isteka roka važenja radne dozvole za samozapošljavanje; prestankom prava na stalno nastanjenje ili privremeni boravak u Republici; iz razloga zaštite javnog poretka ili bezbednosti Republike i njenih građana; sticanjem državljanstva Republike; u slučaju smrti, ako stranac boravi van Republike duže od šest meseci neprekidno ili iz drugih razloga.\nRešenje o prestanku dozvole za rad donosi se po prijavi navedenih okolnosti ili po službenoj dužnosti.\n5. Evidencija i saradnja (čl. 31-32)\nNacionalna služba za zapošljavanje, kao organizacija koja obavlja poslove u vezi ostvarivanja prava na rad stranaca kao poverene poslove, dužna je da vodi evidenciju o:\n3) dozvolama za rad;\n4) strancima koji ostvaruju pravo na rad u skladu sa ovim zakonom.\nSvi organi i organizacije koji obavljaju poslove vezane za boravak, zapošljavanje i ostvarivanje prava na rad i drugih prava stranaca, kao i organizacije poslodavaca i sindikata, dužni su da neposredno i kontinuirano sarađuju i razmenjuju potrebne informacije između sebe i sa drugim organima i organizacijama u inostranstvu.\n6. NADZOR (ČLAN 33)\nNadzor nad primenom ovog zakona vrše ministarstvo nadležno za poslove zapošljavanja (imajući u vidu rešenja iz Zakona o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti - "Službeni glasnik RS", br. 36/09 i 88/10), kao nadzor nad radom Nacionalne službe za zapošljavanje u delu koji se odnosi na poverene poslove i Inspektorat za rad saglasno utvrđenom delokrugu.\n7. Kaznene odredbe (čl. 34-36)\nKaznenim odredbama predviđaju se odgovarajuće kazne za nepoštovanje odredaba zakona usklađene sa Zakonom o prekršajima, i to kako za poslodavca koji zapošljava stranca, tako i za samog stranca i Nacionalnu službu za zapošljavanje.\n8. Prelazne i završne odredbe (čl. 37-41)\nOvim odredbama je predviđeno da stranci koji su zasnovali radni odnos ili rade na osnovu odobrenja za zasnivanje radnog odnosa koja su izdata po propisima koji su bili na snazi do dana početka primene samog zakona nastavljaju da rade do isteka roka na koje je odobrenje izdato.\nNacionalna služba za zapošljavanje je dužna da donese opšta akta i uskladi organizaciju na osnovu ovlašćenja iz ovog zakona, u roku od tri meseca od dana njegovog stupanja na snagu, do kada se primenjuju sada važeća podzakonska akta, ukoliko nisu u suprotnosti sa ovim zakonom.\nDanom početka primene ovog zakona prestaje da važi Zakon o uslovima za zasnivanje radnog odnosa sa stranim državljanima ("Službeni list SFRJ", br. 11/78 i 64/89, "Službeni list SRJ", br. 42/92, 24/94 i 28/96 i "Službeni glasnik RS", broj 101/05 − dr. zakon), a sam zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije", dok odredbe koje se odnose na zapošljavanje državljana EU počinju da se primenjuju od dana stupanja Republike u članstvo EU.\nZa sprovođenje ovog zakona nije potrebno obezbediti dodatna finansijska sredstva u budžetu Republike. Moguće je, na godišnjem nivou, u okviru raspoloživih sredstava koja se vode na razdelu Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja omogućiti finansiranje poslova utvrđenih ovim zakonom. Nacionalnoj službi za zapošljavanje je dovoljna postojeća kadrovska i tehnička opremljenost za efikasno izvršavanje ovih poverenih poslova, dok će u roku od tri meseca od dana stupanja na snagu zakona uskladiti organizaciju na osnovu ovlašćenja iz ovog zakona.\nS obzirom na navedeno nije potrebno obezbediti dodatna sredstva.\nRešenja iz ovog zakona uticaće na strance koji se zapošljavaju - ostvaruju pravo na rad u Republici, bilo da zasnivaju radni odnos ili zaključuju drugi ugovor kojim se ostvaruju prava po osnovu rada ili se samozapošljavaju, odnosno otpočinju obavljanje preduzetničke delatnosti ili osnivaju privredno društvo. Rešenja iz zakona će takođe uticati i na sve privredne subjekte koji zapošljavaju strance.\nUticaj koji ovaj propis proizvodi je svakako pozitivan, jer se oblast izdavanja dozvole za rad precizno uređuje u odnosu na pojedine kategorije stranaca i članove njihovih porodica, što do sada nije bio slučaj. Takođe i dužina trajanja dozvole za rad vezuje se za dužinu trajanja boravka i usaglašava sa odredbama propisa kojima se uređuje boravak stranaca, što takođe do sada nije bio slučaj. Iz navedenih razloga u praksi su stvarane različite nedoumice, nije bilo jasno u kojim slučajevima i pod kojim uslovima stranci moraju da, pored boravka imaju i odobrenje za rad, poslodavci su imali sumnje u vezi poštovanja odredaba postojećih propisa ako radno angažuju lica bez prethodnog odobrenja, iz postojećeg zakona nisu bile izuzete određene kategorije lica što je opšti interes i sl. Sa druge strane, strancima se omogućava ostvarivanje jednakih prava na rad i zapošljavanje, kao i državljanima Republike, što je obaveza u odnosu na kako Konvencije MOR-a, tako i pravo EU, koje se donošenjem ovog zakona transponuje u pravni sistem Republike.\nPozitivni efekti Predloga zakona prvenstveno su: potpuno uređenje materije koja se odnosi na zapošljavanje stranaca u skladu sa savremenim tokovima u vezi kretanja radnika i ostvarivanja prava na rad, kao i usaglašavanje sa drugim pozitivnim propisima; omogućavanje zapošljavanja i samozapošljavanja stranaca pod precizno uređenim uslovima i u tačno utvrđenim periodima; omogućavanje ostvarivanja prava na spajanje porodice u određenim slučajevima, ostvarivanje prava u vezi nezaposlenosti i drugih specifičnih prava, u skladu sa zakonom; mogućnost utvrđivanja kvote, odnosno ograničenja broja stranaca koji ostvaruju prava na rad u skladu sa stanjem i kretanjem na tržištu rada u Republici; precizno uređenje postupka izdavanja dozvole za rad što doprinosi ubrzanju i pojednostavljenju procedura; harmonizacija domaćih propisa iz ove oblasti sa propisima EU, na osnovu čega se na način jednoobrazan zemljama EU reguliše celokupna oblast; prevazilaženje dosadašnjih problema u praksi i nedoumica koje dosadašnji propis izaziva; sagledavanje ukupnog broja i kretanja stranaca koji ostvaruju prava po osnovu rada u Republici; uređenje obuhvatnog nadzora nad primenom zakona u smislu propisivanja adekvatnih sankcija prema licima koji omogućavaju nelegalan rad i boravak strancima, što za posledicu može da ima izvršenje niza krivičnih dela i dr.\nPrimena zakona neće stvoriti troškove ni građanima ni privredi, s obzirom da se ovim propisom ne uređuje nikakva finansijska obaveza. Zakonom o republičkim administrativnim taksama je već predviđena taksa za donošenje rešenja, odnosno za izdavanje dozvola za rad, a Predlogom zakona nije predviđen ni jedan drugi postupak, osim upravnog postupka.\nOvaj zakon nema za posledicu stvaranje troškova, s obzirom da ne predviđa finansijske obaveze, a njegovo sprovođenje u smislu obavljanja poslova povereno je organima koji postoje i do sada su obavljali iste poslove (Nacionalna služba za zapošljavanje, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Inspektorat rada).\nOvaj zakon nema direktnog uticaja na stvaranje novih privrednih subjekata i tržišnu konkurenciju. Jedini uticaj po ovom pitanju jeste otklanjanje dosadašnjih nejasnoća u smislu preciznog uređenja mogućnosti dobijanja dozvole za rad i osnivanja novih privrednih subjekata od strane stranca, kao i omogućavanja obavljanja poslova koji se odnose na uspostavljanje poslovnih kontakata bez obzira na uslove iz zakona.\n5) Da li su sve zainteresovane strane imale priliku da se izjasne o zakonu\nNacrt zakona je u postupku utvrđivanja bio na javnoj raspravi, nakon čega je poslat na mišljenja svim relevantnim organima i organizacijama, kao i Socijalno-ekonomskom savetu, dok su u radnoj grupi za njegovu izradu učestvovali predstavnici: Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva spoljnih poslova, Ministarstva unutrašnje i spoljne trgovine i telekomunikacija, Komesarijata za izbeglice i migracije i Nacionalne službe za zapošljavanje, a tokom njegove izrade vršene su i konsultacije sa stranim ekspertima u okviru tvining projekta "Priprema institucija tržišta rada u Republici Srbiji za Evropsku strategiju zapošljavanja".\nUčesnici u javnoj raspravi su bili predstavnici državnih organa, javnih službi, privredni subjekti, sindikati, udruženja poslodavaca, privredne komore, stručna javnost, predstavnici nevladinog sektora i međunarodnih organizacija i drugi zainteresovani učesnici. U toku javne rasprave održana su tri okrugla stola i to:\n1) 27. novembra 2013. godine, gde su bili prisutni predstavnici Socijalno-ekonomskog saveta, Saveza samostalnih sindikata Srbije, Ujedinjenih granskih sindikata "Nezavisnost", Privredne komore Srbije i Saveta stranih investitora;\n2) 3. decembra 2013. godine, gde su bili prisutni predstavnici Ministarstva finansija, Ministarstva privrede, Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva spoljnih poslova, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ministarstva omladine i sporta, Kancelarije za evropske integracije, Kancelarije za ljudska i manjinska prava, Kancelarije za regulatornu reformu i analizu efekata propisa;\n3) 5. decembra 2013. godine, na kojem su bili prisutni predstavnici Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji, Grupe 484, Naftne industrije Srbije, Nacionalne službe za zapošljavanje i kompanije "Paragraf Co".\nSve zainteresovane strane su dostavljale svoje predloge, stavove i mišljenja povodom predloženih zakonskih rešenja putem pošte i e-mail adrese. Takođe su obavljeni i brojni direktni razgovori sa zainteresovanim licima, i dati su direktni odgovori na pitanja i primedbe u vezi sa procedurama za izdavanje dozvola za rad.\nPredlozi i sugestije sa javne rasprave koji su bili usmereni na poboljšanje predloženog teksta Nacrta zakona i koji su u duhu koncepta na kojima se isti zasniva, ugrađeni su u tekst Nacrta zakona. Tako su određeni osnovni pojmovi brisani na predlog učesnika u javnoj raspravi imajući u vidu da zakon za njih ne predviđa posebne uslove zapošljavanja, a da su dovodili do različitih tumačenja (zapošljavanje radi stručnog usavršavanja, specijalizacije, sticanja kvalifikacija ili obuke, učenik, dnevni radni migrant), dok su drugi precizirani (student, neprimeren teret) ili dodati (nezavisni profesionalac); pojam organizacione jedinice zamenjen je pojmom ogranka u skladu sa propisima koji regulišu oblast privrednog prava; precizirana je odredba koja je predviđala da lice koje ima slobodan pristup tržištu rada ne sme postati neprimereni teret za sistem socijalne zaštite u Republici, iz formulacije da je potrebno da strani poslodavac ima sedište u državi članici Evropske unije, Evropskog ekonomskog prostora ili Švajcarske Konfederacije brisan je deo koji je predviđao da je potrebno i da u istoj "posluje redovno i u značajnoj meri" kao nedovoljno precizan.\nKod obaveze poslodavca da dokaže da nije pronašao državljane Republike, lica koja imaju slobodan pristup tržištu rada ili stranca sa ličnom radnom dozvolom odgovarajućih kvalifikacija sa evidencije organizacije nadležne za poslove zapošljavanja nađeno je kompromisno rešenje, tako što je obaveza smanjena sa tri na mesec dana pre podnošenja zahteva za radnu dozvolu za zapošljavanje, ali je brisana odredba da u slučaju sezonskih poslova ova obaveza iznosi pet radnih dana.\nPrihvaćena je i sugestija da se kod uslova za izdavanje radne dozvole za nezavisnog profesionalca termin "odgovarajuće akademsko obrazovanje" zameni rečima "odgovarajuće visoko obrazovanje", a žalbeni postupak uredio u skladu sa pozitivno pravnim propisima.\nIspravljene su i određene terminološke neusaglašenosti (npr. da se dozvola za rad izdaje ukoliko su ispunjeni zakonom propisani uslovi, umesto da se može izdati; usaglašen je pojam člana uže porodice, radne dozvole za posebne slučajeve zapošljavanja i sl.). Takođe su uvažene primedbe Inspektorata rada i brisane su odredbe koje su inspekciji davale određena posebna ovlašćenja (npr. da poslodavcu naloži da obezbedi troškove napuštanja teritorije Republike u slučaju kad stranac boravi nezakonito ili prestanak rada dok poslodavac ne postupi po nalogu inspektora u smislu otklanjanja utvrđene povrede ovog zakona),\nTakođe, iz kaznenih odredbi je brisana mogućnost prekršajnog kažnjavanja zbog davanja neistinitih ili falsifikovanih podataka, imajući u vidu da je utvrđivanje falsifikata u nadležnosti suda.\nPredlog da se pod zapošljavanjem stranca podrazumeva isključivo zaključivanje ugovora o radu, ali ne i drugog ugovora bez zasnivanja radnog odnosa, kojim stranac ostvaruje prava po osnovu rada u skladu sa zakonom. Predlog nije mogao biti uvažen, jer se ne bi ostvario jedan od osnovnih ciljeva domaćeg zakonodavstva i načinila bi se povreda načela jednakog tretmana sa domaćim državljanima. Takođe, ne bi se potpuno regulisala materija koja se odnosi na zapošljavanje stranaca, imajući u vidu postojeću regulativu koja se odnosi na mogućnosti zasnivanja radnog odnosa, rada van radnog odnosa i fleksibilnih oblika rada, kao i sagledavanje ukupnog broja i kretanja stranaca koji ostvaruju prava po osnovu rada u Republici. Predlog da se u zakon uvede pojam grupe kompanija kao grupe pravno samostalnih, ali ekonomski zavisnih kompanija koje imaju jednog istog osnivača, radi dobijanja radne dozvole koja se može koristiti ne samo u matičnoj kompaniji, nego i u zavisnim društvima. Predlog nije mogao biti uvažen, s obzirom da pozitivni propisi Republike, pre svega Zakon o privrednim društvima, ne poznaju pojam "grupe kompanija". Osim toga, navedeno rešenje bi izazvalo niz problema u praksi, pre svega prilikom vršenja inspekcijskog nadzora, a posebno u kontekstu obaveze da se dokazi o ispunjavanju uslova za zapošljavanje stranca čuvaju u poslovnom prostoru u kome stranac radi. Predlog da se izbriše uslov za izdavanje radne dozvole da poslodavac šest meseci pre podnošenja zahteva nije otpuštao zaposlene usled tehnoloških, ekonomskih ili organizacionih promena na radnim mestima za koje se traži radna dozvola u skladu sa propisima o radu. Predlog nije mogao biti uvažen jer je suprotan odredbama Zakona o radu. Predlog da se kod obaveze da se prilikom podnošenja zahteva za izdavanje radne dozvole priloži predlog ugovora o radu ili drugog ugovora uzmu u obzir zaštita tajnosti podataka o zaradi i drugim primanjima lica koje se zapošljava. Predlog nije mogao biti uvažen jer je suprotan odredbama Zakona o radu, odnosno onemogućilo bi se vršenje inspekcijskog nadzora. Predlog da se iz zakona obriše odredba koja propisuje da poslodavac na čiji je zahtev izdata radna dozvola ne može uputiti stranca na rad kod drugog poslodavca. Predlog nije mogao biti uvažen jer je suprotan odredbama Zakona o radu, Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu, odnosno onemogućilo bi se vršenje inspekcijskog nadzora. Predlog da se prilikom uvođenja kvote uzme u obzir princip reciprociteta i zaključeni međudržavni sporazumi. Predlog nije mogao biti uvažen, jer je svrha kvote zaštita domaćeg tržišta rada (u skladu sa pravilima STO i EU) u slučaju poremećaja (npr. postojanje velikog broja viška zaposlenih kod poslodavaca, povećanja stope nezaposlenosti i dr.), dok bi uvođenje izuzetaka dovelo u pitanje efekte kvote.\nOvim zakonom se predviđa donošenje podzakonskih akata radi bližeg uređivanja postupka izdavanja dozvole za rad i utvrđivanja načina dokazivanja pojedinih činjenica, u roku od tri meseca od dana stupanja na snagu zakona. Organizovaće se obuke i informativni sastanci sa zaposlenima u organima i organizacijama koji su zaduženi za obavljanje pojedinih poslova utvrđenih ovim zakonom, spremiće se informativni materijal i brošure koje će biti dostupne u svim organizacionim jedinicama Nacionalne službe za zapošljavanje kako bi zainteresovani bili precizno obavešteni o novinama, materijal će biti dostupan i na internet stranicama nadležnog ministarstva i Nacionalne službe.\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja nadležno je za sprovođenje ovog zakona, za njegovu ujednačenu primenu na teritoriji Republike, kao i za davanje mišljenja o njegovoj primeni, dok, kako je to predviđeno, inspekcijski nadzor nad ispunjavanjem uslova za zapošljavanje stranaca vrši Inspektorat za rad, takođe jedinstveno na celoj teritoriji Republike.\nIako se Predlogom zakona, Nacionalnoj službi za zapošljavanje proširuju nadležnosti na ime poverenih poslova, dovoljna je postojeća kadrovska i tehnička opremljenost za efikasno izvršavanje ovih poverenih poslova, dok će u roku od tri meseca od dana stupanja na snagu zakona uskladiti organizaciju na osnovu ovlašćenja iz ovog zakona. S obzirom da Nacionalna služba ima mrežu filijala na teritoriji cele Republike, zaposleni u filijalama koji već rade na poslovima u vezi sa zapošljavanjem stranaca i koji će sprovoditi poslove poverene ovim zakonom biće obučeni za rad.\nIzvor: Vebsajt Narodne skupštine Republike Srbije, 19.10.2014.


Borba protiv sive ekonomije u drumskom saobraćaju\nMinistar saobraćaja Milutin Mrkonjić najavio je danas, na sastanku sa predstavnicima Privredne komore Srbije, žestoku borbu protiv sive ekonomije u drumskom saobraćaju.\nHakeri su ukrali više od 36 miliona evra iz 30 banaka širom Evrope, uz pomoć virusa "trojanac" koji se širio sa računara žrtve na njen mobilni telefon, piše danas Fajnenšel tajms (The Financial Times).\nDinar treći dan u padu prema evru\nDinar će i danas, treći dan za redom, nastaviti da pada prema evru i to za 0,2 odsto ili 22 pare, tako da će zvanični srednji kurs biti 113,6040 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nPodnet zahtev za pokretanje stečaja u Jugoremediji\nHipo Alpe-Adrija banka podnela je Privrednom sudu u Zrenjaninu zahtev za pokretanje stečaja u Fabrici lekova 'Jugoremedija', saopšteno je danas novinarima u tom sudu.\nDevizne rezerve će se istopiti\nSrbiji bi u sledeće tri godine moglo nedostajati 5,5 milijardi evra za uravnoteženje ukupnog platnog bilansa, pa bi se mogle istopiti devizne rezerve, ocenio je danas časopis Makroekonomske analize i trendovi (MAT).\n04.12.2012 Novi Sad\nNadležni znali da je kukuruz zaražen\nNadležni u Srbiji bili su upoznati s nalazima da je deo domaćeg roda kukuruza zaražen otrovnim aflatoksinima, piše danas novosadski "Mađar so".\nDvodnevni pad dinara prema evru, kurs 113,3802\nDinar će danas nastaviti dvodnevni pad prema evru, i to za 0,3 odsto ili 32 pare, tako da će zvanični srednji kurs zajedničke valute EU biti 113,3802 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nStampedo za penziju\nSlužbenici Fonda PIO u narednim će danima imati pune ruke posla, jer će se od Nove godine primenjivati novi uslovi za penzionisanje. Kako kažu u Direkciji Fonda, svakoga se meseca preda oko 23.500 zahteva za penziju, ali se u završnici ove godine očekuje pojačani pritisak na šalterima u celoj Srbiji.\nPrva ... ◄ Nazad 1738 1739 17401741 1742 1743 1744Napred ► ... Poslednja\n09:20hMontenegro erlajns: Suspendovano nam pravo sletanja u Beograd\n10:25hOd 1. jula veće olakšice socijalno ugroženim građanima za plaćanje računa za struju\n08:02hEvro danas 117,59 dinara\n14:23hMiodrag Zec: Na političkom tržištu sva roba je falš\n12:25hPoložen kamen temeljac za fabriku auto delova Kjungšin Kejbl\n17:23hHotelijer: Ponuđene mere države nisu dovoljne za oporavak hotela u Srbiji\n13:45h ► 14:12hEU: 750 milijardi evra za oživljavanje privrede\n20:11hJapan izdvaja dodatnih 296 milijardi dolara za pomoć ekonomiji\n23:24hPalmer: Uslovi za izbore u Srbiji nisu idealni ali bojkot nije rešenje\n22:52hOtkazano lansiranje SpejsEks letelice sa ljudskom posadom zbog vremena\n22:38hUN zabrinute zbog Libije, pozivaju na poštovanje embarga na oružje\n22:30hReligijske slobode u politickoj sferi\n22:23hDanas na Kosovu jedan slučaj sa COVID 19, izlečeno sedam pacijenata\n22:09hČetiri osobe iz tri kluba u Premijer ligi zaražene koronavirusom\n22:03hKK Crvena zvezda zadovoljna odlukom klubova ABA lige\n22:00hMerkel želi da Evropa preuzme više odgovornosti u svetu\n21:49hFilipče: Oko otvaranja granica kordiniramo se sa okolnim zemljama\n21:45hTurska deveta u svetu po broju zaraženih koronom


Tablete protiv bolova za akcije DAEŠ-a - Sputnjik Srbija\n06:23 31 Oktobar 2020\n13:44 03.11.2017 Preuzmite kraći link\nU Italiji je zaplenjeno više od 24 miliona tableta sintetičkog opijata, čija je vrednost procenjena na 50 miliona evra, koje su ekstremisti DAEŠ-a planirali da prodaju da bi finansirali napade širom sveta, saopštili su danas italijanski zvaničnici.\nPilule su zaplenili pripadnici finansijske policije i carine u najvećoj italijanskoj luci Đoja Tauro, navodi se u saopštenju predsednika lokalnog suda.\nObjavljen je i video-snimak na kom se vidi kako policija otvara kontejner pun kutija „tramadola“, jakog leka protiv bolova koji se može dobiti samo na recept.\nMeđunarodni istražitelji su saopštili da droga pripada DAEŠ-u.\nTužilac je istakao da je prodajom droge direktno rukovodila ova teroristička organizacija da bi finansirala svoje aktivnosti.\nKako se navodi, jednim delom novca zarađenog od prodaje droge finansirali bi ekstremističke grupe u Libiji, Siriji i Iraku, prenosi Rojters.


Miščević: EU bez novih država članica pre 2021.\n12.08.2016. 17:45 > 19:46\nTo je prosto pravilo i dalje od toga ne može, rekla je Miščević i dodala da se ne bi bavila računanjem kada će Srbija postati članica EU, jer to i ne zavisi samo od Srbije.\n- Naše je da uradimo posao, da dostignemo određeni stepen vrednosti koji će meni - građanki Tanji Miščević, ne šefici pregovaračkog tima - biti ono što zadovoljava moj život u Srbiji 21. veka - rekla je Miščević na okruglom stolu "Šta nas čeka u poglavljima 23 i 24", održanom u Pres centru Tanjuga.\nU tom smislu, kaže Miščević, manje joj je važan datum ulaska u članstvo, jer je i nemoguće da neka država postane članica pre novog budžetskog perioda 2021. a da je bitno dostići određeni stepen evropskih vrednosti.\nPrema njenim rečima, koncept evropskih vrednosti dugo je bio nedefinisan, tek zapravo poslednjim sporazumom od 2007. iz Lisabona, postoji jasno nabrojeno šta su evropske vrednosti, koje su se pre podrazumevale.\n- Mir, sloboda, bezbednost, demokratija, vladavina prava, stabilne institucije, tržišna ekonomija zasnovana na konkurenciji i mnoge druge stvari, to su evropske vrednosti i sada kada ih pogledate, to su duboko ukorenjene naše vrednosti, i tradicionalno i istorijski, religiozno i prostorno, kako god, ali smo na njih pomalo zaboravili - smatra Miščević.\nKako je istakla, proces pristupanja EU treba da nam pomogne da ih prihvatimo, da im pripadamo, a ne da nam ih neko nameće kao uslov, već što su nam potrebne da "imamo za šta da se uhvatimo".\nSmatra da će se vrlo često čuti da je Evropa bezbednosni, mirovni, ekonomski projekat, ali da je zapravo njena suština, da su se oni okupili oko vrednosti koje su nesporne za države koje su formirale tri zajednice.\nMisija iz Brisela u Srbiji početkom septembra\nMiščević je izjavila da će početkom septembra Srbiju posetiti Misija iz Brisela koja će razjasniti kako će izgledati sistem izveštavanja o napretku Srbije u otvorenim poglavljima 23 i 24.\nPoglavlje 23 obuhvata pravosuđe i osnovna prava, a poglavlje 24 pravdu, slobodu i bezbednost.\nMiščević je istakla značaj tih poglavlja dodajući da nema napretka u bilo kom drugom poglavlju ako nema napretka u poglavljima 23 i 24.\n- Ali, kako sad oni znaju da ima napretka, pa kroz sistem izveštavanja i praćenja. Na svakih pola godine se izveštava kroz mehanizam monitoringa koliko je urađeno i koliko je mera sprovedeno - rekla je Miščević.\nOna je kazala da će Misija iz Brisela koja će posetiti Srbiju, kako se očekuje, početkom septembra mnogo jasnije pokazati kako će izgledati to izveštavanje, što će biti još jedan kontrolor našeg napretka ka EU.\nJohanes Han: Evropska komisija će nastaviti da podržava srpsku vladu\nMiščević je naglasila da je od toga da Brisel vidi napredak u poglavljima 23 i 24, mnogo važnije da mi u Srbiji osetimo taj napredak.\nKao primer je navela reformu pravosuđa koju bi trebalo da nastavimo, podsetivši da smo ranije "ušli sa zaostatkom od preko tri miliona slučajeva i da je samo par mera taj broj smanjiio više nego duplo".\nOna je dodala da će nam taj napredak olakšati i predviđeno uvođenje vansudskog pravnanja, kada je reč o pravosuđu.\nMiščević kaže da u okviru poglavlja 24 moramo da se pozabavimo i pitanjima u vezi sa migratornom krizom, koja je donela problem tranzita migranata kroz našu zemlju.\nSrbija je postala, kako navodi, zemlja u kojoj se aplicira za azil i mora da se pozabavi pitanjem politike azila i drugim stvarima u pregovaračkom procesu.\nOna je naglasila da je veoma važna inkluzivnost, odnosno uključivanje svih zainteresovanih institucija, ali i civilnog društva čija je uloga ogromna u procesu praćenja, implementacije i izvestavanja za svako pregovaračko poglavlje.\nPredsednica Saveta za sprovođenje akcionog plana za poglavlje 23 Milica Kolaković-Bojović kao jednu od ozbiljnih opasnosti po proces evrointegracija navela je zbunjivanje građana.\n- Moj utisak je da građani i dalje zaista suštinski ne razumeju šta donosi proces evrointegracija, a ne razumeju prvenstveno zbog toga što ih predstavnici vlasti, ne samo trenutne, nego i prethodne i one pre toga, zbunjuju, kada je u pitanju proces evropskih integracija - rekla je Bojović.\nSmatra da su izjave koje dolaze iz različitih izvora vrlo često kontradiktorne i fokusirane na dnevno političke potrebe, dok, kako je rekla, građani ostaju potpuno zbunjeni i uskraćeni za informaciju šta je zapravo suština procesa o kom se danas govori.\n- Mislim da jako nedostaje u javnosti otvorene priče o suštini procesa evrointegracija, o suštinskim promenama, o suštinskom boljitku do kojeg taj proces može da dovede, ukoliko taj proces rezultira istinskim promenama u institucionalnom sklopu i u načinu razmišljanja - rekla je Bojović.\nPrema njenom mišljenju, nedostaje nekakav apel da predstavnici institucija otvoreno govore građanima o tome, mada kaže i da postoji realna mogućnost da možda ni sami predstavnici institucija ne razumeju šta stoji iza procesa evropskim integracija.\n- Prosto, nije uvek stvar politike, ili zle namere, ali to nije proces ispunjavanja zahteva koje stavljaju pred nas, nego proces gde zaista možemo da izvučemo suštinske benefite - rekla je Bojović.\nSkup je održan u okviru projekta Centra savremene politike i Fondacije Konrad Adenauer "Prema Evropi".\nPastor: EU izgubila sposobnost da utiče na pregovore Beograda i Prištine\nGodfri: U Vašingtonu o ekonomskim temama, ali Grenel neće limitirati razgovore\nEU I SAD U "IGRI PRESTOLA", NAGRADA - REŠENJE ZA KOSOVO Šta predstavnike Beograda i Prištine čeka na sastanku u Beloj kući?\nGrupa opozicionara na čelu s Tadićem OBJAVILA PLATFORMU za pregovore o izbornim uslovima


Francuska deportuje islamiste - Vijesti.me\nzbog nedavnih napada\nFrancuska deportuje islamiste\nProtjerani "alžirski radikal" i "imam sa Malija", sljedeći muslimanski svještenici iz Turske i Saudijske Arabije, kao i radikal iz Tunisa Edit\nTanjug 2. april 2012, 19:00 ažurirano 24. februar 2019, 10:30\nFrancuska je danas protjerala dvojicu radikalnih islamista i planira da deportuje još trojicu, nakon što je prošlog meseca francuski državljanin alžirskog porijekla Mohamed Mera u tri napada u oblasti Tuluza ubio sedmoro ljudi, saopštila je policija.\nU saopštenju francuskog Ministarstva unutrašnjih poslova navodi se da su jedan "alžirski radikal" i "imam sa Malija" protjerani u njihove zemlje, a da su u postupku sprovođenja naloga za deportaciju muslimanski svještenici iz Turske i Saudijske Arabije, kao i radikal iz Tunisa.\nIz Ministarstva navode da su turski i saudijski imami na svojim službama davali antisemitske izjave, pozivajući muslimane na odbijanje zapadnjačkih vrijednosti i zalažući se da žene nose velove preko cijelog lica, prenio je Frans pres.\nPolicija je saopštila da je saudijski imam izvan Francuske, ali da mu neće biti dozvoljeno da uđe u zemlju ukoliko to pokuša.\nFrancuska je prošle sedmice zabranila četvorici muslimanskih propovjednika ulazak u zemlju radi učešća na konferenciji Unije islamskih organizacija u Francuskoj (UOIF), obrazlažući to time što "pozivaju na mržnju i nasilje", podsjeća AFP, dodajući da je u petak francuska policija u nekoliko gradova uhapsila 19 osoba osumnjičenih za pripadnost mreži islamista.\nU pritvoru je 17 osumnjičenih, koji im je produžen juče za još 24 sata.\nHapšenja u petak izvedena su u Tuluzu na jugu Francuske, Nantu i Manu na zapadu zemlje i u pariskom regionu, a u vezi sa istragom vezanom za terorizam, za šta mogu biti zadržani u pritvoru maksimalno četiri dana, odnosno do utorka, i to bez podizanja optužnice.\nŠef Centralnog direktorata obavještajne službe Bernar Skarsini rekao je u nedjelju da su osobe uhapšene u petak državljani Francuske koji su učestvovali u borbenoj obuci i bili povezani "s nasilnom verskom indoktrinacijom".\nKako je saopšteno, grupa je rasturena 20. februara i zamrznuta su sredstva 26 njenih članova, ali oni su nastavili vježbe obuke u parkovima i šumama i pokušavali su da nabave oružje.\nMera (23) je ubio sedmoro ljudi na jugozapadu Francuske, troje jevrejske dece, rabina i trojicu vojnika sjevernoafričkog porekla, tvrdeći da to čini u ime Al Kaide


Dragojlović: Kritike Evropske komisije su vrlo dobro poznate | N1 Srbija\nDragojlović: Kritike Evropske komisije su vrlo dobro poznate\n15.11.2018. |19.24 |\nSrbiji nedostaju opipljivi rezultati u ključnim oblastima, poput reforme u pravosuđu, borbi protiv korupcije, ratnim zločinima i slobodi medija, navodi se u izveštaju koji je Evropska komisija predala zemljama članicama o napretku Srbije u poglavljima 23 i 24 u pregovorima sa Unijom.\nU ovom dokumentu navodi se da je Srbija ostvarila određeni napredak u nekim poljima poput institucionalnih reformi, pravima nacionalnih manjina, pranju novca i pitanju azila.\nU internom dokumentu koji služi za razmenu mišljenja među zemljama članicama Unije u koji je radio Slobodna Evropa imao uvid, navode se oštre kritike u oblastima koje su ključne za napredak Srbije u evropskim integracijama.\nU izveštaju se zaključuje da "nema vidljivih rezultata" u oblasti borbe protiv korupcije, ističe kašnjenje u promenama Ustava i ukazuje i na druge probleme u oblasti pravosuđa.\n"Komentarisanje tekućih istraga, optužnica ili sudskih postupaka može predstavljati oblik neprihvtatljivog političkog pritiska ili uticaja na tužilaštvo i sudstvo. Srbija ne pruža informacije o primeni Kodeksa ponašanja od 2016. godine za članove Vlade u vezi sa ograničavanjem komentarisanja sudskih odluka i procedura, niti kodeksa poslanika za 2017. godinu, koji imaju sličan opseg".\nTakođe se navodi i da je "vrlo spora" implementacija Nacionalne strategije za istrage i procesuiranje ratnih zločina, a što se tiče oblasti medija, navodi se da su zabrinjavajući slučajevi pretnji, zastrašivanja i nasilja nad novinarima, kao i da su presude u vezi sa tim i dalje retke.\n"Što se tiče slobode izražavanja i medija, opšte okruženje i dalje nije pogodno za ostvarivanje ovih prava. Govor mržnje i diskriminatorna terminologija se često toleriše u medijima, a retko se time bave regulatorna tela ili tužilaštvo".\nSrbija je, sa druge strane, dobila pohvale pre svega za odnos prema migrantima, a u izveštaju se ističe da je, kao tranzitna zemlja, nastavila da značajno doprinosi upravljanju mešovitih migracionih tokova u Uniji.\nU Nacionalnom konventu o Evropskoj uniji navode da su kritike koje se iznose u ovom izveštaju dobro poznate.\n"To su sve već konstatacije koje smo mi videli u prethodnoj izveštaju EK za 2017. Sadržaj tih poruka je isti. Dakle mi nemamo nezavisno pravosuđe i nemamo slobodne medije i to zna svaki građanin bez da mu kaže EK bilo šta na tu temu", kaže koordinatorka Nacionalnog konventa o EU Nataša Dragojlović.\nDragojlović podseća da je napredak u poglavljima 23 i 24 ključan za nastavak evrospkog puta Srbije.\n"Ta poglavlja su zasita temelj i uslov da mi obavljamo bilo koje druge reforme. Ako nemamo nezavsino pravosuđe, ako nemamo efikasnu i profesionalnu policiju, mi ne možemo da pristupimo nijednoj drugoj reformi. Mi ne možemo da primenimo zakone koji važe u EU, koje smo mi u velikoj meri harmonizovali i preveli u naše zakonodavsto", dodaje Dragojlović.\nPodsetimo, Srbija bi u decembru trebalo da otvori nova poglavlja u pregovorima sa Evrospkom unijom, a broj poglavlja koji će biti otvoren zavisi od ocene iz ovog izveštaja.\nEvropska komisija Evropska unija Nataša Dragojlović izveštaj Srbija\nSrpska tužilaštva su prošle godine imala u radu više od 550.000 predmeta. Ukupan broj tužilaca i zaposlenih je oko 2.000. U tužilaštvima ne rade stonoge a očigledno je da vlast namerno opstruiše pravosuđe, posebno tužilaštva.\nNijedna EU zemlja nije imala burnu istoriju kao Srbija. Recidivi istorije su i danas prisutnu, elem lako je kritikovati...\nNa RTS-u ide vest da je EK ustanovila napredak Srbije u vladavini prava!


Novi Pazar kroz ''zapise iz mahale''\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Novi Pazar kroz ”zapise iz mahale”\nNovi Pazar kroz ”zapise iz mahale”\nNovi Pazar – Prva četiri ”mahalska zapisa” Novopazarci će moći da vide već početkom naredne godine, tokom koje se najavljuje i dokumentarni serijal od četrdesetak zapisa iz mahale.\nStara Novopazarska banja, duh sa Hadžeta, Nikšićka džamija i hamam Gazi Isa-bega Ishakovića, teme su dokumentarnih filmskih priča koje govore i predstavljaju jedan drugačiji Novi Pazar, a koje će uskoro biti dostupne široj javnosti.\n”Cilj ovog projekta jeste da problematizuje na jedan način kakvo je stanje kulturno-istorijske baštine u ovom gradu, na drugi način da predstavi neke događaje koji predstavljaju ono što je poteklo iz pazarskih mahala, ono što ljudi govore da se događalo u njima i što će kroz četrdesetak godina da postane jedna vrsta mahalskih legendi”, kaže ispred NVO ”Forum 10”, Fahrudin Kladničanin.\n”Zapisi iz mahale”, koji će se, kako ističe Kladničanin, za nekoliko decenija pretvoriti u neku vrstu mahalskih legendi o Novom Pazaru u digitalnoj formi, široj javnosti biće dostupni početkom naredne godine.\nProjekat ”Zapisi iz mahale”, kako najavljuje Kladničanin, nastaviće se i tokom naredne godine, kada se planira dokumentarni serijal od četrdesetak mahalskih priča o Novom Pazaru. Forum 10 i u nastavku projekta očekuju podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.


Lean Consulting - Portal Kvalitet\nLean Consulting je mrežna organizacija koja okuplja priznate stručnjake iz različitih oblasti poslovanja angažovanih na projektnoj osnovi. Agencija pruža usluge u oblasti primene zahteva ISO i EN standarda, Kaizen i LEAN-a, izrade investicionih studija, unapređenja poslovnih procesa i organizacionog restrukturiranja.\nOrganizovana je po ugledu na poznati svetski program produktivnosti "Klinika za organizacije". Lean Consulting je ugovorni partner Inovacionog centra Fakulteta organizacionih nauka, sa kojim ostvaruje saradnju na realizaciji velikog broja projekata. U maju 2010. godine, uspostavljena je saradnja sa jednom od najpoznatijih međunarodnih konsultantskih kompanija KAIZEN Institute Consulting Group Ltd.\nPružamo usluge u oblasti analize poslovanja i organizacije, poslovnog planiranja, merenja performansi i unapređenja poslovnih procesa, marketinga, finansija, ljudskih resursa, implementacije ISO standarda i različitih vrsta obuka zaposlenih. Privredna komora Srbije uvrstila je agenciju Lean Consulting na spisak konsultantskih agencija.


Ontario otkazao program pošumljavanja | Novine Toronto\nOntario otkazao program pošumljavanja\nDan nakon što je ontarijska vlada iznela novi provincijski budžet, Ministarstvo za prirodne resurse i šumarstvo otkazalo je program pošumljavanja. Godišnje izdvajanje za ovaj program je oko 4,7 miliona dolara, a ukinuto je zbog ušteda u provincijskom budžetu.\nTim programom planirano je da se zasadi 50 miliona stabala.\nRob Kin, direktor Šuma Ontario, kaže da je ovim programom u poslednjih jedanaest godina zasađeno preko 27 miliona stabala, što je zemljoposednicima i do 90 odsto umanjilo troškove pošumljavanja. On kaže i da je u provinciji potrebno oko 40 odsto pokrivenosti stablima kako bi se obezbedila održivost šuma, ali da je na jugu prosek svega 26 odsto, s tim da u pojedinim delovima ide samo do pet odsto.\nNedovoljna pošumljenost uzrok je veće erozije u poplavnim oblastima, lošijeg kvaliteta vazduha i vode, više temperature voda u jezerima i vodotokovima, kao i smanjenog broja prirodnih habitata. Sadnja drveća važna je i za obnavljanje resursa za drvnu građu i materijal, ali i za zapošljavanje velikog broja ljudi angažovanih u različitim segmentima šumarstva i drvne industrije.


Sindikati: Kultura nepravedno izostavljena od povećanja plata\nPredstavnici Granskog sindikata kulture i umetnosti "Nezavisnost" i Samostalnog sindikata kulture Srbije negodovali su danas zbog toga što su, kako je navedeno, zaposleni u kulturi izostavljeni iz povećanja zarada za javni sektor.\nPredsednici ta dva sindikata - Dragan Milanović i Dragana Đorđević ukazali su i na to da će Predlogom Zakona o platnim razredima koeficijenti zaposlenih u ustanovama kulture biti smanjeni.\nProblem je i smanjenje izdvajanja iz budžeta Srbije za 2016. godinu ustanovama kulture, čime će se dalje urušiti materijalni položaj zaposlenih i dovesti u pitanje funkcionisanje ustanova, rekli su predstavnici ta dva sindikata na konferenciji za novinare.\n- Osećamo se degradirano jer kultura više ne stanuje ovde. Kultura više ne igra značajnu ulogu u društvu, a ona je DNK svake nacije - rekla je predsednica Samostalnog sindikata kulture Srbije Dragana Đorđević na konefrenciji za novinare u Medija centru.\nOna je ukazala da su predstavnici kulture nepravedno izostavljeni iz povećanja zarada, što kako je kazala pokazuje "da kultura ovde nije bitna".\n- Mi ne tražimo ništa više, samo da budemo u istoj ravni sa drugima - kazala je.\nPredsednik Granskog sindikata kulture i umetnosti "Nezavisnost".\nMilanović kazao je da nije jasno po kom principu su neki sektori dobili povećanje, a neki ne, istučuhi da je sindikat želeo da ima stalne kontakte i razgovore sa resornim ministarstvom i da na probleme ukazuje već duže vreme, ali da ne nailaze na razumevanje.\nOn je upozorio i da će Predlogom zakona o platnim razredima koeficijenti zaposlenih u ustanovama kulture biti smanjeni.\n- Usvajanje ovog zakona bilo bi pogubno za javni sektor i biće opasno za nas, a sve društvene delatnosti će krenuti u protest - rekli su predstavnici sindikata.\nKako je kazala Đorđević, problem je i sto bi mogla da budu ukinuta radna mesta poput onih koji se bave obezbeđenjem ustanova kulture, kao i spremačica, a da su njihova radna mesta važna o jer oni praktično čuvaju i održavaju kulturno nasleđe u muzejima i pozorištima.


Prva mapa rasprostranjenosti glista u svetu – ELEMENTARIJUM\nNova studija pod nazivom Earthworms’ Place on Earth, nedavno objavljena u žurnalu Science, predstavlja i prvu globalnu mapu sa mestima na kojima žive ovi beskičmenjaci. Projekat, koji je objedinio podatke o glistama od preko 140 naučnika i sa 6900 lokacija, napravio je svojevrsni katalog sa stotinama vrsta i otkrio trendove o tome gde svaka od njih leži na tlu – i pod kojim uslovima napreduje.\nCve je počelo kada je Helen Filips, koja se bavi ekologijom tla u nemačkom Centru za istraživanje integrativnog biodiverziteta u Lajpcigu, sa svojim kolegama kontaktirala sve istraživače koji proučavaju gliste do kojih je mogla da dođe, i zatražila im podatke o ovim malenim beskičmenjacima – tačnije o lokacijama na kojima su ih pronalazili. Čak 141 istraživač je indirektno učestvovao u mapiranju svetskih glista: oni su pružili podatke o vrstama na oko 6900 mesta u 57 država širom sveta.\nTim Helene Filips je uradio evaluaciju podataka kako bi bili sigurni da su oni međusobno, od lokacije do lokacije, uporedivi, i potom pomoću računarskog modeliranja generisao globalnu mapu. Iznenadili su se kada je njihova analiza pokazala da na kvalitet života glista daleko više utiču temperatura i kiša nego tip tla na kome se kreću. Efekti temperature i kiše sugerišu da će klimatske promene imati mnogo veći uticaj na život pod zemljom nego što se očekivalo, cmatra tim Helene Filips.\nKada je reč o životu nad zemljom, najveći biodiverzitet „vlada“ u tropskim predelima. Međutim, kada je reč o životu u zemlji ovi konstantno topli regioni sveta su daleko manje raznovrsni. Sa druge strane, bogata zemljišta u Evropi, na severoistoku Sjedinjenih Američkih Država, u Južnoj Americi i južnim regijama Novog Zelanda i Australije naizgled imaju više različitih vrsta glista unutar zemlje. U tim umerenim zonama takođe ima ukupno više glista nego u tropima, prema modelu, sa do 150 po kvadratnom metru nasuprot samo pet po kvadratnom metru u tropskim predelima.\nMnogi istraživači smatraju da je ovakva studija od velikog značaja. Jedan od njih je i Kevin Bat sa Univerziteta u Centralnom Lankaširu u Velikoj Britaniji, koji nije bio uključen u projekat.


Održan dijalog i razmena iskustava u oblasti radnih migracija između Srbije, Gruzije i Nemačke — Nemačka saradnja u Srbiji\nOdržan dijalog i razmena iskustava u oblasti radnih migracija između Srbije, Gruzije i Nemačke\nU Beogradu je, 07. septembra, završen dvodnevni dijalog i razmena iskustava između državnih institucija Srbije, Gruzije i Nemačke u oblasti regularnih radnih migracija. Susret je organizovan u okviru Programa „Migracije i dijaspora“ (PMD), koji u Srbiji, u okviru Nemačke razvojne saradnje, sprovodi Deutsche Gesellschaft für internationale zusammenarbeit (GIZ) GmbH, u saradnji sa nacionalnim partnerima – Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Nacionalnom službom za zapošljavanje i Komesarijatom za izbeglice i migracije Republike Srbije.\nPredstavnici delegacija iz relevantnih državnih institucija aktera razgovarali su o stanju i kontekstu migracija u tri države, okviru politike radnih migracija, kao i upravljanju podacima i praćenju migracija.\nSastanak je, virtuelnim putem, otvorio Denis Rendgen, konsultant za izbeglice i migracije pri nemačkom Saveznom ministarstvu za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ), koji je istakao da su Srbija i Gruzija važni partneri u okviru Programa Migracije i Dijaspora. Obe zemlje su veoma posvećene poboljšanju politika upravljanja migracijama i poboljšanju statusa migranata u svojim zemljama.\nU svom obraćanju on je napomenuo da radne i regularne migracije doprinose razvoju u ciljnim zemljama, i da je BMZ posvećen njihovom upravljanju na način da koristi imaju i države i migranti.\nSandra Grujičić, pomoćnica ministarke u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i vođa srpske delegacije, istakla je da je tema radnih migracija od velikog značaja za upravljanje i rešavanje izazova iz oblasti ekonomskih migracija u Srbiji. „Veoma je važno da postoji saradnja i koordinacija aktivnosti između svih relevantnih aktera u ovoj oblasti, kao i prilika za međusobno učenje i predstavljanje primera dobre prakse, kao i rešenja i mehanizama koji funkcionišu“, rekla je Grujičić.\nU Srbiji je trenutno na snazi trend smanjenja odlaska radno sposobnog stanovništva, kao i trend privlačenja stranaca. Prema rečima Grujičić, u inostranstvu se, prema podacima licenciranih agencija, kojih ima 124 u Srbiji, tokom 2020. godine zaposlilo oko 1.000 državljana Srbije, što je značajno manje u odnosu na prethodne godine, kada se u inostranstvu prosečno zapošljavalo oko 6.500 građana Srbije. Za prvih osam meseci 2021. godine, 650 naših državljana se zaposlilo, pokazuju podaci agencija. Sa druge strane, objašnjava Grujičić, od 2014. godine, kada je na snagu stupio novi Zakon o zapošljavanu stranaca, izdato je ukupno 65.000 dozvola za rad, prevashodno državljanima Kine, Rusije, Turske i Italije.\nOna je naglasila da ekonomske migracije nisu karakteristika samo visokoobrazovanog kadra, već obuhvataju i lica sa nižim nivoima obrazovanja ili znanjima i veštinama. Osvrnuvši se na Strategiju o ekonomskim migracijama 2021-2027, koja je usvojena krajem januara 2020. godine, Grujičić je istakla da je osnovni cilj strateških dokumenata u oblasti ekonomskih migracija usporavanje odlaska naših građana u inostranstvo, ali i podsticanje povratka stručnjaka iz dijaspore u Republiku Srbiju. Cilj je i stvaranje poslovnog i privrednog ambijenta za dolazak stranih stručnjaka, kao i predlaganje novih rešenja u smislu unapređenja propisa iz oblasti ekonomskih migracija.\nIspred gruzijske delegacije govorila je Nino Veltauri, direktorka Nacionalne agencije za zapošljavanje u Gruziji, koja je izjavila da je razvoj međudržavne saradnje u oblasti cirkularnih migracija radne snage dugoročni prioritet vlade Gruzije regulisan odgovarajućim pravnim okvirom, te da je zbog toga ovaj susret odlična prilika za upoznavanje sa dobrim praksama u toj oblasti. Sam proces ekonomskih migracija odnosi se na to da ljudi iz jedne zemlje odlaze u drugu kako bi ostvarili veće ekonomske mogućnosti. Deo tih migracija su i tzv. cirkularne migracije, odnosno privremeno i obično ponavljano kretanje radnika u svrhu radnog angažovanja.\nSanja Gavranović, rukovodilac grupe za normativne, administrativne i administrativno-nadzorne poslove u Odeljenju za rad i zapošljavanje pri Ministarstvu za rad, ukazala je na nepostojanje evidencije o odlasku građana iz zemlje kao jedan od velikih izazova sa kojima se Srbija suočava kada je reč o migracijama. „Veliki broj državljana Republike Srbije odlazi samoinicijativno na rad u inostranstvo i ne koriste usluge licenciranih agencija, odnosno Nacionalne službe za zapošljavanje. Državnim organima se javljaju tek u slučaju da nastane neki problem i država tek tada može da sazna za njihov odlazak. Kao država, a naročito kao Ministarstvo rada, kod građana širimo svest o tome da ne odlaze samoinicijativno i da tu aktivnost treba i dalje da nastavimo,“ napomenula je Gavranović.\nGovoreći o zaštiti državljana Srbije koji rade u inostranstvu, ona je istakla kako Ministarstvo za rad zaključuje sporazume o privremenom zapošljavanju, čiji je osnovni cilj da građanima Srbije omogući ista prava koja imaju i građani države u kojoj se zapošljavaju. Dodatna prednost ovih sporazuma je što država zahvaljujući njima ima informacije u kojim državama i u kom broju se građani zapošljavaju u inostranstvu. Srbija trenutno ima tri takva sporazuma, a u toku su pregovori sa Ruskom Federacijom, sa kojom predstoji i potpisivanje sporazuma na nivou ministarstava rada Rusije i Srbije. Osim toga, u toku su i pregovori sa Maltom i Katarom, najavila je Gavranović.\nIstaknut je i značaj sedam Migracionih servisnih centara koje je u Srbiji formirala Nacionalna Služba za zapošljavanje i koji pružanjem informacija i savetovanjem potencijalnih migranata smanjuju rizike iregularnih migracija, upućuju na legalne tokove, važeće procedure i mogućnosti za zapošljavanje i studiranje u inostranstvu, kao i u Srbiji.\nNa čelu srpske delegacije bilo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, dok su u ulozi članova delegacije prisustvovali i Nacionalna služba za zapošljavanje, Republički zavod za statistiku, Migracioni servisni centri, kao i Komesarijat za izbeglice i migracije. Gruzijsku delegaciju predvodila je Nacionalna agencija za zapošljavanje. Pored toga, u svojstvu zajedničke delegacije pojavili su se predstavnici Ministarstva za interno raseljena lica sa okupiranih teritorija, rad, zdravstvo i socijalna pitanja Gruzije.\nU okviru Programa PMD, GIZ pruža savetovanje nadležnim državnim institucijama Srbije u oblasti migracione politike i oblasti upravljanja migracijama, na teme od razvojnog značaja kao što su regularne migracije, dijaspora, povratak i reintegracija, kao i unapređenje procesa upravljanja podacima i analize podataka. Veliki deo programa fokusiran je na stimulisanje povratka visokokvalifikovanih pripadnika srpske dijaspore kroz različite konkurse i finansijsku podršku.


Rešite se smrada iz obuće! Preko noći\nUštedite i vreme i novac pomoću dobrog saveznika u domaćinstvu - sapuna! Evo kako...\nŽrtve mode i stila na velikom testu: patike koje niko neće?\nU svet mode stigao je novi, provokativni izazov, predviđen za najsmelije...\nModa za proleće-leto 2018. dosi uzbudljive promene: Obuća zbog koje ćete biti primećeni\nLetnje verzije čizmi sa debelom petom apsolutni su hit. Naredno proleće donosi brojne inovacije koje su neki već sada sa oduševljenjem prihvatili.\nKako bi vaša obuća uvek bila čista, nije potrebno nikakvo specijalno sredstvo, doboljno je upotrebite nekoliko trikova.\nBilo kakvu obuću da nosite, svaku možete da "učinite" vodootpornom.\nZaboravite na patike, modeli obuće koje možete nositi uz helanke\nNisu štikle najgora stvar za vaša stopala, već...\nPostoje cipele koje su istovremeno “stylish” i dobre za vaša stopala, kaže dizajnerka Merion Park. Ona je nedavno je za “Vog” otkrila koje bi cipele trebalo da nosite, a koje morate po svaku cenu da izbegavate.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Fakulteti duguju više od pola miliona eura\n05. 03. 2021. 07:49 >> 07:49 1\nPredsjednica Upravnog odbora Univerziteta Crne Gore (UCG) Rajka Glušica kazala je za Dan da fakulteti duguju ukupno 536.000 eura od čega najviše Filozofski fakultet u Nikšiću 138.000 eura.\nOna ističe da je nakon sastanka sa dekanima novo rukovodstvo zaključilo da čelnici univerzitetskih jedinica rade sve što je u njihovoj moći da ustanove funkcionišu na što bolji način, zbog čega neće biti smjena na tim pozicijama.\nGlušica objašnjava da će kroz Izmjene zakona o visokom obrazovanju razmatrati uvođenje novog modela studija na fakultetima, nakon što su se studenti žalili da aktuelnim modelom 3+2+3 (osnovne, master doktorske studije) imaju bečeler diplome koje niko ne vrednuje na tržištu rada.\n“Na osnovu konsolidovanog finansijskog izvještaja i dostavljenih finansijskih podataka organizacionih jedinica UCG, iskazani iznos neizmirenih obaveza poslednjeg dana 2020. godine iznosio je 539.839,49 eura. Neizmireni dugovi organizacionih jedinica UCG varirali su od 464 eura, koliko je dugovao Fakultet dramskih umjetnosti sa Cetinja, do 138.270,00 eura koliko je iznosio najveći dug koji se odnosi na neisplaćene obaveze Filozofskog fakulteta (naknade iz ranijeg perioda, obaveze prema dobavljačima i transfere)”, ističe Glušica.\n“U ovom momentu sve dospjele obaveze se blagovremeno izmiruju, tako da se poslovanje Univerziteta Crne Gore obavlja nesmetano”, kazala je ona.\n“Nakon više sastanaka sa dekanima fakulteta i direktorima instituta upoznati smo sa uslovima rada, infrastrukturnim, kadrovskim i drugim problemima koje imaju sve univerzitetske jedinice. Stekli smo utisak da dekani i direktori čine sve da institucije kojima rukovode funkcionišu na što bolji način, tako da o smjenama legitimno izabranih rukovodilaca univerzitetskih jedinica nema ni govora”, poručuje Glušica.\nGlušica je na pitanje da li će UCG razmotriti promjenu modela studi ja zbog neusklađenosti sa propisima, najavila takav korak.\n“U budućim aktivnostima na promjeni Zakona o visokom obrazovanju razmatraćemo i mogućnosti eventualne izmjene modela studiranja kojom bi se omogućio adekvatniji izbor modela studiranja u zavisnosti od stvarnih potreba na tržištu rada i specifičnosti svake oblasti studija. Nakon sprovedene rasprave i detaljne analize stanja, imaćemo i konkretnije predloge za takvu vrstu promjena u novom zakonu o visokom obrazovanju”, kaže Glušica.\nUniverzitet Crne Gore Rajka Glušica\n"Potvrđen stav i ugrožavanju javnog interesa na UCG"\nUtvrdili prioritetne kapitalne investicije UCG\nU akademsko zvanje izabrano 19 kandidata


Američki ambasador u Srbiji Entoni Godfri traži da u Srbiji svi izađu na izbore | Borba Info\nHome/Aktuelno/Američki ambasador u Srbiji Entoni Godfri traži da u Srbiji svi izađu na izbore\nAmerički ambasador u Srbiji Entoni Godfri traži da u Srbiji svi izađu na izbore\nAmerički ambasador u Srbiji Entoni Godfri rekao je danas da svi treba da izadju na izbore 21. juna jer je veoma važno da svi različiti pogledi i stavovi budu izraženi i predstavljeni u sledećem sazivu srpskog parlamenta.\n“Cilj Srbije je članstvo u EU i SAD je u potpunosti podržava da nastavi da se razvija i postane prosperitetna zemlja sa razvijenim idealima demokratije kao što su demokratske institucije, da vlada mir u zemlji i da se razvija trgovina sa susedima. Najbolji način za razvoj demokratije u Srbiji je upravo da se izadje na izbore 21. juna”, istakao je Godfri za Prvu televiziju.\nOn nije želeo da komentariše štrajk gladju lidera Dveri Boška Obradovića, ali je rekao da nije dobio pismo za koje je Obradović naveo da ga je poslao na 300 adresa u Evropi, kao i Americi i Rusiji.\nUpitan o stanju u medijima u Srbiji, na čiju je zatvorenost za opoziciju Obradović posebno ukazao ali i izveštaj Fridom hausa, Godfri je rekao da “postoje stvari na kojima Srbija treba da poradi” i da su se sa tim saglasili i predsednik Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić.\n“Mislim da se još mnogo toga može uraditi što se tiče medijske scene u Srbiji kako bi bili obezbedjeni bolji pristup i ravnopravnija pokrivenost”, rekao je američki ambasador.\nOn je izrazio nadu da će izbori u Srbiji biti fer i demokratski, a na primedbu kako je moguće da izbori budu fer s obzirom na aktuelno stanje u medijima Godfri je rekao da se nada da će “u periodu kampanje medijske slobode biti na najvišem nivou”, kako bi ljudi na osnovu objektivnih informacija mogli da odluče za koga će da glasaju.\n“Važno je to ne samo zbog ocene OEBS-a o atmosferi za vreme kampanje već pre svega zbog toga što gradjani koji učestvuju na izborima žele da se posle njih formira parlament koji ima puni legitimitet u smislu zastupljenosti svih gledišta. Zbog toga mislim da bojkot neće biti od pomoći demokratiji u Srbiji”.\n“Srbija u rešavanju kosovskog pitanja treba da se osloni na sebe i na razgovore, a SAD i EU su tu da pomognu”, rekao je on.\n“Na Srbiji je da dodje do trajnog rešenjae koje će biti funkcionalno a to je isključivo ono koje stići sa obe strane. Iskustvo nam pokazuje da nametnutno rešenje nije dobro, i ne funkcioniše dobro”, zaključio je Godfri.\nPrevious Grenel traži ubrzavanje i rešenje kosovskog pitanja do septembra\nNext Vučić danas 4 sata razmatrao Milov opasan scenario ukidanja SPC – SUTRA ODGOVOR


Novi Pazar raspisao Konkurs za sufinansiranje medija | Sandzaknews\nGradsko veće Novog Pazara raspisalo je danas Konkurs za sufinansiranje projekata koji će biti u javnom interesu u oblasti javnog informisanja u medijima za period od najviše godinu dana, a u te svrhe planirano je 64,1 miliona dinara.\nKonkurs je raspisan za proizvodnju medijskih sadržaja na televiziji, radiju, internet portalima i štampanim medijima, kao i organizovanje i učešće na stručnim, naučnim i prigodnim skupovima i unapređivanje profesionalnih i etičkih standarda u oblasti javnog informisanja.\nZa konkurs koji se odnosi na proizvodnju medijskih sadržaja namenjeno je 64 miliona dinara, a za stručne skupove 100 hiljada dinara.\nNajmanji iznos sredstava koji se može odobriti po projektu iznosi 120 hiljada dinara, a najveći 52 miliona dinara.\nMaksimalan iznos sredstava koji se može dodeliti po jednom projektu iz oblasti televizije iznosi 50 odsto od ukupne vrednosti projekta, dok je iz ostalih oblasti 80 odsto.\nRok za dostavljanje projekata je 15. januar 2020. godine.\nNovi Pazar je prošle godine za sufinasiranje projekata u oblasti javnog informisanja izdvojio 52,6 miliona dinara.