Unapređenje saradnje sa slovenačkom privredom | Privredna komora Vojvodine\nHome PKV Aktuelnosti Unapređenje saradnje sa slovenačkom privredom\nUnapređenje saradnje sa slovenačkom privredom\nPosted By: PKV ICon: avgust 28, 2019 In: Aktuelnosti, PKV\nPredsednik Privredne komore Vojvodine (PKV) Boško Vučurević deo je vojvođanske delegacije koju predvodi potpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević na 57. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu „AGRA 2019“ u Gornjoj Radgoni u Sloveniji. U okviru radne posete, vojvođanska delegacija se sastala u utorak, 27. avgusta 2019. godine sa slovenačkom ministarkom poljoprivrede, šumarstva i hrane Aleksandrom Pivec, kao i sa ministrom za ekonomski razvoj i tehnologiju Slovenije Zdravkom Počivalšekom. Sastancima su prisustvovali i pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstva dr Vuk Radojević i predsednik Zadružnog saveza Vojvodine Radislav Jovanov, a tom prilikom razgovaralo se o daljem unapređenju saradnje u cilju jačeg povezivanja naših privrednika.\nNa sastanku je istaknuto da spoljnotrgovinska razmena između Srbije i Slovenije u protekle dve godine beleži rast od 33 odsto. Prošle godine je iznosila 1,3 milijarde evra, od čega je vojvođanska privreda učestvovala sa četvrtinom, odnosno sa oko 340 miliona evra. Rast razmene između slovenačke i srpske privrede zabeležen je i u prvoj polovini 2019. godine, a ocenjeno je da susreti slovenačkih i srpskih zvaničnika i povezivanje privrednika, doprinose jačem povezivanju u oblasti privrede i ekonomije.\n„U bilansu razmene agrara AP Vojvodine sa Republikom Slovenijom u periodu od 2014. godine do 2018. godine, ostvarena vrednost izvoza je bila najveća u 2018. godini i iznosila je 24,8 miliona evra. Vrednost uvoza u posmatranom periodu kretala se od 6,3 miliona evra do sedam miliona evra“, rekao je Vučurević i dodao da spoljnotrgovinska razmena agrarnih proizvoda beleži suficit u razmeni. U posmatranom periodu, vrednost izvoza agrarnih proizvoda je od 2,7 do 3,5 puta veća od vrednosti uvezenih agrarnih proizvoda.\nZvaničnici su na sastancima istakli da je u obostranom interesu da se pojednostave administrativne barijere u cilju, kako kažu, novog rasta spoljnotrgovinske razmene i novih investicija slovenačkih privrednika u Srbiji i obratno.\n„Prisutni su brojni ugovori o ulaganju slovenačkog kapitala u AP Vojvodinu koji se realizuju kako kroz proces privatizacije vojvođanskih kapaciteta tako i kroz grinfild (greenfield) i braunfild (brownfield) investicije, čime se bitno utiče na privrednu aktivnost, na povećanje izvoza, a samim tim i na proces zapošljavanja vojvođanskih privrednika“, rekao je Vučurević.\nNa sastanku je ocenjeno da je zajednički nastup i ponuda proizvoda iz ovog regiona na trećim tržištima u obostranom interesu kada je reč o razvoju turizma. Akcenat u daljoj saradnji biće na agraru i prehrambenom proizvodima, jer je, kako je navedeno, saradnja u tom sektoru nedovoljna u odnosu na potencijal. Saradnja je prepoznata i u sferi digitalizacije u agraru, gde je naša zemlja napredovala, a slovenački partneri pokazali interesovanje za projekte Biosens instituta.\nNaredni susret sa slovenačkim zvaničnicima i privrednicima, pre svega iz sektora agrara i prehrambene industrije, zakazan je za 1. i 2. oktobar u Novom Sadu, na Regionalnom poslovnom forumu, koji organizuje Autonomna pokrajina Vojvodina i Skupština evropskih regija u saradnji sa PKV, Razvojnom agencijom Vojvodine, Novosadskim sajmom i Evropskom mrežom preduzetništva.\nU oviru slovenačkog poljoprivrednog sajma, a na inicijativu ZSV, organizovan je i susret vojvođanskih i slovenačkih zadrugara, koji su na okruglom stolu razmenili iskustva u podršci poljoprivredi i zadrugarstvu.\nJedan od akcenata u poslovanju PKV je kontinuiran rad na unapređenju saradnje sa regionalnim privrednim komorama u zemljama u okruženju, zbog čega je PKV 2017. godine obnovila Sporazum o saradnji sa Štajerskom gospodarskom zbornicom.\nMinistarstvo privrede Republike Srbije raspisuje stalno otvoreni Javni poziv za dodelu podsticajnih sredstava investitoru koji u Republici Srbiji proizvodi audiovizuelno delo\nRadionica „Cirkularna ekonomija“ održana u Privrednoj komori Vojvodine\nOdržana sedma sednica Grupacije za trgovinu Privredne komore Vojvodine\nPrivrednici na Internacionalnom sajmu kancelarijskog materijala i knjižara u Istanbulu


Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje (UO UIO) BiH odgodio je na današnjoj sjednici u Banjoj Luci izjašnjavanje o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH zbog tehničkog usaglašavanja teksta zakona.\nUz ove zakonske izmjene u oblasti akciza, UO UIO izjasnit će se o izmjenama i dopunama Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda te Zakona o sistemu direktnog oporezivanja.\nNastavak sjednice bit će organiziran tokom ove sedmice, saopćeno je iz UIO BiH.\nNa današnjoj sjednici razmatran je i prednacrt zakona o porezu na dodanu vrijednost (PDV) koji je upućen iz UIO te je zaključeno da se u izradu ovog\nzakonskog rješenja uključe eksperti iz UO i resornih ministarstava prije finalizacije ovog dokumenta i upućivanja u dalju proceduru.\nUIO primio je k znanju informaciju o stanju i aktivnostima Uprave za prvih šest mjeseci ove godine gdje je utvrđen rast prihoda od indirektnih poreza, a ovaj pozitivan trend nastavljen je i u izvještajnom periodu za devet mjeseci.\nRazmatran je i program rada Uprave i Upravnog odbora za 2018. godine te proračunski zahtjev za iduću godinu u iznosu 91,2 miliona KM koji će biti dopunjeni za iduću sjednicu prije izjašnjavanja i upućivanja Vijeću ministara BiH u dalju proceduru.\nNa današnjoj sjednici nisu razmatrane tačke dnevnog reda koje se odnose na utvrđivanje privremenog koeficijenta za raspodjelu prihoda i poravnanja među entitetima za prethodna razdoblja.\nObjavio: Pon, 02/10/2017 - 18:18\nNOVI UDAR NA DŽEPOVE BIH GRAĐANA: Uvode i akcize na struju\nZašto privremena odluka nije dobra za raspodjelu sredstava od akciza?


Otvoren konkurs za nagradu Zagorka Golubović – INSTITUT ZA FILOZOFIJU I DRUŠTVENU TEORIJU\nPozivamo mlađe istraživače i istraživačice koji su master studenti, doktoranti ili su stekli doktorat u proteklih pet godina, da se prijave na konkurs koji će biti otvoren do 30. juna 2022. godine.\nPotrebno je poslati objavljeni tekst uz kratko obrazloženje (do pola stranice) kako prijavljeni rad odgovara na propozicije konkursa uz navođenje časopisa/zbornika gde je i kada je tekst objavljen. Uz prijavu je obavezno priložiti biografiju.\nPrijave se šalju isključivo elektronskim putem na mail adresu institut@instifdt.bg.ac.rs sa naslovom maila (subject maila) ”Za nagradu Zagorka Golubović – ime i prezime”.\nNagrada je namenjena za tekst objavljen u protekloj godini na srpskom (bosanskom, hrvatskom, crnogorskom) ili engleskom jeziku u naučnom časopisu ili zborniku naučnih radova. U obzir dolaze tekstovi koji na angažovani način pristupaju regionalnim ili širim društvenim problemima. Tekstovi treba da predstavljaju originalne naučne radove iz oblasti društvenih i humanističkih nauka. Dozvoljena su i empirijska i čisto teorijska istraživanja.\n• treba da funkcionišu kao poziv drugima da se uključe u proces refleksije i intervenisanja u društvenu stvarnost – da podstaknu promišljanje i da ohrabre na delovanje postavljanjem u fokus tema i metoda koje izazivaju dominantne narative;\n• da sadrže kritičku, odnosno angažovanu nameru – nastojanje da se naučni uvidi na određeni način pretoče u smernice za delanje (operacionalizuju), dakle da ponude mišljenje koje hoće da bude delanje;\n• treba da nastoje da uključi veći broj aktera u promišljanje i delanje spram institucionalne stvarnosti, za šta je neophodna argumentacija razumljiva široj publici, ali usled koje tekst neće izgubiti na rigoroznosti i kvalitetu naučnih uvida. Dakle, tekst treba da krasi angažujući jezik.\nU skladu sa važećim Pravilnikom o dodeli nagrade Zagorka Golubović žiri će doneti odluku najkasnije do 31. oktobra 2022. godine.


Crna Gora spremna da preuzme obaveze iz članstva u NATO\nZamenica generalnog sekretara NATO Rouz Gotemeler (Rose Gottemoeller) ocenila je danas da je Crna Gora načinom i kvalitetom organizacije medjunarodne terenske vežbe upravljanja posledicama vanrednih situacija “dokazala punu spremnost i kapacitet da preuzme odgovornost za realizaciju složenih aktivnosti” u okviru NATO saveza, sapštila je vlada.\nRouz Gotemeler, novoimenovana zamenica generalnog sekretara Alijanse, boravi u zvaničnoj poseti Crnoj Gori povodom medjunarodne vežbe u kojoj učetsvuju 32 države, članice NATO i partneri Severnoatlantskog saveza.\nOna se jutros, uoči zatvaranja četvorodnevne vežbe, sastala s premijerom Milom Djukanovićem koji joj je saopštio da se “Crna Gora stabilno i dinamično kreće evropskim i evroatlantskim putem reformskih procesa i usvajanja temeljnih vrednosti evroatlantske zajednice”.\n“To je potvrdjeno i na nedavnim parlamentarnim izborima, na kojima je sačuvana i evropska šansa Zapadnog Balkana”, kazao je Djukanović nekadašnjoj podsekretarki SAD-a za kontrolu naoružanja i medjunarodnu bezbednost.\nRouz Gotemeler je nedavno preuzela dužnost zamenice generalnog sekretara NATO-a.\nOna će danas, zajedno s predsednikom države Filipom Vujanovićem, prisustvovati zatvaranju medjunarodne terenske vežbe održane u okolini Podgorice.


Kuća prodaja Lovranska Zvezdarska šuma 275m2 - 320000 € | DIVIS\nKUĆA Lovranska, Zvezdarska šuma 275m²\nProdajemo kuću u srcu Zvezdarske šume u mirnoj ulici na placu površine 3,48 ari, izgrađena početkom devedesetih godina.\nDonja etaža se sastoji od dnevnog boravka koji izlazi na terasu, odvojene kuhinje, trpezarije, kupatila i ostave. Na gornjoj etaži se nalaze tri spavaće sobe od kojih dve izlaze na terasu, kuhinja, trpezarija, kupatilo.\nIznad druge etaže se nalazi tavanski prostor. Kuća je u dobrom stanju stim što zahteva ulaganje, u većini soba hrastov parket i lamilni parket. Grejanje je putem čvrstog, tečnog goriva i struje sve putem radijatora.\nNa placu se nalazi i drugi manji objekat koji se sastoji od dnevnog boravka sa kuhinjsko trpezarijskim delom, spavaća soba, kupatilo i hodnik. Izgrađen sredinom osamdesetih godina.\nU cenu su uračunate dve garaže.\nProdajemo luksuznu kuću u neposrednoj blizini Zvezdarske šume specifičnog dizajna i arhitekture koja nudi dodatni komfor. Uknjižena površina kuće je 296m2, na tri etaže od kojih su dve,na NPR-u i VPR-u, sa po dve spavaće sobe i sopstvenim kupatilom, garderoberom i terasom- sistem apartmana. Na prvom spratu se nalaze dva dnevna boravka luksuzno opremljena kaminima, bilijarskim stolom, Bang&Olofsen muzickim sistemom, Minoti nameštajem kao i galerija i odvojena kuhinja opremljena vrhunskim uredjajima sa prirodnom ventilacijom. Kuća je trostrano orijentisana, a pola krova je u staklu što dodaje svetlost dnevnim boravcima, kuhinji i galeriji visine 6m. Dvorište površine 144m2, tehnička soba ( 2 sistema grejanja i centralni bojler), vešernica, privatni parking za četiri vozila ispred kuće, drvored i zelenilo. Posrednička naknada je u skladu sa Opštim uslovima poslovanja Posrednika "DIVIS NEKRETNINE" d.o.o.


05.06 - 25.06.2012\nIzložba fotografija "Svedoci trajanja" - srpski manastiri i crkve u rumunskom Banatu koje je otvorena u Malom salonu Narodnog muzeja Zrenjanin 5. juna 2012. godine i koja je trebalo da traje do 19. juna produžena je i trajaće do 25. juna. Autor izložbe je Milorad Savić, novinar iz Zrenjanina, a autor fotografija Darko Dozet, fotoreporter iz Novog Sada.\nDa podsetimo ova postavka uz dva panoa, sa uvodnim tekstom i četiri mape, ima 43 panoa sa fotografijama svih pet manastira i većeg broja crkava, u rumunskom delu Banata. Izložbu prati katalog, sa tekstom na srpskom, i prevodima na rumunski i engleski jezik, uz kompakt disk. Projekat "Srpski manastiri i crkve u Rumuniji" prihvaćen je na konkursu Ministarstva vera i dijaspore i podržan od Pokrajinskog sekrtarijata za kulturu i informisanje i Grada Zrenjanina.\nOrganizatori izložbe su Narodni muzej Zrenjanin i Centar za kreativno odrastanje mladih.\nTekst Milorada Savića, autora izložbe: "Srpske crkve i manstiri u rumunskom delu Banata čine pravoslavnu, nacionalnu, emotivnu i istorijsku celinu, a u projektu nazvanom "Svedoci trajanja" predstavljeni su izložbom fotografija, pretežno fasada, katalogom i kompakt diskom.\nIstorijski izvori svedoče da je arhiepiskop Sava, u nastojanjima da objedini srpski narod, krenuo 1200. godine u prvu diplomatsku misiju i uspešno završio pregovore sa ugarskim kraljem Andrašem Drugim. O tome je Domentijan u "Žitiju Svetog Save" zapisao: "Dogovori se kralj (ugarski) sa velikašima da njegovu (Savinu) molbu ispune, da imaju mir i ljubav sa srpskim kraljem."\nUz pomoć Svetog Save ubrzo su u Panoniji izgrađena četiri manastira - Bazjaš, Zlatica, Mesić i Kovilj.\nSvedoci trajanja u rumunskom delu Banata brojni su i dragoceni, ali nisu, ovoga puta, svi mogli biti prikazani. To su muzejske postavke i zadužbine i dela brojnih znamenitih banatskih slikara, kao što su Stevan i Nikola Aleksić, zatim dela istoričara umetnosti, profesora Univerziteta dr Miodraga Jovanovića, rođenog Zrenjaninaca, pa neumorne i hrabre Vukice Popović, kustosa zrenjaninskog Muzeja, uz dobro poznate stvaraoce, hroničare i kulturne pregaoce iz rumunskog dela Banata, poput Stevana Bugarskog i njegovog kapitalnog dela "Srpsko pravoslavlje u Rumuniji", ili Slavomira Gvozdenovića i njegove lirike posvećene ovom svetom nasleđu, ali i drugih savremenih stvaralaca.\nIzložba "Svedoci trajanja" kreće iz Zrenjanina, srca srpskog dela Banata, povezanog, zavičajnim, istorijskim, privrednim, kulturnim i drugim vezama sa rumunskim Banatom, i zbog sećanja na Konstantina Danila i na njegove ikone u temišvarskoj Sabornoj crkvi, kao i zbog potrebe da žitelji svih uzrasta, s obe strane granice, na jednom mestu, vide bar deo "belih tornjeva" sa 56 crkava na "blagoslovenoj zemlji banatskoj", a u rumunskom delu Banata."


VELIKI LJUBAVNI I ŽIVOTNI HOROSKOP ZA FEBRUAR 2022: MOŽDA NISI SPREMNA ALI NEKO NOV ULAZI U TVOJ ŽIVOT - CiciMici.com - Page 5\nMerkur će 4. februara krenuti direktno, što će poboljšati vaše odnose sa radnim kolegama i omogućiti vam da nastavite rad na uvođenju novih ponuda u vaš sektor usluga, oko čijeg je planiranja i organizacije dolazilo do čestih zastoja u ranijem periodu. Doći će i do porasta vrednosti vaših akcija koje su bile u padu jedno vreme. Mars će praviti odnos sa Jupiterom, što će vam omogućiti da ostvarite bolji platni promet i veći obrt novca. Oblasti u kojima ćete imati mogućnost za uvećanje zarade su trgovina i proizvodnja mehanizacije i alata, zdravstvo, finansije i projektovanje. Sunce će praviti konjunkciju sa Saturnom i bićete u mogućnosti da pokrenete jedan veliki projekat u saradnji sa dugogodišnjim poslovnim partnerom. Vaši nadređeni će vam poveriti više odgovornosti i pružiti vam šansu da napredujete u karijeri ali ćete morati da se dokažete i ulažete velike napore. Započećete partnerstvo sa osobom na visokom položaju. Mars će 8. februara praviti trigon sa Uranom, što će vam omogućiti da započnete novi projekat koji će uključivati nove tehnologije i moderne metode rada.\nMerkur će 14. februara ući u znak Vodolije, što će vas zainteresovati da se usmerite na planiranje projekata od javnog značaja, kao i da više pažnje obratite na marketing kako bi vaše usluge i proizvodi lakše nalazile put ko klijenata i kupaca. Jupiter će 18. februara praviti odnos sa Uranom, što će vam doneti premeštaj na novo radno mesto koje će biti bolje od prethodnog i dobićete rukovodeću poziciju u jednom projektu. Ako ste privatnik, pokrenućete nešto sasvim novo, što će vam doneti veliku zaradu i veći obim poslovanja. Mars i Venera sa Jupiterom u trećoj dekadi februara uticaće na uvećanje obrta novca i doneće vam dobitke, kao i srećne okolnosti koje će vam omogućiti da preteknete konkurenciju .\nJupiter sa Uranom u drugoj polovini februara odraziće se povoljno na vaš odnos sa voljenom osobom jer ćete uneti nešto novo u vašu vezu što vam je nedostajalo. Uživaćete u zabavi i bićete emotivno otvoreni i puni topline prema partneru. Pružiće vam se mogućnost da odete na putovanje koje će vas zbližiti i ostvarite važan i veliki zajednički cilj.\nMerkur će krenuti na početku februara direktno u vašem polju zdravlja i to će doprineti postepenom jačanju vašeg imuniteta. Mars sa Jupiterom će vas podržati u detoksikaciji vašeg organizma primenom novih metoda, što će dodatno ojačati vaše opšte zdravstveno stanje. U drugoj polovini februara ćete biti otporni na sve vrste stresnih okolnosti.


Haradinaj negira da je podignuta optužnica protiv njega\nKOSOVSKA MITROVICA – Lider Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj negirao je večeras izjavu advokata iz Beograda Predraga Savića da će se naći na optuženičkoj klupi Specijalizovanih veća u Hagu, jer je protiv njega „potvrđena optužnica” koja još nije obelodanjena. Haradinaj je na Fejsbuku naveo da protiv njega nije pokrenut nikakav sudski postupak, prenelo je Kosovo onlajn. ''Dragi građani, neki od naših medija preneli su lažne vesti kojima su izvor srpski eksponenti. Dostojanstveno sam branio čist rat OVK i nisam ni pod kakvim sudskim procesom. Nastavljam da radim u odbrani vrednosti države”, napisao je Haradinaj. Kako je ranije danas preneo Tanjug, advokat Savić je rekao da će se Ramuš Haradinaj uskoro naći na optuženičkoj klupi Specijalizovanih veća Kosova. Zbog\n09.11.2020 u 21:29\nRusija o liderima OVK: Svi optuženi moraju da budu kažnjeni\nMOSKVA – Rusko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je danas, komentarišući rad Specijalnog suda u Hagu za zločine tzv. OVK, da svi koji su optuženi za teške zločine moraju da se suoče sa zakonom i „zasluženom kaznom”, ocenivši da Zapad sada shvata kome je NATO pomogao kada je bombardovao Jugoslaviju 1999. godine, prenosi Tanjug. „Ključno je da svi oni koji su krivi za teške zločine, koje je otkrio izvestilac Parlamentarne skupštine Saveta Evrope Dik Marti, suoče sa zakonom i zasluženom kaznom. Ovde ne može biti imuniteta”, poručuje se u saopštenju Ministarstva. U saopštenju se ističe da se pokazalo da je „kosovska kvazidržava” dugi niz godina predvođena osobama koje se povezuju sa nelegalnim aktivnostima na KiM, uključujući terorizam i organizovani kriminal, i ističe da su\n09.11.2020 u 12:20\nKrasnići se izjasnio da nije kriv pred sudijom u Hagu\nNisam kriv, optužnica je uvreda i za mene i za moj narod, rekao je danas jedan od nekadašnjih komandanata i portparol OVK Jakup Krasnići nakon što mu je predstavljena optužnica. Krasnići tvrdi da nije kriv po optužbama za koje ga tereti Specijalizovani tužilac Kosova, a to su brojni ratni zločini i zločini protiv čovečnosti OVK u periodu od marta 1998. do septembra 1999. godine. „Ne osećam se krivim ni odgovornim ni za jednu od tačaka optužnice, nisam kriv ni za šta. Ovo je sve velika nepravda za mene. Ja se osećam nevino i nije mi jasno zašto sam ovde doveden”, rekao je Krasnići prilikom izjašnjavanja o krivici na prvom pojavljivanju pred sudijom za prethodni postupak Specijalizovanih veća Kosova sa sedištem u Hagu. Prethodno je govorio o optužnici, navodeći da je uvreda i velika


EU traži od Crne Gore da istraži gradnju vjetroparka zbog kojeg je navodno ubijena novinarka | BL Portal\nEvropska komisija očekuje da se u Crnoj Gori provede kredibilna, nezavisna i efikasna istraga u vezi s optužbama za korupciju u slučaju vjetroelektrane Možura koji je navodno istraživala ubijena malteška novinarka Daphne Karuana Galizija..\nPortparol Evropske komisije Ana Pisonero rekla je da je vladavina prava jedna od fundamentalnih vrijednosti Evropske unije i odlučujući je element za proces pristupanja EU, uključujući pristupanje Crne Gore.\n“Imajući to u vidu, očekujemo da optužbe o korupciji dobiju kredibilne, nezavisne i efikasne institucionalne odgovore i takođe ponovo ističemo važnost raspravljanja o takvim pitanjima u demokratski izabranim institucijama”, priopštila je Pisonero za list Vijesti.\nMetju Karuana Galizija, sin ubijene malteške novinarke Daphne Karuane Galizije, rekao je ranije u intervjuu Vijestima da je njegova majka istraživala veze tadašnjeg predsjednika crnogorske vlade Mile Đukanovića, premijera Malte Jozefa Muskata i vladajuće elite u Azerbejdžanu.\n“Ključna osoba koju je istraživala iz Crne Gore je Milo Đukanović kao Muskatov pandan tamo. Ispitivala je odnos Đukanovića, Muskata i vladajuće elite u Azerbejdžanu”, rekao je Metju.\nPolicija Crne Gore je saopštila da će, dobije li zahtjev od policije Malte preko Interpola i Europola u vezi sa slučajem ubistva malteške novinarke, postupiti “promptno i efikasno”.\nU junu je predsjednik crnogorskog parlamenta Ivan Brajović odbio zahtjev svih 39 opozicionih zastupnika da na dnevni red uvrsti inicijativu o formiranju istražnog povjerenstva o tom slučaju.\nAferu oko izgradnje vjetroelektrane na Možuru na početku kampanje za parlamentarne izborne aktualiziralo je građanski pokret URA objavljujući da će crnogorska vlada malteškim investitirima osigurati subvencije od 115 miliuna evra i da će ih kroz povećane račune za struju platiti građani Crne Gore.\nČelnik tog pokreta Dritan Abazović izjavio je kako je “očito da je dio tog novca već namijenjen za korupcionaške poslove i ubistvo novinarke na Malti”.\nVjetroelektrana Možura, na istoimenom brdu pored Ulcinja puštena je u rad u novembru 2019. i godišnje može proizvoditi 120 GWH energije.\nInvesticiju su realizovale malteška državna kompanija Enemalta i kompanina Malta Montenegro Wind Park, a glavni izvođač radova bila je kineska kompanija Shangai Electric Power Engineering.\nUgovorom o dugoročnom zakupu zemljišta, utvrđeno da će elektrana, po isteku zakupa, potpuno obnovljena preći u trajno vlasništvo Crne Gore 2035. godine.\nTags: Crna Gora, ubistvo novinarke, vjetropark


Redakcija, Author at Bug.ba - Info portal Bugojno - Page 5094 of 5104\nRedakcija - Page: 5094\nDruštvo Prijatelja prirode pokreće projekat “Ekološka edukacija za održivi razvoj”\nDruštvo Prijatelja prirode “Eko element” proširilo je svoje aktivnosti djelovanjem i na kantonalnom nivou. Uz podršku američke ambasade u Sarajevu implementira se projekat “Ekološka edukacija za održivi razvoj”, u trajanju od 10 mjeseci. U tom periodu planirano je održavanje 70 eko radionica u školama Srednjobosanskog kantona u kojima će se obuhvatiti preko 1000 djece i njihovih nastavnika. Cilj projekta...\nVeć osamnaest dana traje potraga za 80-godišnjim Enverom Mujagićem iz Bugojna, koji je nestao dan uoči Nove godine, od kada mu se gubi svaki trag. U MUP-u SBK-a danas su nam potvrdili da su, nažalost, sve dosadašnje aktivnosti koje su poduzete na njegovom pronalasku, bile bezuspješne. Po riječima glasnogovornika kantonalnog MUP-a Sefira Baručije policijski službenici svakodnevno borave na Vlašiću,...\nMujo Kovačević trener seniorske momčadi KK Iskra: ,,Sportski savez ne želi dobro košarci u gradu Bugojnu!“\nDa se klubovi u našem gradu nalaze u veoma teškoj finansijskoj situaciji i bez ikakve podrške onih koji bi se trebali brinuti o njima nije nikakva novost za sve ljubitelje sporta u našem gradu. Međutim, vrhunac besparice i nebrige odgovornih ljudi dostignut je krajem prošle godine kada je u novu sezonu trebao započeti seniorski tim košarkaškog kluba Iskra Bugojno....


IDEAHOUSE: Prvo javno predstavljanje u emisiji "Žikina šarenica" - Idea PRO\nHome » Vesti » IDEAHOUSE: Prvo javno predstavljanje u emisiji “Žikina šarenica”\nEtno-reklamna agencija i video-kuća Idea Pro na austrijskom tržištu je prisutna još od daleke 2006. Više od osam godina je, između ostalog, proizvodila i vrlo omiljenu emisiju „Dijaspora uživo“ koju je na Pink Plusu i Okto-televiziji vodila Vesna Dimitrijević.\nSada, posle kraćeg „zatišja“, Vesna je gledaocima „Šarenice“ predstavila novi, veliki projekat: poslovno-medijski centar „Ideahouse“, koji se nalazi na Albertinaplatz-u u 1. bečkom okrugu. Reč je o modernom objektu s prostranom salom za press-konferncije i skupove, redakcijom, sopstvenim studijem i kompletnom video-produkcijom. Centar će se posvetiti razvijanju što intenzivnije medijske, privredne i kulturne saradnje između Austrije i Srbije, odnosno Beograda i Beča, kao i zemalja u regionu. Planirani su novi formati i atraktivne rubrike na potpuno modernizovanom portalu dijaspora.tv, kao i postupna izgradnja sadržaja internet-televizije za sve ljude koji žive u Austriji i za zainteresovane u Srbiji.\nTokom radova na snimanju „Žikine šarenica“ predstavljena je i kultura Srba u Beču. Nastupili su brojni umetnici koji su zabavili publiku na Columbusplatz-u i pred Gradskom većnicom. Među intervju-partnerima voditelje Žike Nikolića bili su, između ostalih, predstavnici gradske policije, 10.-og becirka, Kuratorijuma bečkih domova za stara lica, različitih udruženja i firmi, kao što je Käserei Gloggnitz, koja proizvodi „pravi srpski kajmak i sir“ od austrijskog mleka, direktor firme za telekomunikacione usluge „m:tel Austria“, gospodin Milenko Cvijanović i mnogi drugi.\nPosetioci su mogli da pozdrave i austrijskog saveznog kancelara Kristijana Kerna (Christian Kern – SPÖ) i zamenika gradonačelnika Beča, gospodina Johana Gudenusa (FPÖ) sa suprugom. Oni su uputili apel austrijskim državljanima srpskog porekla da učestvuju na izborima 15. oktobra 2017.\nPink, RTS, Vesna Dimitrijević


Aleksandar Dibalj za "Večernje novosti": Hram spomenik srpsko-ruskom prijateljstvu - NIS\nAleksandar Dibalj za „Večernje novosti“: Hram spomenik srpsko-ruskom prijateljstvu\nNaši narodi imaju jake mnogovekovne duhovne veze i nadamo se da će Hram Svetog Save postati najveći spomenik rusko-srpskog prijateljstva, koje uspešno odoleva zubu vremena. Aleksandar Dibalj, član Upravnog odbora kompanije "Gaspromnjeft" Ovo, za "Novosti", ističe Aleksandar Dibalj, član Upravnog odbora kompanije "Gaspromnjeft". On naglašava da će iznos od četiri miliona evra, koje je ova kompanija izdvojila za završetak radova na Hramu na Vračaru, biti namenjen za tehničke radove na mozaiku kupole, ukupne površine 1.230 kvadratnih metara. Umetničko rešenje već je doneto, a predstoji izbor najboljeg izvođača radova, sa kojim će "Gaspromnjeft" potpisati ugovor.\n"Gaspromnjeft" sebe vidi ne samo kao najvećeg investitora u Srbiji, već i kao kompaniju za koju srpsko i rusko kulturno nasleđe imaju izuzetnu vrednost.\n- Sva tehnička pitanja razrađivaćemo sa srpskim i ruskim učesnicima projekta. Predstavnik ruske vlade kao koordinator projekta biće "Rossotrudničestvo", organizacija Ministarstva spoljnih poslova Ruske Federacije. Sa srpske strane je to Glavni odbor Društva za podizanje Hrama. Šta vas je motivisalo da pomognete izgradnju Hrama Svetog Save u Beogradu? - Dolaskom "Gaspromnjefta" 2009. godine, počeo je veliki program društvene podrške, koja je, između ostalog, bila usmerena i na očuvanje istorijskog nasleđa i kulture Srbije. Do sada smo uložili 32 miliona evra. Hram Svetog Save drugi je po veličini projekat u okviru očuvanja istorijskog nasleđa Srbije. Prethodila mu je obnova Ruskog nekropolja na Novom groblju u Beogradu, gde počivaju ruski i srpski vojnici koji su poginuli u Prvom svetskom ratu. Takođe, rekonstruisana je i Iverska kapela, kao i spomenik ruskim vojnicima i caru Nikolaju Drugom, prema kome Srbija ima poseban odnos zbog njegove odluke da uđe u rat kako bi zaštitio bratsku zemlju. Osamdesetih godina prošlog veka bio sam đak ruske škole u Srbiji. Za mene lično učešće u ovim projektima je od posebnog značaja. Takođe, ponosim se činjenicom da "Gaspromnjeft" sebe vidi ne samo kao najvećeg investitora u Srbiji, već i kao kompaniju za koju srpsko i rusko kulturno nasleđe imaju izuzetnu vrednost. Srbija je, verovatno, nama najbliža država, a sa kojom se ne graničimo. Pomenuli ste da predstoji zaključenje ugovora o donaciji za radove na Hramu. Kako će ova sredstva biti potrošena? - Planiramo da na osnovu rezultata konkursa zajedno sa "Rossotrudničestvom" izaberemo izvođača radova, zaduženog za mozaičnu dekoraciju kupole, shodno odabranom kreativnom rešenju. Sa predsednikom Srbije dogovoreno je da će kontrolu realizacije svih radova u skladu sa utvrđenim rešenjem obavljati Glavni odbor Društva za podizanje Hrama, čiji su članovi kako ruski, tako i srpski predstavnici.\nNaši narodi imaju jake mnogovekovne duhovne veze i nadamo se da će Hram Svetog Save postati najveći spomenik rusko-srpskog prijateljstva, koje uspešno odoleva zubu vremena.\nDa li je "Gaspromnjeft" kao investitor imao neke specifične zahteve u pogledu realizacije radova? - Nismo stručni za izradu mozaika i crkveno graditeljstvo. Zato ćemo zajedno sa "Rossotrudničestvom" i Glavnim odborom Društva za podizanje Hrama angažovati stručnjake koji imaju iskustva u realizaciji sličnih projekata u pravoslavnim hramovima. Kontrolu nad kvalitetom i usklađenošću izvođenih radova sa izabranim umetničkim rešenjem nameravamo da prepustimo našoj ćerki kompaniji, NIS-u, koja će privući kvalifikovane stručnjake iz oblasti mozaične dekoracije. Na čelu celokupnog procesa će biti Kiril Kravčenko, generalni direktor NIS-a, u koga imaju potpuno poverenje kako srpska, tako i ruska strana. Uprkos globalnoj energetskoj krizi pomažete niz kulturnih manifestacija u Srbiji. Koji su vaši razlozi za ulaganje u nekomercijalne delatnosti? - Nemamo formalnu obavezu da se bavimo donatorstvom, odnosno sponzorskim projektima u Srbiji. Naravno, to nas ne ometa da svake godine u ove projekte uložimo više od pet miliona evra. Za naftnu industriju nastupila su teška vremena, ali to nas neće sprečiti da u 2016. povećamo naša ulaganja u nekomercijalne projekte. Prema Srbiji, srpskom narodu i njegovom istorijskom nasleđu, koje smatramo zajedničkom kulturnom baštinom, negujemo zaista poseban odnos. Iz tog razloga "Gaspromnjeft" podržava veliki broj projekata iz oblasti kulture u Srbiji. Tu je podrška muzičkom festivalu "Boljšoj", koji već treću godinu uspešno realizujemo u saradnji sa Emirom Kusturicom. Ovaj jedinstveni muzički festival je naš način da pružimo podršku mladim talentima iz muzičkih škola i akademija iz Srbije, Republike Srpske i Rusije. Ove godine smo podržali i realizaciju međunarodnog filmskog festivala "Kustendorf" u Srbiji. "Gaspromnjeft" je organizator velikog broja izložbi ruskih fotografa u Beogradu... A šta je sa sportskim projektima koje podržava kompanija, da li je planirano smanjenje ulaganja? - "Gaspromnjeft" je generalni sponzor FK Crvena zvezda od 2010. godine i podržavaćemo ovaj klub i ove godine. Istovremeno, naša ćerka kompanija, NIS, sponzor je Košarkaškog kluba Partizan. Nastavićemo da podržavamo oba kluba i dalje.


Ljubovija | Logistic Magazin\nŠest ponuda za izgradnju graničnog prelaza Bratunac-Ljubovija (BIH)\nU Upravu za indirektno oporezivanje (UIO) BiH stiglo je šest ponuda za izgradnju graničnog prelaza Bratunac-Ljubovija, čija je procijenjena vrijednost 12,3 miliona KM bez PDV-a. Tender za izgradnju graničnog prelaza raspisan je u januaru, a nadležna komisija počela je da analizira dostavljene ponude, piše “Glas Srpske”. “Ne možemo precizirati kada će posao biti završen, jer je riječ o obimnoj dokumentaciji. […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: Bratunac, granični prelaz, Ljubovija, vesti\nUskoro radovi na GP Bratunac na mostu “Bratoljub” (BIH)\nUprava za indirektno oporezivanje BiH (UIO) raspisala je tender za izgradnju graničnog prelaza Bratunac, procijenjene vrijednosti 12,3 miliona KM bez PDV-a. Rok za dostavljanje ponuda na ovaj tender ističe 7. marta u 12 časova, a ponuđači da bi učestvovali u postupku javne nabavke moraju dostaviti i originalnu bezuslovnu bankarsku garanciju za ozbiljnost ponude. Iznos tražene garancije za ponudu je 145.000.000 […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: Bratunac, granični prelaz, Ljubovija, rodvi, vesti\nU septembru tender za izgradnju carinskog prelaza između Bratunca i Ljubovije\nPredsedavajući Veća ministara Denis Zvizdić najavio je u Sarajevu da će u septembru biti raspisan tender za izgradnju carinskog prelaza između Bratunca u Republici Srpskoj i Ljubovije u Srbiji. On je izjavio novinarima da je Veće ministara već obezbedio 11 mil KM (5,5 mil EUR), a da će u narednom periodu biti obezbeđena još dodatna 3 mil KM (1,5 mil […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: Bratunac, carinski prelaz, Ljubovija, tender, vesti\nMost i dalje bez puta – Na otvaranje mosta za saobraćaj čeka se još od aprila (SRB)\nU poplavama 2014. godine porušen je most na reci Ljuboviđi u Ljuboviji, nakon čega je sagrađen novi most, novcem obezbeđenim preko Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima. Zbog nerešenih imovinsko – pravnih odnosa, koji onemogućavaju izgradnju prilaznih puteva, na otvaranje mosta za saobraćaj čeka se još od aprila. Iako imaju betonski most urađen po svim standardima, meštani Ljubovije automobilima idu preko […]\nKategorija: Stanje na putevima Tagovi: Ljuboviđa, Ljubovija, most, vesti\nDrinska magistrala u potpunosti obnovljena (SRB)\nDrinska magistrala, državni put kroz opštinu Mali Zvornik u proteklih godinu i po dana u potpunosti je obnovljen, a samo na potezu do Velike Reke podignuto je pet mostova i izgrađeno više propusta za vodu. U okviru revitalizacije saobraćajnice, od Loznice do Gračanice, u ljubovijskom kraju, koju sprovodi Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, asfaltirano je oko 40 kilometara puta, a […]\nKategorija: Stanje na putevima Tagovi: drinska magistrala, Ljubovija, loznica, Mali Zvornik, vesti\nSrušen stub novog mosta preko Drine (SRB)\nnovembar 11, 2016 administrator Ostavite komentar\nBujica je srušila i odnela deo mosta u izgradnji preko Drine između Bratunca i Ljubovije. Ministarka građevinarstva, Zorana Mihajlović, optužila je nadležne u Hidroelektrani “Bajina Bašta” da su tri dana pre nego što je dogovoreno podigli branu i potopili konstrukciju. Mihajlovićeva je u četvrtak obišla radove u pratnji inženjera i izvođača radova koji su konstatovali da je ovom projektu naneta […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: Bratunac, Drina, Ljubovija, most, vest, Zorana Mihajlović


Iznenađenje u Madridu: Murinjo se vraća na Santjago Bernabe?!\nŽoze Murinjo pregovara sa Realom – ovo je vest koja je iznenadila sve navijače aktuelnog klupskog prvaka Evrope. Povratak portugalskog trenera na Sanjtago Bernabe nije samo nagađenje medija, već sasvim realna opcija.\nU slučaju da ne zadrži posao u Mančester Junajtedu, Murinjo je spreman i za povratak u Madrid. On je ekipu Reala sa velikim uspehom vodio od 2010. do 2013. godine, a možda najveća prepreka za novi angažman je ne baš sjajan odnos koji fudbalski trener ima sa nekoliko igrača, pre svega sa kapitenom Serhiom Ramosom.\nU Junajtedu nisu zadovoljni rezultatima ove sezone. Murinjo se već nalazio pred smenom, ali su ga pobeda nad Njukaslom i remi sa Čelsijem za sada oslobodili pritiska o otkazu. Situacija u Real Madridu je još teža – trener Lopetegi najčešće ređa poraze ili remije, a pre vesti o razgovorima sa Murinjom, kao najveći kandidat za novog stratega španskog kluba važio je Italijan Antonio Konte.


22:28 06 Jun 2020\nKo se u SNS-u boji tajnih izbora još?\nFunkcionere Srpske napredne stranke, ako se može verovati srpskim tabloidima, zahvatila je „panika” zbog odluke Predsedništva SNS-a da glasanje na stranačkoj skupštini bude tajno. Da je ovu odluku doneo neki drugi organ SNS-a, pa i da poverujemo, ali za nju su glasali svi „uspaničeni” funkcioneri, koji su upravo članovi Predsedništva.\nČak 70 odsto odsto vesti u zapadnim medijima je posredovano. Ukrajina je ključno mesto u kome se prelamaju svetski događaji, ali se, zarad ubeđivanja javnog mnjenja, ne oslanjaju samo na tabloide, već koriste i Vašington post, Njujork tajms, Gardijan, smatraju stručnjaci sa kojima je Sputnjik razgovarao.\nPopularnost „Raša tudej“ - ljudi žele da čuju i drugu stranu\nSve veća gledanost televizije „Raša tudej“ odražava potrebu ljudi da upoznaju i drugi pristup aktuelnim problemima, ocenili su stručnjaci u izjavama za Sputnjik, komentarišući zabrinutost EU zbog rastućeg uticaja te televizije i otvaranja internet portala i radio-stanica širom sveta.


POČETNA Aktuelna dešavanja Obraćanje zaposlenima\nNeprimereno je, da bilo ko od političkih stranaka, u svojoj kampanji koristi zaposlene Đerdap usluga i umesto nas samih, rešava status Đerdap usluga i po tom pitanju organizuje u subotu 26.03.2022.god od 10h na Trgu Kralja Petra u Kladovu, skupljanje potpisa za rešavanje našeg statusa u EPS-u.\nNe osvrćite se na peticiju u vezi ovog pitanja, jer Đerdap usluge imaju rešeno pitanje statusa i svoje ugovore sa EPS-om.\nPodržavam buduću borbu bilo kog Predsednika Opštine koji će na predstojećim izborima biti izabran, na legitiman i demokratski način i njihovu buduću borbu da u prioritete svog programa daju značaj postojanja i opstanka Đerdap usluga u našem gradu. Ali ne podržavam da se pred nastupajuće izbore, skupljanjem vaših potpisa promovišu pojedinci i na taj način istakne značaj Đerdap usluga, a da ispred te PETICIJE ne stoji vaš generalni direktor, kao pokretač i nosilac jedne takve inicijative.\nDuboko sam kao generalni direktor razočarana kakav je politički potez pred izbore povukao gdin Radovan Arežina.\nBorbu za naše buduće poslove i naš opstanak vodiće vaš direktor i rukovodstvo, zajedno sa vama.\nBudite dosledni svog stava i mišljenja i sada i uvek, ali je moja obaveza da vas obavestim i zamolim da sačekate sastanak koji ću sa vama organizovati nakon izbora i objasniti vam politiku našeg Društva i našeg kapitala.


Efikasno upravljanje ciklusima proizvodnje, poručivanja i isporuke\nOptimizovana logistika za organska osvežavajuća pića\n„cargo-partner je uvek tu da nas podrži u optimizaciji naših procesa. I možemo da računamo na njih kada treba obezbediti da naša roba pravovremeno stigne na odredište.“\nThomas Miksits, osnivač i izvršni direktor kompanije all i need\nall i need beverage GmbH nudi ukusne, organske i veganske osvežavajuće napitke proizvedene u Austriji. Napici se prave od svežih i celih listova senča zelenog čaja i super voća aronije i asai bobica, zaslađenih samo prirodnim sokom agave.\nKompanija koja je osnovana 2010. godine sa sedištem u Beču, Austrija, tražila je logističkog partnera za optimizaciju svih procesa u okviru lanca snabdevanja. Pored transporta i skladištenja, uključujući dodatne usluge, upravljanje inventarom ima odlučujuću ulogu u efikasnom upravljanju ciklusima proizvodnje, poručivanja i isporuke.\nall i need sarađuje sa kompanijom cargo-partner, pružaocem međunarodnih transportnih i logističkih usluga, od juna 2016. godine. Njihovo glavno skladište nalazi se u logističkom centru cargo-partnera u Fišamendu. cargo-partner obavlja pripremu za transport, skladištenje i distribuciju do maloprodavaca, na mesta događaja i do krajnjih kupaca u Austriji, Nemačkoj, Švajcarskoj i Holandiji. Dodatne usluge obuhvataju uređenje izložbenog prostora na prodajnim mestima. Od juna 2016. godine cargo-partner je uredio 300 izložbenih prostora u maloprodajnim objektima širom Austrije. Osim toga, kompanija all i need je tražila efikasan i pouzdan sistem za upravljanje inventarom. Online Platforma SPOT, koju je razvio cargo-partner, obezbedila je idealno rešenje. Kompanija all i need u svakom trenutku ima pristup detaljnim informacijama o postojećim zalihama, prometu i roku trajanja putem SPOT platforme.\nKompanija all i need beverage GmbH\nIndustrija Prehrambene namirnice i lako kvarljiva roba\nBroj zaposlenih 10\nRešenja Avionski transport / Pomorski transport / Skladištenje / Dodatne usluge / Upravljanje lancem snabdevanja\nIskoristite cargo-partner mrežu sa najvišim standardima bezbednosti i kvaliteta za transport robe na bilo koju lokaciju u svetu.


'Preterana Jankovićeva reakcija prema DS'\nSociolog politike i profesor na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu Jovan Komšić ocenjuje za Radio Slobodna Evropa (RSE) da "najnovije trzavice u opozicioniom bloku Srbije između Saše Jankovića, lidera Pokreta slobodnih građana, i Demokratske stranke (DS) pokazuje nesposobnost proevropske opozicije da artikuliše jednu svrsishodnu i za građane razumljivu formulu promena".\nKomentarišući kritike koje je Pokret slobodnih građana Saše Jankovića uputio na račun Demokratske stranke, nakon što je lider DS-a Dragan Šutanovac izjavio da će ta partija učestvovati u dijalogu o ustavnim promenama koji je inicirao predsednik Srbije Aleksandar Vučić, Komšić smatra da je reč o "prenaglašenoj vrednosnoj poziciji pokreta Saše Jankovića".\n"Mi tek treba da vidimo kakvu je promenu predložila Demokratska stranka i to nije a priori provučićevska promena. Ukoliko Srbija želi da bude članica Evropske unije, ona mora da promeni Ustav. Očekivati da će se političke snage polarizovati na dva radikalno suprotstavljena pola, a ne odrediti se i prema temi promene Ustava je u ovom momentu preuranjen, prenaglašen i iluzoran politički potez Jankovićeve grupacije", ocenjuje Jovan Komšić.\nPokret slobodnih građana, čiji je lider bivši ombudsman Saša Janković, saopštio je da obustavlja planove o izbornoj saradnji sa Demokratskom strankom, zbog toga što je predsednik DS Dragan Šutanovac, kako se navodi u saopštenju, javno ponudio Aleksandru Vučiću saradnju na izmenama Ustava.\n"U stanju prikrivene diktature pod fantomkama, time se suštinski učestvuje u lažiranju demokratije i simulaciji dijaloga. Građani Srbije imaju pravo da znaju ko stoji sa koje strane. Beskrajne političke kombinatorike moraju biti zamenjene čvrstim i principijelnim stavovima u koje se građani Srbije uvek mogu pouzdati. Niko nema pravo da se kocka njihovim poverenjem", navodi se u saopštenju.\nTaj pokret je izrazio žaljenje zbog, kako se navodi, "zaokreta predsednika DS-a", ali i ponovio da je jedini dijalog koji će ikada imati sa Aleksandrom Vučićem isključivo "razgovor o mirnoj predaji vlasti".\nJankovićev pokret objavio je saopštenje nakon što je Šutanovac rekao da je Politički savet DS-a prošle godine dobio zadatak da uradi izmenu dela Ustava koji se tiče pravosudnog sistema i da je taj predlog prezentovan pre dva meseca.\nOvo je period kada se još traga za formulom delotvorne političke alternative.\n– Jovan Komšić\nU svom pisanom odgovoru na kritike iz redova Pokreta slobodnih građana Demokratska stranka navodi da nema nikakvog zaokreta u odnosu DS prema vladajućoj koaliciji.\n"Inicijativa za promenu Ustava u delu pravosuđa kojim bi pravosuđe bilo depolitizovano i lišeno svakog uticaja izvršne i zakonododavne vlasti upravo je suprotno interesima vladajuće oligarhije i Aleksandra Vučića", navodi se u saopštenju Demokratske stranke, upućenom nakon kritika iz redova Pokreta slobodnih građana Srbije, na čijem čelu je bivši ombudsman Saša Janković.\nU saopštenju demokrata navodi se da je ta stranka "bezuslovno podržala" Jankovića na predsedničkim izborima aprila 2017. godine i da zbog toga saopštenje njegovog pokreta "zbunjuje građane Srbije i ide u korist štete celokupne opozicije pred izbore u Beogradu".\n"Sašu Jankovića ne smatramo protivnikom Demokratske stranke, kao ni članove Pokreta slobodnih građana", saopštila je DS.\nUmanjene šanse opozicije na beogradskim izborima\nLider demokrata Dragan Šutanovac ranije je izjavio da je njegova stranka bila spremna da podrži Jankovića i u trci za gradonačelnika Beograda naredne godine, ali da prvi čovek Pokreta slobodnih građana nije bio zainteresovan za to mesto.\nU međuvremenu se se oglasile i Socijaldemokratska stranka kao i organizacija Vuka Jeremića, koje su u zasebnim saopštenjima navele da je njihov preduslov za politički dogovor na nivou opozicije obećanje da neće biti saradnje sa Srpskom naprednom strankom (SNS).\nBeogradski izbori biće sledeći test koji treba da pokaže da li se makar donekle konsolidovala opozicija koja je od dolaska koalicije okupljene oko SNS-a na vlast u stanju entropije.\nU svetlu novih trzavica u proevropskom bloku opozicionih stranaka Jovan Komšić ne veruje da će opozicija moći da ostvari značajniji rezultat.\n"Mislim da to umanjuje šanse opozicije, jer će se stranke svestrano truditi da u medijima – u meri u kojoj su im oni dostupni, s obzirom na to da opozicija ima ograničen pristup sredstvima informisanja – daju podršku svojim kandidatima, a to znači da će difuzno oslabiti mogućnost koncentracije političke pozicije", kaže Komšić.\nPotraga za konstruktivnom opozicionom platformom\nNa predsedničkim izborima održanih početkom aprila ove godine, aktuelni predsednik Srbije Aleksandar Vučić, kandidat široke koalicije okupljene oko SNS-a, odneo je pobedu u prvom krugu sa 55 posto glasova, a prvi iza njega bio je bivši zaštitnik građana Saša Janković sa podrškom od 16 odsto. Njega su uz DS-a podržale Nova stranka, Socijaldemokratska unija i Vojvođanska partija, te brojne javne ličnosti i građanski pokreti.\nKao i danas, u susret beogradskim izborima, tokom predsedničke kampanje glavna tema opozicionih partija je bila odnos prema tadašnjem premijeru i prvom čoveku SNS-a Aleksandru Vučiću.\nZa Jovana Komšića to znači da opozicija još nema konstruktivnu i novu platformu.\n"Ovo je period kada se još traga za formulom delotvorne političke alternative. Stoga je bitno danas u Srbiji otvarati te ključne teme, kao što je promena Ustava, i to ne samo sa stanovišta preambule i usaglašavanja odredbi članova Ustava sa evropskim zakonodavstvom, već i kada je reč o drugim temama. Ako političku inicijativu svedemo pre svega na navijanje 'za' ili 'protiv' ključne političke ličnosti u Srbiji, onda politika prestaje biti sadržinski zanimljiva i motivišuća za onaj deo građanstva koji trenutno ne zna za koga da glasa", ocenjuje Komšić.\nDa li se opozicija odbijanjem da razgovara sa Vučićem delegitimizuje za učešće u procesu promene Ustava? U promeni Ustava treba da učestvuju svi društveni činioci, navodi profesor ustavnog prava Bogoljub Milosavljević.\nOn međutim, petpostavlja da je ova promena suviše obojena jednom jedinom idejom i da ide iz jednog centra i da to može biti ono što nekima smeta.\n„Odnosno da će verovatno to da se vodi na takav način da se čitava promena izvede samo uz formalno učešće ostalih subjekata, a da jedino vladajuća stranka bude ona koja će i odlučivati i ponuditi nacrt promena“, ocenjuje Milosavljević.\nNakon dolaska na mesto predsednika, Vučić je pozvao sve političke i društvene činioce na "unutrašnji dijalog" o Kosovu i promeni Ustava.\nVeći deo opozicionih partija je tada ocenio da je ovaj Vučićev poziv teško ostvariv.


Đukanović: Protesti opozicije anticrnogorski, anti-NATO i antidemokratski | Crnogorska pitanja\n← Amfilohije potvrdio da je cilj protesta pokušaj odlaganja pozivnice za NATO\nDPS: Amfilohije i DF negiraju crnogorsku državu i naciju →\nĐukanović: Protesti opozicije anticrnogorski, anti-NATO i antidemokratski\tPosted on oktobar 8, 2015\tby Crnogorska pitanja Komentarišući najavu organizatora protesta, Demokratskog fronta (DF), da će biti istrajni u zahtjevima, sve dok Vlada ne podnese ostavku, premijer je rekao da će „protesti onda potrajati“.\n„Moramo svi zajedno pristajati na pravila demokratskih društava. Dakle, organizator protesta je Demokratski front, koji je politička grupacija s podrškom od šest odsto. Odgovorna vlast ne smije sebi dozvoliti da se ponaša u skladu s ultimatumima koje postavlja šest ili deset odsto, jer bi tako pokazala svoju neodgovornost prema onom što je demokratski izbor građana“, rekao je Đukanović gostujući u emisiji Odgovoran odgovor, na Radiju Crne Gore.\nOvo su protesti Nove, a ne DF-a\nKad je u pitanju karakter protesta, Đukanović je podsjetio da je uoči okupljanja kazao da je potencijalno riječ o antidemokratskim, anticrnogorskim i antinato protestima.\n„Posljednji događaji od nedjelje veče ukazuju da je veoma upitno je li riječ o protestima DF-a ili protestima samo jedne partije, dakle Nove srpske demokratije. Svakako nije riječ ni o građanskim protestima. Da li je riječ o anticrnogorskim protestima? Dozvolite da primijetimo da su se organizatori veoma upregli u namjeri da obezbijede što je moguće širu podršku iz međunarodne javnosti, ali ona stiže samo iz Beograda. Ne od državne politike Srbije, nego Demokratske stranke Srbije“, rekao je Đukanović, navodeći da se organizatori oslanjaju na anticrnogorske strukture u okruženju.\nPremijer je kazao da okupljanja, iako su mirna, ne znači da su demokratska.\n„Da bi bila demokratska, morala bi biti u skladu s Ustavom i zakonima. Da li su u skladu? Dogodilo se nekoliko kršenja pravnog sistema. Organizatori su najavili da će se okupljanja dešavati ispred crnogorskog parlamenta. A onda su, suprotno tome što su obaveze koje su preuzeli, organizovali šetnju i promijenili mjesto okupljanja čime su se stekli uslovi za zabranu takvih protesta, što vlast, potvrđujući demokratski kapacitet, nije uradila“, rekao je premijer.\nĐukanović je rekao „da ćemo se potruditi da uskoro stvorimo uslove za normalno funkcionisanje života u glavnom gradu“.\n„Opozicija se nema čemu nadati ni na narednim izborima“\nPremijer smatra da je opozicija u nemoći da dođe na vlast, te da opozicija, posebno DF, osjeća nemoćnim i u odnosu na predstojeće parlamentarne izbore.\n„Sve to njih upućuje na zaključak da se nemaju čemu dobrom nadati ni na predstojećim parlamentarnim izborima na proljeće 2016. godine. I sada pokušavaju da na drugi način ostvare svoj cilj da dođu do vlasti, ili time što će smijeniti aktuelnu vlast, ili tako što će ishodovati politički kompromis da se dođe do prelazne vlade koja bi, eto makar i na takav način, doprinijela ostvarenja njima neostvarenog cilja da budu dio vlasti u Crnoj Gori“, kazao je premijer.\nĐukanović je istakao i da su svi izbori u Crnoj Gori bili praćeni od strane relevantnih međunarodnih posmatrača, uz ocjenu da su oni bili demokratski.\n„Pravila po kojima su se organizovali izbori su uvijek propisivani od strane parlamenta, a ne Vlade. Tako smo u ranim fazama demokratskog razvoja izbjegli opasnost da Vlada tako privileguje aktuelnu vlast propisujući pravila po kojima će se odvijati izbori. Posljednji paket izbornih zakona je uprkos protivljenju vlade usvojen 2014. Po tim pravilima imali smo i lokalne izbore“, podsjetio je Đukanović.\nGovoreći o mogućem opstanku vladajuće koalicije, premijer Đukanović je podsjetio da SDP „prethodno na izborima 1996. godine nije ostvarila cenzus i nije postala parlamentarna partija“.\n„Od 1998. godine SDP nikad nije nastupio samostalno. Od starta je DPS njegovao jedan pažljiv odnos prema koalicionom partneru“, kazao je Đukanović.\nKazao je da je SDP imao napore da stalno uvećava svoj značaj u koaliciji: „Na početku je bilo to 17% rezultatskog kolača, a kasnije se to uvećalo na 20%“.\n„U politici se mora poštovati pravilo da vrijediš onoliko koliko obezbijediš podrške građana. Mislim da se u nekom vremenu SDP izgubio u takvom svom nastojanju. I kad su naišli na otpor DPS-a da im popušta u pogledu njihovih daljih zahtjeva, pokupali su da nas opomenu da mogu da prave drugačije političke aranžmane“, podsjetio je premijer Đukanović.\nKomentarišući predlog predsjednika Skupštine Crne Gore, Ranka Krivokapića, da se opozicija vrati u parlament, Đukanović je rekao da je to „na liniji onog što smo mi od strane Vlade saopštili“.\n„Djeluje dosta čudno da se neko ko je sastavni dio sistema vlasti odriče tog svog prava i izlazi da protestuje ispred parlamenta, vjerujući da će tako ostvariti neki ubjedljiviji utisak, a suočivši se izostankom masovne podrške građana. Ideja predsjednika parlamenta da bi se on u određenim uslovima mogao opredijeliti za formiranje neke prelazne vlade, ako dođe do političke korupcije, je veoma veoma veoma diskutabilna“, rekao je Đukanović.\nOn je istakao da je apsolutno neprihvatljiv način na koji predsjednik parlamenta interpretira opasnost od političke korupcije u Crnoj Gori.\n„Mislim da je riječ o potrebi SDP-a da grčevito brani svoj monopol jezička na vagi na parlamentarnoj sceni. Oni žele da nastave sa praksom političkih ucjena prema DPS-u. Ko god se iz opozicije eventualno opredijeli da se pridruži vladajućoj koaliciji, kao što to radi Pozitivna Crna Gora, podržavajući naš put prema NATO-u, to odmah od strane monopoliste SDP-a biva prepoznato kao smrtna opasnost, jer se tako gubi njihovo pravo na monopol i korupciju“, kazao je Đukanović.\nPremijer je komentarisao i posljednja hapšenja visokih funkcionera DPS-a u Budvi i Baru.\n„Svi ljudi koji su dobili mandat u ime naše partije da obavljaju javne poslove, dobili mandat da djeluju u skladu sa državnim interesima Crne Gore, u skladu sa Ustavom i zakonom. Razumijemo da u Crnoj Gori postoje državni organi koji imaju ustavnu poziciju da posumnjaju u zakonito postupanje određenih ljudi koji obavljaju javne poslove na državnom nivou, i da je njihova obaveza da provjere te svoje sumnje. Mi dajemo punu podršku Državnom tužilaštvu da doprinese boljoj vladavini prava, efikasnoj borbi protiv korupcije i kriminala“, rekao je Đukanović.\nOn je rekao da se podrazumijeva da se svaki dio vlasti, nakon nekog vremena, mora suočiti sa rezultatima svog rada.\nGovoreći o NATO integracijama, premijer je ocijenio kako je danas moguće kazati da je realno očekivati poziv za članstvo u NATO krajem godine. Premijer je rekao da se optimizam temelji na onome što je Crna Gora uradila prethodnih godina.\nĐukanović je rekao da je riječ o izuzetnom uspjehu.\n„Mi u političkom žargonu vrlo često kažemo da je riječ o ostvarivanju jednog od spoljnoipolitičkih ciljeva. Ja smatram da je ovaj uspjeh mnogo više od realizacije ovog spoljnopolitičkog cilja“, kazao je Đukanović.\nOn smatra da na ovaj način građani Crne Gore dobijaju mogućnost da rade u jednoj otvorenoj tržišnoj, razvijenoj ekonomiji.\n„Ovakvim izborom građani se opredjeljuju za bolčju vladavinu prava, za veće poštovanje ljudskih i manjinskih prava, bolju i kvalitetniju zdravstvenu zaštitu“, smatra premijer.\nPodrška NATO-u važna i za domaću javnost\nKomentarišući dolazak generalnog sekretara NATO-a, Jensa Stoltenberga, on je rekao da je to pokazatelj ozbiljnosti sa kojom se Alijansa posvetila Crnoj Gori kao aspirantu za NATO.\nPonovio je da se pozivom u Alijansu neće završiti sve obaveze prema NATO-u, ali ni prema nama samima, a koje se odnose na reforme u društvu. Kad je riječ o podršci javnosti za članstvo, on je rekao da bi odgovorna vlast trebalo da kreira javnost.\n„Nije samo za NATO važno da imamo većinsku podršku javnosti, nego je jednako važno i za našu domaću javnost i posebno za jednu odgovornu vlast“, kazao je premijer.\nOn je rekao da smo prethodnih godina „intenzivirali kampanju unutar Crne Gore“, što je, kako smatra premijer, dalo rezultate. Premijer je ponovio da nema potrebe za referendumom oko članstva Crne Gore u NATO-u, jer se članstvom ne odričemo suvereniteta, kao što je slučaj s učlanjenjem neke zemlje u Evropsku uniju.\nĐukanović je podsjetio da su, od 12 zemalja, koje su pristupile NATO-u u posljednje dvije decenije, samo dvije organizovale referendum.\n„Jedna zato što je to bio ustavni imperativ, riječ je o Mađarskoj, a druga jer je tog dana organizovala referendum o NATO-u i EU, to je bila Slovenija“, istakao je Đukanović.\nOn je rekao da nije novost to što opozicija ne prihvata rezultate istraživanja o podršci članstvu u NATO. Podsjetio je da opozicija nije nikada prihvatila ni rezultate demokratskog referenduma iz 2006. godine.\n„Oni vole da žive u zabludu da su vredniji, nego što su vredniji“, ocijenio je premijer Đukanović.\nPremijer, podsjećajući na posljednja istraživanja javnog mnjenja agencije DAMAR, navodi da raste broj onih koji podržavaju članstvo u Alijansi, u odnosu na one koji su protiv.\nOvaj unos je objavljen pod Ostalo i označen sa Milo Đukanović. Zabeležite stalnu vezu.\t← Amfilohije potvrdio da je cilj protesta pokušaj odlaganja pozivnice za NATO


Poznati parovi polufinala Lige šampiona na F4 u Budimpešti | Balkan-Handball.com\nHome / Ženski rukomet / Poznati parovi polufinala Lige šampiona na F4 u Budimpešti\nPoslednja izmena: 16/04/2019\nDanas su u Beču izvučeni parovi polufinala ženske Lige šampiona. Branilac titule iz Đera igraće za ulazak u novo finale protiv debitanta Vajpersa, dok će po prvi put u finale pobednik duela izmedju Rostova i Meca.\nĐer nema poraz u Ligi šampiona ove sezone(samo dva remija), a računajući i prošlu sezonu ima niz od 23 meča bez poraza. Rostov i Mec su ove sezone u eliti poraženi po dva puta, dok je Vajpers upisao 4 poraza. Đer ima i najveću gol razliku(+105), dok je najubedljiviju pobedu upisao protiv Podravke(+20).\nTri igračice i jedan trener (Ambroš Martin) igraće za svoju petu titulu: Katrin Lunde, Eduarda Amorim i Anita Gorbic.\nF4 se po šesti put igra u Laszlo Papp Areni u Budimpešti 11.i 12.maja. Đer je u Budimpešti osvojio tri titule, Bukurešt i Budućnost po jednu. Inače samo je Vardar učestvovao na svih pet finalnih turnira do ove sezone i imao skor od dva srebra i tri bronze.\nSULAND SA NAJVEĆIM ŠANSAMA ZA PRVOG STRELCA\nLista strelaca TOP 5 igračica izgleda ovako:\n76 goals: Ana Gros (SLO/Brest), Linn Sulland (NOR/Vipers)\nLista strelaca TOP 5 igračica koje će igrati u Budimpešti:\n← Prethodni članak BEZ BUDUĆNOSTI I BUKUREŠTA: Poznati učesnici F4 u Budimpešti\nNaredni članak → Penezić odvela Šiofok u finale EHF kupa protiv Esbjerga


Dvodnevna manifestacija povodom Svjetskog dana turizma | Trebinje Live\nTuristička organizacija Trebinja obilježiće 27. septembar - Svjetski dan turizma prigodnim programom prilagođenim za sve uzraste.\nPlaniran je poklon koncert u Dučićevoj ulici povodom najbolje ljetne turističke sezone, obilazak Grada sunca uz prikladne sadržaje za djecu iz vrtića, dan otvorenih vrata u Muzeju Hercegovine.\nU planu je i besplatno razgledanje grada u pratnji turističkog vodiča za srednjoškolce, zainteresovane turiste i građane, radionica učenika Turističke škole i dan otvorenih vrata u Turističkom info-centru za učenike završnih razreda Turističke škole, te nagradna igra putem društvenih mreža, saopšteno je iz gradske Turističke organizacije.\nKao centralno dešavanje programa, planiran je radni sastanak predstavnika grada i Turističke organizacije sa predstavnicima obrazovnih ustanova sa područja Trebinja, koje pripremaju i profilišu kadrove za oblast turizma.\nSastanak će biti održan sutra od 11.00 do 12.00 časova u prostorijama Visoke škole za turizam i hotelijerstvo.


Astrofon21 » slova\nSvako slovo nosi različite vibracija povezane sa odgovarajućim brojem u imenu. Isto tako, ponavljanje pojedinih slova u imenu stvara pozitivne i negativne karakteristike osobe. Ponavljanje slova A, I, J, čini osobu hrabrom i jakom. To takođe znači priznanje, borbu za nezavisnost i slo\nU numerologiji svako slovo skriva u sebi dualnost dva sveta- materijalnog i duhovnog. Značenje pojedinačnih slova treba tumačiti u skladu sa osnovim vrednostima: Slovo A – Intelektualne sposobnosti, sposobnost analitičnog razmišljanja. B – saosećanje, nežnost, spremnost da


Dani izraelskog filma 11. i 12. decembra\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 09.Dec.2019, 08:00\nUdruženje OFF Novi Sad, koje je do sada Novosađanima upriličilo projekcije desetine filmskih hitova iz Srbije i regiona kao i prošlogodišnje izdanje Dana izraelskog filma, organizuje manifestaciju "Dani izraelskog filma" koja će se u saradnji sa Ambasadom Izraela u Beogradu održati 11. i 12. decembra u bioskopu Arena Cineplex a biće prikazana dva uspešna ostvarenja izraelske kinematografije.\nIako su Dani izraelskog filma u Beogradu praksa već godinama, novosadska publika >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << do prošle godine nije imala priliku da vidi najbolja ostvarenja ove novije, ali vrlo plodne kinematografije. Prvog dana će biti prikazan najgledaniji izraelski film u protekle tri decenije, komedija "Bilo im je suđeno", debitantsko je ostvarenje Odeda Raza o dvojici kriminalaca koji preživljavaju teroristički napad u Jerusalimu i rešavaju da iz korena promene svoje živote.\nVelika je čast nastaviti tradiciju organizovanja ove manifestacije i novosadskoj publici omogućiti približavanje izraelske filmske kulture, a nadamo se da će velika zainteresovanost i za ovogodišnje Dane izraelskog filma dati prostora da se naredne godine oni produže na čitavu nedelju, kakav je to slučaj u Beogradu - navode iz Udruženja OFF.\nUlaznice za filmove koštaće 300 dinara i biće u prodaji na blagajni bioskopa Arena Cineplex.\nManifestacija "Dani izraelskog filma", u saradnji sa Ambasadom Izraela u Beogradu, održaće se 11. i 12. decembra u Areni Cineplex...Iako su Dani izraelskog filma u Beogradu praksa već godinama, novosadska publika do prošle godine nije imala priliku da vidi najbolja ostvarenja ove novije, ali vrlo...


Oland: Francuska i Rusija traže rešenje za „mistrale“ - 19.04.2015, Sputnik Srbija\nOland: Francuska i Rusija traže rešenje za „mistrale“\nPredsednik Francuske Fransoa Oland izjavio je u nedelju da Pariz traži izlaz iz nastale situacije oko nosača helikoptera tipa „mistral“, čija predaja, prema... 19.04.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, francuska, fransoa oland, mistral\n14:40 19.04.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nPredsednik Francuske Fransoa Oland izjavio je u nedelju da Pariz traži izlaz iz nastale situacije oko nosača helikoptera tipa „mistral“, čija predaja, prema njegovim rečima, zavisi od rešenja ukrajinske krize.\nJoš dva meseca za dogovor oko „Mistrala“\n13 April 2015, 12:30\n„’Mistrali‘ su postali predmet razgovora i ostaju predmet razgovora. Vodimo pregovore kako bismo pronašli izlazak iz krize“, izjavio je Oland u programu televizije Kanal +.\nOn je rekao i da se nada da će se u petak sastati sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom u Jermeniji.\nUgovor o isporuci dva nosača helikoptera tipa „mistral“ između francuske kompanije DCNS/STX i „Rosoboroneksporta“ zaključen je 2011. godine. Trebalo je da Francuska isporuči prvi brod „Vladivostok“ u novembru prošle godine, ali do toga nije došlo. Rusija očekuje od Francuske ili da isporuči brodove ili da vrati novac.


Vesić: Nastavak rekonstrukcije šetališta "Lazaro Kardenas" - EMBARGO 011\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić najavio je nastavak radova na rekonstrukciji novobeogradskog šetališta „Lazaro Kardenas“, podsećajući da su do sada završeni radovi u Bloku 45.\n„U okolini šetališta živi oko 35, možda i 40 hiljada ljudi i kada je Novi Beograd građen ono je bilo planirano, zbog čega se izdvaja lepotom. Godine 2019. počeli smo sa radovima, a Vlada Srbije je za tu namenu dala 300 miliona dinara. Do sada je uloženo skoro 450 miliona dinara u rekonstrukciju, jer je dodatnih 150 miliona obezbedio Grad Beograd. Završili smo kompletno šetalište u Bloku 45 i sada tu ima šest novih dečjih igrališta, saobraćajni poligon, novi tereni, dve teretane na otvorenom, zasađeno je 235 novih stabala, postavljene 152 nove klupe. Sada je to mesto gde dolaze deca i iz drugih delova grada – naveo je Vesić.\n„Uradićemo novo dečje igralište, rekonstruisaćemo četiri postojeća, uradićemo teretanu na otvorenom, saobraćajni poligon, sanaciju košarkaškog terena, kao i teren za boćanje, zasadićemo novih 53 stabla. Ukupno će to vredeti oko 150 miliona dinara i svi ti radovi trebalo bi da budu završeni do 15. decembra“, istakao je Vesić.\n„To znači da ćemo tokom 2022. raditi i deo u Bloku 70, nakon čega će čitavo šetalište “Lazaro Kardenas“ biti završeno“, kazao je Vesić.\nSve što je tamo urađeno, dodao je Vesić, radilo je „Zelenilo – Beograd“.\nOdbornici danas o protokolu o saradnji Hilandara i Beograda\nPOKLON KONCERT ZA DAN ZALJUBLJENIH U BOŽIDARCU: Uživajte uz španske, italijanske i portugalske hitove


U Srbiji su pandemija i ograničavanje poslovanja zbog nje u 2020. uticali na poslovne subjekte više nego na cene poslovnog prostora. Naime, prema podacima RGZ, registrovano je 2.397 kupoprodaja poslovnih prostora, svega dva procenta manje u odnosu na 2019. godinu. Prometovani su lokali, kancelarije, poslovni prostori za koje nije utvrđena delatnosti skladišni i magacinski prostori.\nJedan od najvećih kantautora na ovim prostorima i legendarni muzičar Đorđe Balašević preminuo je danas u 67. godini u Kliničkom centru Vojvodine. Balašević je pre tri dana primljen na Infektivnu kliniku, gde se lečio od upale pluća. Njegovo stanje se dodatno pogoršalo usled ranijih hroničnih zdravstvenih problema. Legendarni muzičar je pre dve godine imao infarkt i tada su mu ugrađeni stentovi.


Novi zakon omogućava finansiranje privatnih univerziteta iz budžeta\nNovi zakon o visokom obrazovanju je dospio u centar pažnje domaće javnosti zbog nekoliko rješenja.\nGlavna meta kritičara sadašnjeg teksta budućeg zakona, kome se zamjera da ima više loših rješenja, je odredba koja će privatnim univerzitetima i fakultetima omogućiti da dio novca zahvate iz državne kase.\nPosebnu dimenziju ovom zakonskom rješenju daje činjenica da je crnogorski premijer Milo Đukanović jedan od suvlasnika Univerziteta Donja Gorica, pa se ova okolnost tumači kao očigledan primjer konflikta interesa.\n"Više je nego očigledan konflikt interesa, samo što mene zabrinjava ovo ćutanje državnog Univerziteta," kaže funkcioner opozicionog Pokreta za promjene i profesor državnog Univerziteta Crne Gore Branka Bošnjak.\nPredrag Miranović, Foto: Savo Prelević\nRektor Univerziteta Crne Gore Predrag Miranović je, prije nešto više od mjesec dana, povodom sadržaja budućeg zakona o visokom obrazovanju, organizovao raspravu. Izrazio je nezadovoljstvo predloženom izmjenom načina izbora članova Savjeta za visoko obrazovanje i namjeru da Vlada propisuje način vrijednovanja uspjeha svršenih srednjoškolaca prilikom upisa.\nFinansiranje privatnih Univerziteta, Miranović nije kandidovao kao temu. O tome je govorio, tek nekoliko dana kasnije, odgovarajući na novinarsko pitanje.\n"Ako sam ja dobro razumio, nije ideja da se državni Univerzitet ostavi bez finansiranja tim prije što je država veliki broj godina ulagala velika sredstva," kazao je Miranović.\nČlan Savjeta za visoko obrazovanje, profesor Anđelko Lojpur kaže da su privatni fakulteti, prilikom traženja akreditacije prilagali biznis plan kojim su dokazivali održivost poslovnog poduhvata, što znači da bi svaki zahtjev za dodatnim finansijama, narušilo proceduru dobijanja akreditacije.\n"To je moguće samo kod nekih novih studijskih programa i da Vlada prepozna javni interes a recimo, osnivač kaže ja ne mogu to sam da isfinansiram," rekao je Lojpur.\nSlobodanka Koprivica je donedavno bila pomoćnik ministra prosvjete za visoko obrazovanje. Nakon njenog odlaska, to mjesto još uvijek nije popunjeno. Koprivica, međutim, kaže da je odredba budućeg zakona koja omogućava državno finansiranje privatnih fakulteta pozitivan korak.\n"Ja sam razgovarala i sa ljudima koji nijesu iz regiona, koji su evropski eksperti. Oni smatraju da je to pozitivan korak Vlade u tom smislu. E, sada sve zavisi kako će Vlada prepoznati javni interes i sistem kvaliteta. Da li će uključiti broj studenata. Šta će joj biti polazna osnova za finansiranje," navodi Koprivica.\nMilenko Popović je profesor na privatnom Univerzitetu Mediteran, ali ipak smatra da je predloženo zakonsko rješenje loše, koje vidi kao samo jedan dio urušavanja visoko-obrazovnog sistema, odnosno, potpune privatizacije državnog Univerziteta.\nProfesor Popović, međutim, vidi i drugu stranu priče o državnom finansiranju privatnih univerziteta, odnosno, odgovornosti samog državnog univerziteta, koji se ne ponaša u skladu sa svojim statusom.\n"Takav zahtjev privatnih univerziteta je legitiman u ovim uslovima u kojima državni Univerzitet, a prije svega mislim na fakultete društvenih nauka posluju doslovno kao privatni univerziteti, koji su uz to debelo subvencionisani od strane države," smatra Popović.\nUniverzitetski profesor i funkcioner opozicionog Pokreta za promjene Branka Bošnjak kaže da je Zakon o visokom obrazovanju krojen po mjeri premijera.\n"Izmjene zakona su napravljene tako da je Vlada ta koja procjenjuje šta je javni interes i da može da procijeni da li je ekonomija na UDG od javnog interesa a da ekonomija na državnom Univerzitetu nije od javnog interesa i na taj način izvrši finansiranje tog privatnog fakulteta. Mislim da je sve odrađeno u svrhu pomaganja privatnom univerzitetu UDG zbog toga što je tu naš premijer suvlasnik i zbog toga što su se oni kreditno zadužili za izgradnju zgrade i sada im taj grejs period ističe," ocjenjuje Bošnjak.\nCijelu priču o budućem zakonu o visokom obrazovanju i njegovoj vezi sa interesima premijera Đukanovića, univerzitetski profesor Milenko Popović stavlja u širi kontekst.\n"Kada se ima cijeli kontekst u vidu i kada se ima u vidu njegova pozicija u Prvoj banci, odnosno pozicija složne braće u Crnoj Gori, ono što se zbiva sa Centralnom bankom i ovo sada, znajući uz to da su oni zaduženi nekih 6 do 7 miliona i da upravo sada treba da to vraćaju, sasvim je opravdano posumnjati da iza toga upravo ta ruka stoji i da je to pokušaj da se riješe ti problemi, koje ima Univerzitet Donja Gorica," kaže Popović.


150.000 pomoraca 'zarobljeno' širom sveta\n150.000 pomoraca "zarobljeno" širom sveta\nO tome da je 150.000 pomoraca zarobljeno širom sveta i da ne mogu da se vrate svojim kućama malo se priča, a reč je o zdravstvenoj i bezbednosnoj krizi o kojoj se malo priča, a koja se svakog dana pogoršava, piše zagrebački Jutarnji list.\nTeretni brodovi zaslužni su za oko 90 posto svetske robne trgovine, a ukupno 1,2 miliona mornara otporna su radna snaga koja često radi u opasnim uslovima, sedam dana u nedelji, navodi list.\nJutarnji podseća da su upravo te >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << radnike Britanija, Španija i Holandija proglasile "ključnim radnicima" u doba zdravstvene krize, ali su oni "doterani do ivice", jer rade više nego što je predviđeno ugovorima, premoreni su, pod stresom i nevidljivi vlastima koje zavise od robe koju prevoze.\nMeđunarodna federacija radnika u transportu (ITF) primila je više izveštaja o članovima posada u stanjima opasnim po život i kojima je onemogućena hitna pomoć u lukama, uprkos tome što njihove bolesti nisu u vezi s Covidom.\nSindikati i razne pomorske organizacije upozoravaju na pravu zdravstvenu i bezbednosnu krizu i pokušavaju da lobiraju kod raznih vlada da dozvole članovima posada povratak kući.\nZa sada to nema mnogo uspeha, navodi zagrebački dnevnik i dodaje da se mnoge vlade veoma trude da obezbede da njihovi tereti i dalje neometano stižu, ali primećuje da ne postoji jednak napor da se kućama dovedu i mornari.\nEvropska komisija je izdala smernice kojima bi trebalo da obezbedi sigurno kretanje mornara i brodarskih kompanija i predložila je nekoliko luka uključujući Singapur, Roterdam, Gibraltar i Hong Kong, a u kojima bi posade mogle da budu bezbedno zamenjene.\nAli, sindikati kažu da vlade država u kojima se luke nalaze nisu odgovorile na te zahteve, prenosi Jutarnji.\n"Vlade uspevaju da iz inostranstva dopreme svoje državljane kući i putnike s kruzera, ali 150.000 moreplovaca i dalje je na moru i neumorno rade kako bi obezbedili svetski lanac dopreme roba. Kućama, međutim, ne mogu da se vrate", kaže Mark Dikinson, generalni sekretar sindikata pomoraca Nautilus International.\nKis Virsum, kapetan jednog holandskog broda za posebne terete, koji se trenutno nalazi u vodama kod Madagaskara, kaže da ga brinu umor i depresija uočeni kod 21 mornara na njegovom brodu, uglavnom Filipinaca.\n"U kontaktu su sa porodicama, ali u slučaju da se nešto dogodi, nemoćni su", kaže Virsum i dodaje da se svi trude da im održe dobro raspoloženje.\nTo, međutim, nije jednostavno, jer, kaže, njihovim porodicama su potrebni, a neki od njih čekaju i prinove.\nČak i kada bi neko od njih uspeo da se vrati na Filipine, zemlju odakle dolazi možda najveći broj pomoraca u transportu, suočiće se sa dodatnim problemima u pretrpanim karantinima u Manili.\nVirsum navodi da ih holandski ministar naziva herojima i priča da su neophodni za ekonomiju zemlje, ali se, kaže, "prema nama odnose kao prema kriminalcima".\n"Ne možemo da siđemo sa broda ni da prošetamo ili odemo na pivo, pa čak ni po zdravstvenu pomoć. U Holandiju su vratili sve koji su bili na godišnjem odmoru, ali su na nas zaboravili", naveo je Virsum.\nJedan od najvećih problema je što moreplovci u lukama nemaju uobičajena prava kad je u pitanju zdravstvena zaštita.\nFabricio Barselona iz ITF-a kaže da dnevno prima od deset do 15 mejlova koji se odnose na neki zdravstveni problem, a to su samo oni problemi za koje se zna.\nInače, ove sedmice Međunarodna pomorska organizacija upozorila je svojih 174 država članica da će se globalni lanac snabdevanja jednostavno prekinuti ukoliko posade na brodovima ne dobiju zamenu.\n"Ako 150.000 članova posada raznih brodova uskoro ne dobiju dopust, biće to ozbiljno kršenje pomorskih pravila", upozoreno je.\nNekoliko grupa, uključujući ITF, Međunarodnu komoru brodara i Međunarodno udruženje vazdušnog transporta, predložile su protokol od 12 koraka kojim bi se mornarima omogućilo da se ukrcaju ili iskrcaju u određenim lukama, svojevrsnim repatrijacijskim habovima, odakle bi mogli kućama.\nStefan Koton, generalni sekretar ITF-a kaže da je njihova poruka vlada jasna. Ne može se, ističe, nastaviti sa ovakvim načinom razmišljanja po principu "daleko od očiju, daleko od pameti".\n"Morate reagovati pre nego što bude još posledica po naše ljude ili okolinu", izričit je Koton.


Brnabić: U Srbiji niko nije preminuo jer nije bilo respiratora | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Politika Brnabić: U Srbiji niko nije preminuo jer nije bilo respiratora\nBrnabić: U Srbiji niko nije preminuo jer nije bilo respiratora\nBrnabić: Nemam uticaj na medije, a šta u spotu nije istina?\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas ona nema uticaj na uređivačku politiku medija u Srbiji i dodala da ne vidi ništa sporno u spotu u kojem se pojavljuju pojedini lideri opozicije, a koji je emitovan na nekoliko televizija.\nNa pitanje i konstataciju novinara da li je zabrinjava što su predstavnici opozicije i pojedini demonstranti u tom spotu, navodno, targetirani kao Oliver Ivanović pre ubistva, Brnabić je izjavila da nije glavni urednik nijedne televizije i da nema uticaj šta se na njima emituje.\nBrnabić: Saniteti RS uručeni na osnovu Zaključka Vlade\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da je Srbija donirala 15 sanitetskih vozila Republici Srpskoj na osnovu Zaključka Vlade Srbije o podrčsi Srpskoj.\nOdgovarajući na pitanje medija na osnovu koje uredbe je predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas uručio sanitetska vozila Srpskoj, Brnabić je odgovorila da je uredba podzakonski akt i da nije potrebna u ovom slučaju.\nPrethodni tekstVučić posetio porodično imanje Dodika\nSledeći tekstTiodorović: Narednih dana pad, za mesec dana potpuno smirivanje epidemije\nMinistar i predsednik PS-a Vulin: Kada ološ sa društvenih mreža piše...


Grčka kriza - negativan imidž za celu Evropu\nSve je manje simpatija u Evropskoj uniji za Grčku. Međutim, evropski partneri treba da dublje razumeju nevolje Grčke i ponude efikasniji odgovor, piše u „Fajnenšel tajmsu“ Mark Mazover, profesor istorije na njujorškom Kolumbija univerzitetu.\nOn ističe da su kroz istoriju grčke institucije uglavnom bile izložene uticaju velikih sila. Članstvo u EU je pomoglo, ali u neku ruku i odmoglo Grčkoj.\nMazover ukazuje na istraživanje Keneta Rogofa sa Univerziteta Harvard da se ne može gledati na Grčku kao na serijskog gubitaša, jer je u poslednjih 100 godina samo jednom bila u ozbiljnim privrednim problemima – 1931-1932. godine u vreme svetske ekonomske krize.\nKonstanta u istoriji moderne Grčke je ogromno strano uplitanje u njen politički i ekonomski život. Prvi grčki kralj (poreklom iz Bavarske) bio je nametnut sa strane, a prve političke partije bile su pod snažnim uticajem velikih sila.\nNacistička okupacija je bila okrutna – sa desetinama hiljada umrlih od gladi samo u toku jedne zime i stotinama spaljenih sela. Manje je poznato u kojoj meri su nakon Drugog svetskog rata Velika Britanija, a potom SAD nastojale da kontrolišu ministre, obaveštajne službe, sudove – preko diplomata, misija i savetnika.\nNakon sloma diktature 1974, demokratska konsolidacija se može opisati i kao pokušaj da Grčka stekne političku autonomiju koju je kroz istoriju veoma retko posedovala.\nDodir „stranih prstiju“ osećao se itekako sve do uvođenja diktature 1967. godine. Nakon sloma diktature 1974, demokratska konsolidacija se može opisati i kao pokušaj da Grčka stekne političku autonomiju koju je kroz istoriju veoma retko posedovala. Taj proces je funkcionisao kudikamo bolje nego što su mnogi očekivali.\nAhilova peta Grčke\nViše od 20 godina, funkcioniše bez većih potresa dvopartijski sistem. Vojska kao politički faktor je marginalizovana, tako da se alarmantna upozorenja poslednjih sedmica o povratku tenkova, ne mogu uzeti ozbiljno, ukazuje Mazover.\nIronija je, međutim, da je članstvo u Evropskoj uniji pomoglo Grčkoj, ali i u izvesnoj meri odmoglo. Definitivno je poboljšan životni standard, a omogućena je i tranzicija ka demokratiji bez velikih trzavica. Međutim, priliv evropskih fondova doprineo je stvaranju atmosfere u kojoj su igrnorisani strukturalni ekonomski problemi.\nGPolicajci obezbeđuju Narodnu banku Grčke tokom anti-vladinih protesta u Atini, 4. mart 2010.\nNakon Drugog svetskog rata Grčka je dobila najviše sredstava iz Maršalovog plana po glavi stanovnika. To je podstaklo proizvodnju i rast produktivnosti. Međutim, početkom 1980-ih, zaduženost je porasla sa osam na 42 procenta bruto domaćeg proizvoda. Stvarni problem dugova Grčke novijeg je porekla i povezan je sa njenom integracijom u EU, ističe Mazover.\nNakon uspostavljanja demokratskog sistema 1974, pokazala se Ahilova peta grčke države – hronična nemogućnost da se popuni državna kasa. Još od proglašenja nezavisnosti u 30-im godinama 19 veka, javne finansije su se oslanjale na visoko indirektno oporezivanje, nepouzdan nevidljiv prihod od raznih poslova kao i posezanje za kreditima. Neko za to može okriviti nasleđe turske vladavine.\nNužna je veća solidarnost EU\nMeđutim, sa nekoliko časnih izuzetaka, grčki političari su u kontinuitetu bili skloni širenju mreže zaposlenih u javnom sektoru kao zamenu za državu blagostanja i instrument pokroviteljstva. Bogati fondovi Evropske unije su omogućili ciklično zaduživanje i vraćanje dugova tako što su se grče vlade tražile pomoć od Brisela, uvodeći zauzvrat drakonske stabilizacione mere. Nakon toga bi popuštale finansijsku kontrolu sa približavanjem izbora. I tako ukrug.\nU ovim finansijskim turbulencijama EU se ne izjednačava sa uvažavanjem socijalnog aspekta tržišta, korektnošću, demokratijom ili mirom, već sa odbranom jedinstvene valute, i rigidnim antiinflatornim režimom koji treba da je podupre.\nOvoga puta račun stiže na naplatu. Međutim, politički izazov je ogroman i građani Grčke koji sada štrajkuju posežu i za istorijskim sećanjima. Tako je zamenik premijera Teodoros Pangalos postavio pitanje kako Nemci mogu da drže Grcima lekcije iz morala, a istovremeno izbegavaju svoju istorijsku odgovornost da plate Grčkoj ratnu odštetu. (Pangalos bi mogao da pomene da su takve delimično isplaćene reparacije pre 50 godina bile deo dila Atine i Bona čime su nacisti koje je Grčka optužila za ratne zločine, izbegli pravdu), podseća Mazover.\nSadašnja kriza je itekako negativno uticala na imidž Evrope. U ovim finansijskim turbulencijama EU se ne izjednačava sa uvažavanjem socijalnog aspekta tržišta, korektnošću, demokratijom ili mirom, već sa odbranom jedinstvene valute, i rigidnim antiinflatornim režimom koji treba da je podupre. Zaposleni u grčkim državnim službama će se možda navici i prihvatiti smanjenje plata i kasniji odlazak u penziju. Međutim, vlada ima više šanse da ih u to uveri ako Evropa prestane da gleda na Grčku kao poslednja velika sila koja želi da kontroliše njenu sudbinu.\nU prošlosti, obećanje članstva u Evropskoj uniji je pomoglo obogaćivanju demokratije, najpre na njenim južnim granicama a kasnije u bivšim komunističkim zemljama.\nMeđutim, ako se želi izbeći podrivanje političke autonomije u ovim zemljama disciplinom koju nameće evro, nužna je veća solidarnost EU, zaključuje u „Fajnenšel tajmsu“ Mark Mazover, profesor istorije na njujorškom Kolumbija univerzitetu.


Engleski – Livingston\nTečajevi opšteg engleskog jezika\nPredškolci ( 5 do 7 godina)\nČasovi od 45 minuta održavaju se dva puta nedeljno. Pristup je prilagođen uzrastu dece tako da se jezik uči kroz igru, pokret, crtež, smeh i muziku. Na sasvim prirodan način deca usvajaju reči i strukture radi sporazumevanja. Iako je učenje igrovnog karaktera, na kraju tečaja je moguće uočiti i izmeriti pomak u znanju a za savladan nivo i najmlađi polaznici dobijaju zasluženi sretifikat.\nČasovi traju 45 ili 60 minuta, zavisno od nivoa znanja, i održavaju se dva puta nedeljno tokom školske godine. Rad sa decom ovog uzrasta je poseban utoliko što osim učenja jezika za lično zadovoljstvo postoji i važan moment učenja za školsku ocenu pa je tako i naš pristup prilagođen. Jasno definisanim planom i programom rada postigli smo prirodan pristup učenju stranog jezika i omogućili da deca na kreativan i zanimljiv način uče i manje zanimljive stvari. Istovremeno učenje posmatraju kao izazov u kome rado učestvuju. Na taj način postižu dobre rezultate, pre svega na planu komunikacije na stranom jezika, zatim u razvijanju ličnog samopouzdanja i postizanju dobrog uspeha u školi.\nČasovi sa polaznicima ovog uzrasta traju 60 ili 90 minuta, dva puta nedeljno u toku školske godine. Kurs može biti osmišljen kao podrška učenju stranog jezika u školi i tada časovi traju 60 minuta. Kada su potrebe polaznika da što više usavrše poznavanje stranog jezika onda časovi traju 90 minuta i najčešće su usmereni ka polaganju međunarodnih ispita. Posebnost pristupa radu sa polaznicima ovog uzrasta je ta što se u nastavi koriste mahom autentični materijali koji su dostupni u obliku novinskih članaka, časopisa, Internet prezentacija a od polaznika se očekuje da aktiviraju sve svoje jezičke veštine da bi jezik koristili i upoznavali na autentičan način.\nČasovi su organizovani po principu dva puta nedeljno 90 minuta tokom školske godine. U radu sa studentima se kao i sa srednjoškolcima oslanjamo najviše na autentične materijale sa posebnim osvrtom na razvijanje veštine akademskog pisanja jer je to veština koja se najteže savladava a posebno je potrebna za buduće napredovanje studenata. Posebno inisistiramo na individualnim konsultacijama radi ostvarivanja punog potencijala svakog pojedinačnog polaznika.\nCentar Livingston organizuje pripreme za polaganje međunarodnih ispita. Za polaganje pripremamo kako najmlađe polaznike tako i odrasle kojima je međunarodna diploma potrebna.\nZa ispite Young Learners, KET i PET pripremu radimo u okviru redovnog tečaja jezika na određenom nivou s tim što u jednom period u toku školske godine intenziviramo pripreme za polaganje određenog formata ispita.\nZa pripremanje FCE, CAE i CPE organizujemo posebne tečajeve čije trajanje je pre svega određeno uzrastom ali i brzinom napredovanja polaznika (prosečno trajanje FCE pripreme je dva semestra a CAE i CPE tri ili četiri). Za izlazak na sam ispit je potrebno da profesor koji vodi grupu da saglasnost jer je samo tako osigurano da svaki izlazak na ispit znači i njegovo polaganje.\nAko niste sigurni koji nivo učenja je za vas možete uraditi dijagnostički test.


R I Z I N G E R I U M: Bil Vord (Black Sabbath): Pare ili turneja!\nBubnjar benda Bil Vord, zapretio napuštanjem benda "ukoliko mu se ne ponudi unosniji ugovor"\nKrajem prošle godine bend se okupio kako bi krenuo na svetsku turneju u okviru koje će nastupiti na beogradskom Ušću. Pre mesec dana su stigle i prve loše vesti vezane sa okupljenje i nastupe benda, a sada je i bubnjar Bil Vord pripretio napuštanjem benda.\nVord je na svoj sajt postavio pismo u kojem piše da ne želi da se "opari", ali da želi ugovor koji će "reflektovati poštovanje prema njemu kao članu originalne postave".\n- Pokušao sam da saznam šta se dešava sa probama u Velikoj Britaniji (gde bend boravi zbog bolesti gitariste), a onda sam shvatio da me ignorišu, piše Vord na svom sajtu. - Osećam se izopšteno i, od danas, neću ni želeti da znam šta se dešava ukoliko ne potpišem dobar ugovor.\nBubnjar dalje piše da se oseća loše i usamljeno i da neće potpisati ugovor koji je dobio (za okupljanje benda i nastupe), jer će izgubiti "prava, ponos i samopoštovanje" ako ga potpiše.\n- Ukoliko me zamene na turneji, molim fanove da mi ne zameraju što se na koncertima neće pojaviti originalna postava benda kao što je obećano.\nOstatak benda na čelu sa Ozijem Ozbornom nije želeo da komentariše otvoreno pismo bubnjara.


I dalje bez struje četiri sela u babušničkoj opštini - juGmedia\nBABUŠNICA – Zamenik predsednika Skupštine opštine Babušnica Dejan Lazarević izjavio je danas da su u ovoj opštini i dalje putevi do mnogih planiskih sela neprohodni zbog visokih snežnih nanosa. Prema njegovim rečima, danas je iz Pirota kao pomoć u raščiščavanju snega stigla jedna mašina ali zbog loših guma nije mogla da krene na teren.\n’’I dalje su bez struje 4 sela do kojih ekipe Elektrodistrubicije nisu mogle da stignu. Reč je o selima Leskovica, Radosin, Rakov Dol i Crvena Jabuka’’, kazao je Lazarević ’’Tokom dana delegacija Vojske Srbije obišla neka od ugroženih sela i očekujemo pomoć Vojske kako bi putevi do zavejanih sela bili očišćeni’’.\nPre desetak dana u ovoj opštini proglašeno je vanredno stanje zbog višednevnih snežnih padavina.\nNastavljaju se preletanja odbornika u SNS\nCRNA TRAVA/MEDVEĐA – Posle Bojnika i Lebana, u Srpsku naprednu stranku masovne prelaze i odbornici u Crnoj Travi u Medveđi. (više…)\nNIŠ - U sudaru autobusa i putničkog automobila na lokalnom putu u selu Berčinac povredjena su dva dvadesetdvogodišnja mladića, saopštila je danas…


Udruženje veterana Odbrambeno-otadžbinskog rata Republike Srpske okupili su se u parku Mladen Stojanović u Banjaluci kako bi izrazili nezadovoljstvo zbog toga što nisu ispoštovani zaključci koje je Narodna skupština Republike Srpske usvojila na tematskoj sjednici o pravima i položaju boraca, a koja je održana 9. marta ove godine.\nPredstavnici VOO rata Republike Srpske prethodno su se sastali sa predsjednikom Republike Srpske Željkom Cvijanović i srpskim članom Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom. Izrazili su zahvalnost zvaničnicima što su ih saslušali.\n- Uvidjeli smo da su predsjednica i srpski član Predsjedništva BiH spremni da pomognu i da nisu bili dovoljno upoznati sa tim problemima zbog kojih se dešava ogroman odliv sredstva koji se iz budžeta izdavaju tamo gdje ne treba da idu. Spremni su da se uradi revizija, pokazali su razumijevanje i volju da se pomogne boračkoj populaciji - rekao je Risto Jeftić, predsjednik Udruženja veterana Odbrambeno-otadžbinskog rata.\nOkupljanje koje je zakazano za podne nisu podržali iz Boračke organizacije Republike Srpske, kao ni druga udruženja proistekla iz odbrambeno-otadžbinskog rata.\nBORS nije podržao današnje okupljanje u Banjaluci\nPredsjednik Boračke organizacije Republike Srpske Radan Ostojić rekao je za RTRS da BORS nije podržao današnje okupljanje dijela boraca u Banjaluci.\nOstojić je poručio da se borci, kao simbol Republike Srpske, ne smiju svrstavati ni na jednu stranu, te da su bilo kakvi protesti u ovom trenutku nepotrebni.\n- BORS ne može da bude segment niti jedne partije, a pogotoov nekih organizacija koje su nastale tako što se dio našeg članstva razdvojio. Sada, umjesto da smo svi jedinstveni i zajedno djelujemo i borimo se za naša prava, dio članstva koji se odvojio, organizuje proteste - rekao je on.\nOstojić je istakao da su za organizaciju bilo kakvog protesta ove vrste potrebna značajnija sredstva.\n- U ovom trenutku, za organizaciju protesta u Banjaluci, kome bi prisustvovali borci iz svih krajeva Srpske, treba mnogo sredstava - od 200.000 do 300.000 KM - za prevoz, hranu, vodu. To ukazuje da uvijek neko stoji iza toga da se obezbijede ti resursi, jer borci samostalno ne mogu izdvojiti ta sredstva - rekao je on.\nOstojić je poručio da je stanje u BORS-u takvo da je potrebno prvo konsolidovati redove u cilju postizanja jedinstva svih boraca kako bi mogli jasno i zajedno da upute svoje zahtjeve nadležnima.\nProtest kupaca stanova u nedovršenoj zgradi "Aleksandrija" ispred suda\nProtest prevoznika zbog cijena goriva: Ne prevoze robu\nHiljade ljudi na protestima protiv NATO-a u Madridu: Amerikanci, ostavite nas na miru


Kandidat za visokog predstavnika nominovan za Bundestag\nTanjug 14. maja 2021. 12:59\nSARAJEVO – Kandidat za novog visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH Kristijan Šmit ponovo je nominovan za člana nemačkog parlamenta, na izborima koji će biti održani u septembru ove godine.\n„U sredu uveče CDU me ponovo nominovao za direktnog kandidata za nemački Bundestag u saveznoj izbornoj jedinici Furt. Veoma sam srećan i puno vam hvala na poverenju“, napisao je Šmit na svom fejsbuk profilu.\nSarajevski portal Klix podseća da je nemačka vlada još 20. januara na predlog ministra spoljnih poslova Haika Masa potvrdila kandidaturu Šmita za novog visokog predstavnika međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini.\nTada je potvrđeno da Šmit ima i podršku zapadnih zemalja.\nRusija se, eđutim, javno usprotivila njegovom imenovanju, tako da je neizvesno kada će on preuzeti dužnost.


Ubedljiv povratak "Zlatibora" na teren – ZoomUe\nBEOGRAD – Fudbaleri Zlatibora pobedili su Žarkovo u gostima rezultatom 3:0 u 27. kolu Prve lige Srbije, prvom posle dva i po meseca pauze zbog epidemije korona virusa.\nDo pobede koja ih drži na mestu koje vodi u Superligu, ekipa Predraga Ristanovića je došla autogolom Marka Šiškova u 22. minutu i golovima Stefana Vukića u 79. i rezerviste Miloša Stankovića u 86. minutu.\nS obzirom da su Grafičar i Bačka remizirali 0:0, Zlatibor je došao do trećeg mesta i ima 45 bodova, jedan manje od Metalca koji u ponedeljak igra derbi protiv Kolubare u Lazarevcu. Pobedu sa kojom ostaje u trci za plasman u viši rang ostvario je i Novi Pazar koji je kod kuće pobedio Dinamo iz Vranja sa 3:0.\nUtakmica u Beogradu, kao i svi ostali mečevi ovog kola Prve lige i Superlige, odigrana je bez publike, a pre početka održan je minut ćutanja za sve nastradale tokom pandemije korona virusa.\nTags: FK ZlatiborPrva liga Srbije\nSinančeviću 7. mesto na OI u bacanju kugle\nNext story Nova donacija opštine bolnici u Priboju\nPrevious story Od sutra novo popuštanje mera


EU će držati obećanje iz Soluna o evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana\nU ponedjeljak će se ministri vanjskih poslova EU okupiti posljednji put pred ljetnju pauzu. Kako se najavljuje u zvaničnim briselskim krugovima, biće to, pored ostalog, prilika da se osvrnu na nedavnu desetogodišnjicu srebreničkog masakra i još jednom naglase neophodnost transfera svih optuženih i neophodonost suočavanja svih optuženih za ratne zločine sa haškim sudijama.\nEvropska unija ulazi iz krize u krizu- od neizvjesne sudbine zajedničkog ustava, preko oštrih svadja oko budžeta, do nedavnih tragičnih zbivanja u Londonu, koja su, nakon Madrida, definitivno osnovnu bezbjednost stavila na vrh briga Evropljana.\nMedjutim, i pored straha od talasa proširenja, kakvo su nedavno iakazali Holandjani i Francuzi, zvanični Brisel naglašava da će se držati obećanja datog u Solunu prije dvije godine o evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana. Medjutim, zauzvrat se ocčekuje da države regiona ispune evropske kriterije, medju kojima je potpuno odgovaranje na medjunarodne obaveze, tačnije, predaja Hagu preostalih bjegunaca- prije svih Radovana Karadžića i Ratka Mladića.\nPrema najavama i naredno ministarsko okupljanje u ponedjeljak će biti prilika za sličnu poruku Balkanu, u svjetlu nedavne desetogodišnjice masakra u Srebrenici i činjenice da se ključni optuženi za to još uvijek nalaze na slobodi, naglasio je nedavno i evropski komesar za proširenje, Olli Rehn.\n"Ključni krivci su još uvijek na slobodi- to nije prihvatljivo- Mladić i Karadžić nemaju mjesta u regionu- njihovo mjesto je Hagu..."\nO Srebrenici se izjasnio Evropski parlament, Komisija i svoj je stav izreklo britansko predsjedništvo, a u ponedjeljak se očekuje i zvanični stav šefova evropskih diplomatija- njegove ključne elemente smo već čuli- izmedju ostalog i u izjavama predstavnika za štampu visokog predstavnika EU, Javiera Solane, Cristine Gallach.\n"Nema sumnje da se prošlost neće ponoviti- Evropa neće dozvoliti takvo nešto, a to neće dozvoliti ni stanovnici Bosni i Hercegovine. U takvo nešto ne treba sumnjati. Medjutim, napori se moraju nastaviti, zemlja mora snažnije da se bori protiv mreža podrške haškim bjeguncima, koje očito, još postoje, mora se boriti za nastavak ekonomskih reformi, mora biti jasniji politički prosperitet. Želimo da vidimo da različite partije i političke grupe rade zajedno na pitanjima od zajedničkog ključnog ineteresa".


Politika nije protjerana sa univerziteta u BiH\nUlaz u zgradu rektorata Univerziteta u Sarajevu i Pravnog fakulteta\nU Bosni i Hercegovini trenutno ima osam javnih univerziteta, dvije javne visoke škole i 26 privatnih visokoškolskih ustanova. Bolonjski proces se ne provodi, ulaganja u javne univerzitete su zanemariva, a politizacija visokoškolskih ustanova postala je svakodnevna.\nBolonjski proces u BiH tek je u začetku i nije se daleko odmaklo od prvih koraka ka podizanju nivoa obrazovanja, smatra profesor sa banjalučkog Filozofskog fakulteta Miodrag Živanović.\nKaže da je BiH još uvijek daleko od autonomije univerziteta, koja je prvi i osnovni uslov ostvarivanja bolonjskog procesa. Javne visokoškolske ustanove opterećuje hronični nedostatak novca, jer one uspijevaju obezbijediti tek sredstava za plate, objašnjava Živanović i podsjeća da su ostala ulaganja sramotno niska.\n„Ali ako bismo ozbiljno promatrali infrastruktru, ako bismo ozbiljno govorili o bibliotekama ili o međunarodnoj saradnji, onda bismo tu vidjeli da smo gotovo na samoj nuli“, kaže Živanović.\nProcjene su da za implementaciju bolonjskog procesa treba oko šest milijardi eura, a tog novca nema.\nProcjene su da za implementaciju bolonjskog procesa treba oko šest milijardi eura, kaže pomoćnik ministra za visoko obrazovanje u Vladi Federacije BiH Predrag Mitrović i potvrđuje da tog novca u budžetima nema ni u tragovima. Budžet se puni iz privrede, podsjeća Mitrović, i pojašnjava kako se cijela priča vrti u začaranom krugu:\n„Da bismo popravili svoju privredu, mi moramo uložiti, investirati u obrazovanje. Za to, prije svega, treba dobra politička volja“, navodi Mitrović.\nDa je problem u novcu dobro znaju i studenti. Ipak, kažu da se neke stvari mogu i moraju unaprijediti sa postojećim resursima. Predsjednik Studentske unije RS Milan Petković navodi nedosljednosti u primjeni bolonjskog procesa u tom entitetu:\nStudenti na univerzitetu, arhiv, foto: Midhat Poturović\n„Prije svega što su predavanja još uvijek ostala ex katedra. Profesori nisu pustili da student budeu centru obrazovanja. To znači da profesori i dalje predaju grupama od 200 ili 300 studenata, kao što je to bilo prije 30 godina. I takođe, drugi veliki problem je nepostojanje prakse.“\nIako je BiH potpisala Bolonjsku deklaraciju još 2003. godine, politička volja za njeno zakonsko uobličavanje stečena je četiri godine kasnije. Ali politika, kao jedna od ključnih prepreka za autonomiju univerziteta, nije iz visokog obrazovanja protjerana ni do danas.\n„Kod izbora za tu visoko pozicioniranu funkciju nastavnika na univrezitetu, često imamo slučajeve da je riječ o ljudima koji su nekompetentni, da se naučne promocije vrše ne na osnovu načunih referenci nego i na osnovu političke poslušnosti“, navodi profesor Miodrag Živanović.\nOsnovni problem privatnih univerziteta, ističe Živanović, su stavovi prema kojima se smatra dovoljnim uplata školarine kako bi se dobila diploma. Iako je bolonjski proces sa sobom donio uvođenje internog i eksternog osiguranja kvaliteta, čini se da je onaj interni - zakazao.\nVeliki broj problema trebalo da bude riješen kada počne akreditovanje visokoškolskih ustanova.\nZbog toga se očekuje da bi veliki broj problema i izazova trebalo da bude riješen kada počne akreditovanje visokoškolskih ustanova. Na tom poslu radi državna Agencija za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta.\nDirektor Agencije Nihad Fejzić podsjeća da je BiH donijela svoje kriterije za akreditaciju visokoškolskih ustanova i došla do dokumenta koji je okvir za njihov kvalitet:\n„Kriteriji počinju od prvoga koji se tiče strategije univerziteta, zatim preko sistema za unutrašnje osiguranje kvaliteta, zatim nastavnici, resursi, studenti, međunarodna saradnja, biblioteke itd“, kaže Fejzić.\nTek nakod prvog kruga akreditacija, moći će se dati ocjena o kvalitetu visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini, kaže Fejzić. Podsjeća da je agencija do sada obučila više od 200 stručnjaka koji će kontrolisati u kojoj mjeri visokoškolske ustanove ispunjavaju kriterije.\nZa sada se zna da, osim velikog broja visokoškolskih ustanova, Bosna i Hercegovina ima oko 120.000 studenata. Profesor Miodrag Živanović naglašava još jedan paradoks:\n„Gotovo svi studiraju kad je riječ o mladim ljudima, a broj viskoobrazovanih ljudi u BiH ne prelazi prema procjenama tri posto. Dakle, pitanje je šta taj mehanizam koji se zove visoko obrazovanje uopšte proizvodi.“\nŽivanović zbog toga zaključuje da samo u Bosni i Hercegovini ne vrijede zakoni fizike i logike, prema kojima kvantite prelazi u kvalitet.


Skupština slobodne Srbije zahteva od tužilaštva da istraži pretnje aktivisti Brajanu Brkoviću - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Skupština slobodne Srbije zahteva od tužilaštva da istraži pretnje aktivisti Brajanu Brkoviću\nSkupština slobodne Srbije zahteva od tužilaštva da istraži pretnje aktivisti Brajanu Brkoviću\nM. P.15.09.2021. 13:15\nSkupština slobodne Srbije je navela da zahteva od Tužilaštva za visokotehnološki kriminal da odmah pokrene postupak predistražnih radnji povodom jezivih pretnji, među kojima su i pretnje smrću, koje ovih dana dobija mladi novosadski politički aktivista Brajan Brković, član Stranke slobode i pravde, na društvenim mrežama.\nSrpska napredna stranka, kao i njena majka Srpska radikalna stranka, sve ove godine zamajavaju građane rodoljubljem, patiotskom galamom pokušavajući da sakriju istinu da su u pitanju ne političke stranke nego politička krila organizovanog kriminala, navodi se u reagovanju.\nBrajan BrkovićpretnjeSkupština slobodne Srbije\nJedno reagovanje na “Skupština slobodne Srbije zahteva od tužilaštva da istraži pretnje aktivisti Brajanu Brkoviću”\n16. septembra 2021. u 23.16\nNeće ovi još dugo, samo ne dozvolimo da prođu kao Dinkić.\nMreža za demokratski dijalog najoštrije je danas osudila napad na novinarku dnevnog lista "Danas" Snežanu Čongradin i podsetila predstavnike vlasti da je taj nemili događaj i posledica i jasan pokazatelj da su nosioci vlasti odustali od obavljanja svoje funkcije.