Incko: Sanckije vlastima RS i Dodiku ako nastave s referendumima\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH Valentin Incko izjavio je da su i dalje moguće sankcije prema vlastima Republike Srpske i predsedniku tog entiteta Milorada Dodika, ako se nastavi s referendumima koji dovode u pitanje poštovanje vladavine zakona i ustavnog poretka BiH.\nIncko je u intervjuu sa sarajevsko Oslobođenje ocenio da je to bio slučaj i sa referendumom o Danu RS, koji je održan 25. septembra ove godine.\nOn je naveo da se do sada izbegavalo sa posezanjem za sankcijama prema vlastima u RS, ali da su "sankcije još moguće", dodajući da misli da neke zemlje o tome razmišljaju.\nGovoreći o mogućim sankcijama prema vlastima u RS, on je naveo da je potrebno četiri do 12 meseci za delovanje, dodajući da sankcije "nisu dugme" koje se može jednostavno stisnuti.\nVisoki predstavnik u BiH je naveo da će međunarodna zajednica biti prisutna u BiH sve dok se stanje u zemlji ne stabilizuje u skladu s odavno poznatim kriterijumima, ali da to ne sme biti izgovor niti prepreka na putu BiH ka evropskim integracijama.\nPrema njegovim rečima, međunarodna zajednica je opredeljena da Kancelarija visokog predstavnika (OHR) u BiH nastavi delovanje, jer je to najbolje rešenje sve "dok se ne pronađe neko drugo".\nIncko je rekao da "boravak OHR-a produžuju oni koji ne ispunjavaju uslove", navodeći da pritom misli "na one koji govore da im je Sarajevo inostranstvo, koji odlikuju ratne zločince ili govore o BiH kao nemogućoj državi", čime je krivicu jasno adresirao na vlasti Republike Srpske, odnosno na Dodika.\nOn je rekao da su odavno poznati kriterijumi koje BiH treba da ispuni da bi mandat OHR-a bio okončan - postizanje dogovora o pitanju vlasništva nad vojnom imovinom, odnosno njenom knjiženju na Ministarstvo obrane BiH, rešavanje pitanja raspodele ostale državne imovine i postizanje stabilne političke situacija u zemlji na osnovu celoviog sprovođenja Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nIncko je rekao da je i Nemačka bila zemlja ograničenog suvereniteta kroz razdoblje od 45 godina, pa joj to nije smetalo u postizanju napretka.


Vojvođanska priznanja za ravnopravnost polova | Autonomija\nVojvođanska priznanja za ravnopravnost polova\nPriznanja u oblasti ravnopravnosti polova dodeljena profesorki Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu Slobodanki Markov i predsednici Skupštine zadružnog saveza Srbije Erni Kiš Čisar\nVlada Vojvodine danas je dodelila godišnja priznanja u oblasti ravnopravnosti polova za 2009. godinu profesorki Prirodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu Slobodanki Markov i predsednici Skupštine zadružnog saveza Srbije Erni Kiš Čisar.\nTo priznanje se svake godine dodeljuje istaknutim pojedincima, organizacijama i institucijama, kao podrška za izuzetan doprinos u ostvarivanju politike jednakih mogućnosti, afirmaciji rodne ravnopravnosti i povećanju vidljivosti položaja žene i njihove društvene afirmacije.\nPokrajinski sekretar za rad, zapošljavanje i ravnopravnost polova Miroslav Vasin rekao je tokom uručenja nagrada da je značaj rada dobitnica priznanja dobio punu verifikaciju, jer je reč o izuzetnim ženama, koje su u najužem krugu onih koje se bore za rodnu ravnopravnost i društvo jednakih mogućnosti.\n„Obe dobitnice i njihov rad, naučni ili praktični na terenu, doprineo je da problemi vojvođanskih žena, posebno onih na selu, postanu mnogo vidljiviji i dokazao da su principi i zalaganje Vlade Vojvodine, ovog sekretarijata i svih onih koji se zalažu za doslednu primenu politike jednakih mogućnosti postali naša stvarnost, na dobrobit svih nas“, rekao je Vasin.\nZahvaljujući se na nagradi, Erna Kiš Čisar rekla je da priznanje pripada svim ženama koje su sa njom radile i tokom svih prethodnih godina nastojale da se njihov položaj, problemi i status, kao zaposlenih seoskih žena, učini što više društveno vidljivim.


Dakle u predvorju ART KLINIKE, agregat svetla ili možda agregat mraka, je redoslede 'malih bronzanih plastika, prostor, ukupnu instalaciju, pa i same posmatrače smestio u središte jednog krajnje osmišljenog dogadjaja koji, kao da se odvijao unutar neke inverzne 'kamere opskure".\nInstalacija uspostavljena na sinkopama ili tačnije, prema rezonu da se fragmentarno-slično podvede pod jedan opus i celinu, koju pri tom vidimo istovremeno i u istom opažajnom polju, otvaraju Mladenu Marinkovu nekoliko vanrednih mogućnosti za kreativne doeksploatacije već finalizovanog materijala... odliveno, retuširano, patinirano, cizelirano...\nNaime, nizovi kolumneta i stubića na kojima su sa, ili bez kapitela i kaulikula 'posađene male munje, ribice, frigijske kape, ružni gorgajli, bronzane krošnje i ko zna šta sve, pretstavljaju svoj evrsni "mendeljejev sistem" autorovih /Mladenovih/ dojava, doznaka, sučeljavanja i interesovanja. Zaobilazeći 'stolpništva i moguća mortirstva na stubu, umetnik tokove priče upravlja ka autentično svojoj "Karmini burani", odn. zanimljivoj ali i krajnje ozbiljnoj procesiji, tačnije sistemu, koji prostorno konstatujemo 'in erektus, a prema pozadini i konturno u vidu "frajstenda"!\nNa osnovu ovih nizova, redosleda, odmaknutosti, primaknutosti i različitih kontrapostova i s druge strane, jer su dešavanja već inače plasirana u prostoru podruma, Mladen Marinkov, uvođenjem kategorije andergraund osvetljenja (!) postiže da konstelacije i vidjeno doživljavamo kao zaronjeno u fluide 'aterne magike.\nDaljim usložavanjima i eksperimentisući sa "mehanikom" svetlosnih prostiranja, M. M. aktivira neke od principa, suština i funkcionisanja gnomona i sunčanih satova. Ili konkretnije, upiranjima svetlosnih farova i fonova, stubovi sa "krestama", koji već inače 'pišu konture, počinju da stvaraju senke i obrise čvrsto dekovane za pozadinu i zidove.\nDakle u predvorju ART KLINIKE, agregat svetla ili možda agregat mraka, je redoslede 'malih bronzanih plastika, prostor, ukupnu instalaciju, pa i same posmatrače smestio u središte jednog krajnje osmišljenog dogadjaja koji, kao da se odvijao unutar neke inverzne 'kamere opskure.


Poseta ministarke Pirotskom okrugu – IN info\nU ponedeljak i utorak ministarka privrede Anđelka Atanasković , 12. i 13. Aprila 2021. godine, posetila je Pirotski okrug.\nPrilikom dolaska posetila je proizvodni pogon fabrike „Tigar ad“ u Pirotu. Obilasku su prisustvovali direktor Zoran Mančić, gradonačelnik grada Pirota mr Vladan Vasić i načelnica Pirotskog upravnog okruga Dragana Tončić. Po završetku obilaska fabrike, ministarka Anđelka Atanasković održala je sastanak sa gradonačelnikom Pirota mr Vladanom Vasićem, načelnicom Pirotskog upravnog okruga Draganom Tončić i direktorom „Tigar ad“ Zoranom Mančićem. Na sastanku su takođe učestvovali Dragan Ugrčić pomoćnik ministra, Aleksandar Milićević direktor RPK Niš, Ivan Mihajlović direktor RRA JUG Niš i Nermina Ljubović savetnica ministra.\nMinistarka privrede Anđelka Atanasković obišla je i preduzeće „ PEXIM doo“ u Pirotu. Nakon obilaska proizvodnje, ministarka se uputila ka Dimitrovgradu i obilasku mlekare „Stara Planina doo“. Obilasku su prisustvovali vlasnik mlekare Zoran Nikolov, predsednik Opštine Vladica Dimitrov i načelnica Pirotskog upravnog okruga Dragana Tončić.\nSledećeg dana, ministarka Anđelka Atanasković obišla je proizvodnju preduzeća „D-COMPANY doo“ u Babušnici. Poseti su se pridružili i vlasnik Dragan Ćirić, predsednica Opštine Ivana Stojičić i načelnica Pirotskog upravnog odbora Dragana Tončić. Nakon obilaska, održali su sastanak na kome su prisustvoli i Dragan Ugrčić pomoćnik ministra, Aleksandar Milićević direktor RPK Niš, Ivan Mihajlović direktor RRA JUG Niš, Nermina Ljubović savetnik ministra. Po završetku sastanka, ministarka je posetila i firmu konfekcije „LISCA doo“ i time završila obilazak Pirotskog upravnog okruga.\nBroj poseta: 168\nprethodnaNovorođenim bebama jednokratna pomoć od 11.000,00 dinara\nsledećaIsporuka toplotne energije se nastavlja


"Agent Plus" prvi srpski član svetske organizacije FONASBA - Pluton Logistics\n30. oktobra 2014. 1. maja 2017. marko\tAgent Plus, Bimco, FONASBA, IMO, INTERCARGO i INTERTANKO, Međunarodna pomorska organizacija, Savez nacionalnih asocijacija brodskih posrednika i agenata\nKompanija „Agent Plus“ postala je pridruženi član organizacije FONASBA, Saveza nacionalnih asocijacija brodskih posrednika i agenata. Na godišnjoj skupštini FONASBA, održanoj 10. novembra u Geteborgu, doneta je odluka da se ispred Srbije, kompaniji „Agent Plus“ (www.agentplus.rs) dodeli status pridruženog člana.\nOcenjeno je da „Agent Plus“ profesionalnim kapacitetom zaposlenih, korporativnom odgovornošću u poslovanju, kao i finansijskom stabilnošću apsolutno ispunjava visoke kriterijume ove renomirane međunarodne organizacije.\nVažno je naglasiti da ovakvo članstvo pruža mogućnost da Srbija, preko „Agent Plusa“, učestvuje u radu FONASBA i na taj način bude na izvoru svih najnovijih dešavanja u svetu vodnog transporta, brodskog posredovanja i agenture na evropskom i svetskom nivou. Promovisanjem i primenom FONASBA standarda kvaliteta Srbija ima priliku da podstakne dolazak većeg broja renomiranih brodarskih kompanija koje su navikle da posluju u finansijski i profesionalno stabilnim uslovima.\nSavez nacionalnih asocijacija brodskih brokera i agenata, FONASBA (www.fonasba.com) je jedina organizacija koja reprezentuje globalne brodske posrednike i agente profesonalce. Osnovana 1969. godine, organizacija sada ima članove u preko 50 zemalja, uključujući glavne pomorske i trgovinske nacije, promoviše dobru praksu i osigurava da se potrebe njenih članova shvate kako na državnom nivou, tako i u pomorskoj industriji.\nFONASBA ima konsultativni status u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO), Konferenciji Ujedinjenih nacija o trgovini i razvoju (UNCTAD) i Svetskoj carinskoj organizaciji (SCO). Takođe blisko sarađuje sa brodskim telima BIMCO, INTERCARGO i INTERTANKO.\n← (FOTO) „Ralu logistika“ preuzela 32 MAN kamiona\n„Fiat“, NIS i „Tigar Tyres“ najviše izvozili u septembru →\nAgent Plus slavi 15 jubilarnih godina rada


Jeftini letovi iz Somalije za Kokosove otoke - Avionske karte Somalija Kokosovi otoci - eSky.ba\nLetovi za Kokosove otoke\nLetovi iz Somalije za Kokosove otoke\nPretražite letove iz Somalije za Kokosove otoke\nProvjerite najbolje ponude letova iz Somalije za Kokosove otoke\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Somalije za Kokosove otoke na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Somalije za Kokosove otoke?\n✔ Ako rezerviram let iz Somalije za Kokosove otoke, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Somalije za Kokosove otoke?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Somalije za Kokosove otoke uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Bivšeg direktora Agencije pod kojom je i Glas Amerike Majkla Peka, postavila je Trampova administracija\nAmerička Agencija za globalne medije (USAGM) pod kojom je i Glas Amerike, objavila je dokumenta koja pokazuju da je bivši direktor Majkl Pek platio spoljnoj firmi milion dolara da istraži sopstvene zaposlene.\nUSAGM je dokumente objavio po zahtevu za slobodan pristup informacijama od javnog značaja (FOIA) koji je podnelno nekoliko nevladinih organizacija.\nDokumentacija od 107 strana uključuje i prepisku između Peka i advokatske kancelarije Megvajer Vuds koja je trebalo da istraži zaposlene u USAGM, uključujući i Glas Amerike. Za tri meseca posla je trebalo da budu plaćeni milion dolara, a očekuje se da troškovi budu i veći jer neki računi tek dolaze na naplatu.\nAngažovanje spoljne firme bez tendera je "izuzetno neobično", kaže Dejvid Sid iz organizacije Projekat za odgovornost vlade (GAP), koja štiti uzbunjivače, a zastupala je i više o 20 ljudi iz Glasa Amerike.\n"Pozdravljamo odluku Agencije da postupi transparentno i stavi dokumenta na uvid javnosti. Nadamo se da će tako i nastaviti", kaže Sid za Glas Amerike.\nPotez USAGM je pozdravila i organizacija Transparensi Internešnel.\n"Važno je da javnost razume kako vladine agencije rade, kako se troši novac, šta su prioriteti", rekao je Geri Kalman, direktor američkog ogranka Transparensija.\nDokumenti pokazuju da je firma Megvajer Vuds angažovana da pročešlja interne propise, uključujući i onaj koji je čuvao uređivačku nezavisnost Glasa Amerike. Takođe je trebalo da istraže i objave zaposlenih na društvenim mrežama, njihove interne komunikacije kao i izveštaj Kancelarije specijalnog istražitelja za koji organizacija GAP tvrdi da je pokazao traćenje novca poreskih obveznika i zloupotrebu položaja od strane bivšeg direktora Peka i njegovih saradnika.\nDokumenti pokazuju da je firma angažovana bez tendera i bez adekvatnog obrazloženja, što je u suprotnosti sa federalnim zakonima, konstatuje GAP. Dodaje se da istraga nije dala nikakav osnov za prinudne odmore na koje je Pek slao osoblje.\nPortparolka Agencije za globalne medije Lori Moj rekla je da je sve prosleđeno Kancelariji generalnog inspektora i da će sarađivati u istrazi.\nPek nije odgovorio na upit za komentar.\nU intervjuu od pre mesec dana, Pek je svoje postupke pravdao navodnim bezbednosnim propustima unutar Agencije koji je trebalo da budu ispravljeni.\nKancelarija specijalnog istražitelja je tražila od Agencije da proveri navode dvoje uzbunjivača, od kojih se jedan odnosio na angažovanje firme Megvajer Vuds, a drugi na mešanje u uređivačku politiku Glasa Amerike. U oba slučaja, utvrđeno je da postoji velika verovatnoća da su zakoni prekršeni.\nDirektorka programa Glasa Amerike Kelu Čao, koja je odlaskom Peka postala v.d. direktora Agencije, promenila je mnoge odluke svog prethodnika. Takođe je svedočila o njegovom mešanju u uređivačku politiku Glasa Amerike.\nOd njenog imenovanja, direktori Radija Slobodne Azije, Radija Slobodna Evropa i Mreže za Bliski istok koji su bili poslati na prinudne odmore, vraćeni su na svoje pozicije, a Fond za otvorenu tehnologiju je ponovo počeo da radi.\nČao je takođe donela odluku da se ponovo krene sa izdavanjem J1 viza stranim novinarima. Postavila je i Jolandu Lopez za novu direktorku Glasa Amerike.\nGlas Amerike ponovo obnavlja vize stranim novinarima\nNeki bivši zvaničnici, koji su došli u Agenciju za vreme Trampa, kažu da su ove promene politički motivisane.\nBivša zamenica diretora Glasa Amerike Elizabet Robins kazala je da je njeno otpuštanje bilo protivzakonito. U intervjuu za mrežu OANN rekla je da Bajdenova administacija hoće da politizuje Glas Amerike.\nMeđutim, portparolka Agencije Lori Moj je kazala da je Kelu Čao iskoristia svoja ovlašćenja da vrati direktore na mesta na koje su zakonito postavljeni. Dodala je da su zahtevi za produženje viza u skladu sa federalnim propisima.\nVeća transparanetnost, kao u slučaju objave ovih dokumenata USAGM, može da igra veliku ulogu u ponovnom uspostavljanju poverenja, kaže direktor američkog ogranka Transparensija Geri Kalman.\n"Ono što se desilo u Glasu Amerike pokrenulo je pitanja o nezavisnosti Agencije. Mislim da je novi, transparentni pristup, od ključne važnosti za ponovno uspostavljanje poverenja".


Zdravstvene knjižice na kućnu adresu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zdravstvene knjižice na kućnu adresu\nZdravstvene knjižice na kućnu adresu\nM. M. S.26.10.2016. 20:46\nOd 10. novembra građani i građanke će moći da podnesu zahtev za elektronske zdravstvene knjižice preko portala eUprave, rekla je ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić.\nKako je izjavila za medije, nove knjižice će biti poslate na kućnu adresu do kraja novembra. Dodala je da još tri miliona ljudi treba da se prijavi za nove knjižice. „Zbog ogromnih redova na šalterima i reagujući na apele građana koji stižu ministarstvu, ministarstvo je ovo uvrstio kao hitnu inicijativu u svoj rad. Ovim putem želimo da obavestimo građane da u ovom trenutku više nema potrebe da čekaju za prijavu zamene na šalterima jer će u najkraćem roku ovu uslugu moći da zatraže od države od kuće“, navodi se u saopštenju Ministarstva, u kome se objašnjava i na koji način se na portalu eUprave može poslati zahtev.\nTakođe, treba znati da osiguranici preko čijeg osiguranja i drugi članovi porodice ostvaruju pravo na zdravstvenu zaštitu, uplaćuju dodatnih 400 dinara za svakog člana.\nKrajnji rok za podnošenje zahteva je 31. decembar, a do sada je to učinilo tek nešto više od trećine građana. Međutim, bilo je žalbi onih koji već poseduju nove knjižice da ne mogu da dobiju uslugu jer pojedine zdravstvene ustanove nisu u sistemu. Tako su neki građani bili prinuđeni da plate pregled jer njihove knjižice nije bilo moguće učitati i utvrditi da li su zdravstveno osigurani.\nMada u kancelariji za zaštitu prava pacijenata kažu da dosad nije bilo nikakvih pritužbi, zbog tehničkih problema reagovao je zaštitnik građana, koji je upozorio Ministarstvo zdravlja na teškoće koje građani imaju „zbog nespremnosti zdravstvenih ustanova za novu legitimaciju“ i predložio produženje roka za prelazak na nove knjižice. Ministarstvo je odgovorilo da se radi na prevazilaženju tehničkih problema, kao i da građani neće snositi posledice ukoliko knjižice ne zamene na vreme. Inače, zaštitnik građana je još pre dve godine, nakon izmena Zakona o zdravstvenom osiguranju, isticao da je prelazak na nove knjižice komplikovan i nepotreban, kao i da je cena za izradu kartice, isprva 500 dinara, „nedopustivo visoka“.\n3 reagovanja na “Zdravstvene knjižice na kućnu adresu”\n27. oktobra 2016. u 06.33\nBojim se da će ovo obećanje opet biti "ludom radovanje". Ne sumnjam da će sajt biti postavljen, ali jako sumnjam da će funkcionisati, bar u početku. Za razliku od privatnih firmi, koje su dobro vodile računa o tome da im sajtovi budu pregledni, estetski doterani, a naročito funkcionalni, sajtovi društvenih preduzeća, javnih ustanova i vlade uglavnom su veoma loše napravljeni, nepregledni su, a funkcionišu kao neurastenične osobe – čas rade, a čas ne. Odličan primer za ovo poređenje jeste sajt N1 i RTS-a. Dok je na prvom sve jasno vidljivo, logično postavljeno, praktično i funkcionalno predstavljeno, na drugom ne mogu da se snađu čak ni njihovi službenici kada traže konkretne emisije. A samo iz ove činjenice jasno je koliko je korupcija u Srbiji rasprostranjena: dok su sajtove privatnika radili vrhunski stručnjaci, sajtove državnih ustanova, po višestruko uvećanim cenama, radili su potpuni amateri i, najverovatnije, honorar delili sa naručiocima posla. Naravno, voleo bih da sada, u vezi sa zdravstvenim knjižicama, ne budem u pravu, ali se plašim da ću biti i da ću opet slušati nemušta izvinjenja i objašnjenja.\n27. oktobra 2016. u 09.39\nBraćo, drugovi I prijatelji naprednjaci, pa zar je trebalo mesec dana da prođe od početka zamene zdravstvenih knjižica, neviđenih gužvi, redova I nerviranja, da neko stavi prst na čelo I seti se u kom veku živimo?\n29. oktobra 2016. u 10.40\nPortal sudova je nepregledan i spor.


DJB: SNS sprovodi diktaturu po Skupštini – Balkanekspresrb.rs\nPokret Dosta je bilo je četvrta po snazi politička opcija i poslanička grupa, a na osnovu izbornih rezultata pripada mu jedno mesto potpredsednika Skupštine i zahteva da se generalna sekretarka DJB Jasmina Nikolić imenuje za potpredsednicu Skupštine u skladu sa izbornom voljom građana\nPOKRET Dosta je bilo zahteva da se broj potpredsednika Skupštine Srbije smanji i vrati na prethodnih 6 i da poslanička grupa DJB, četvrta po snazi, dobije jedno potpredsedničko mesto, jer joj pripada po svim pravilima parlamentarne demokratije.\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković obmanjuje javnost kad tvrdi da je vadajuća većina “izašla u susret grupi Dosta je bilo” i zato odlučila da Skupština ima 7 potpredsedničkih mesta, kao i da je DJB odustao od mesta potpredsednika Skupštine.\nMaja Gojković prikriva da je broj potpredsedničkih mesta povećan sa 6 na 7 da bi SNS podmirio funkcionerske apetite svojih članova i koalicionih partnera.\nPokret Dosta je bilo je četvrta po snazi politička opcija i poslanička grupa, a na osnovu izbornih rezultata pripada mu jedno mesto potpredsednika Skupštine i zahteva da se generalna sekretarka DJB Jasmina Nikolić imenuje za potpredsednicu Skupštine u skladu sa izbornom voljom građana:\n– Ne tražimo nikakve usluge od SNS i Aleksandra Vučića. Tražimo da se poštuje izborna volja građana. Otimanje potpredsedničkog mesta je nasilje nad izbornom voljom građana.\n– SNS očigledno ne zna kako da izađe iz sopstvenog zamešateljstva, jer zbog jednog upražnjenog mesta potpredsednika Skupština još uvek nije konstituisana. Predlažemo SNS-u da prizna svoju grešku, smanji broj potpredsedničkih mesta na 6 i odrekne se jednog od tri potpredsednička mesta, koje je uzurpirao i od kojih je dva dao PUPS-u i Rasimovom SDPS-u. PUPS i SDPS nisu od građana na izboirma dobili mesta potpredsednika, navodi SJB u svom saopštenju i naglađava da zahteva od SNS-a da se poštuje izborna volja građana u rukovođenju skupštinskim odborima. Pokretu Dosta je bilo pripada jedno predsedničko i jedno potpredsedničko mesto u odborima. SNS je u strahu onemogućio poslaničku grupu DJB ne samo da zauzme mesto potpredsednika skupštine, već pokušava da od građana otme i mandate koji su im dali pravo da rukovode nekim od 20 skupštinskih odbora:\n-Predlažemo Aleksandaru Vučiću da pokaže da se ne plaši Pokreta i poštuje izbornu volju građana. Građani Srbije su pokretu Dosta je bilo dali mandat da pokaže kako se zaista vodi sednica Skupštine ili skupštinski odbor i kako se kontroliše izvršna vlast.♦\nTagsDJB Jasmina Nikolić Maja Gojković


petak, 21 oktobar 2016 13:18\nSavez izviđača Srbije, realizovao je u periodu od 14. do 16. oktobra 2016. godine, u Ždrelu, trening za vršnjačke edukatore "EKOnomiši". Tridesetpetoro mladih iz cele Srbije, imalo je priliku da prođe obuku na temu zaštite životne sredine i ekologije.\nčetvrtak, 20 oktobar 2016 10:00\nIzviđački stroj 2016 održaće se u Petrovcu na Mlavi 5. novembra 2016. godine. Pored svečane dodele zvanja, učesnici će imati priliku da se upoznaju sa kulturom i znamenitostima Petrovca na Mlavi.\npetak, 07 oktobar 2016 08:10\nutorak, 23 avgust 2016 21:23\nutorak, 09 avgust 2016 11:40\nutorak, 26 jul 2016 08:05\nRepublička izviđačka šumska škola „Tara 2016" počela je u ponedeljak 25. jula. 55 izviđača iz 16 odreda boraviće narednih 10 dana na prostoru izviđačkog doma Odreda izviđača „Bajina Bašta" na Zaovinama na Tari, gde će polaznici Škole savladavati program obuke na tečajevima za predvodnike, vodnike i vođe četa.\nnedelja, 26 jun 2016 21:49\nutorak, 21 jun 2016 12:42\nutorak, 07 jun 2016 08:17\nNa osnovu Kalendara akcija i aktivnosti Saveza izviđača Srbije u 2016. godini i ukazane potrebe, Savez izviđača Srbije raspisuje Konkurs za izbor domaćina akcije Saveza izviđača Srbije "Izviđačke igre Saveza izviđača Srbije2016".\npetak, 20 maj 2016 12:09\nObrazovanje izviđača po meri mladih\nKonkurs povodom Svetskog dana vode\nKonkurs za domaćina DIV-a 2016\nPočeo tečaj za vodnike ''TARA 2016''


Govoreći o energetskoj krizi u svetu i značaju štednje, premijerka Ana Brnabić izjavila je da Srbija može da pobedi krizu samo ako građani zajedno sa njom rade na tome, pozivajući ih da pokažu odgovornost i ugledaju se na to kako danas postupaju u Nemačkoj.\n„Naši građani nemaju osećaj koliko je ovde struja jeftina. Hajde, kad izađemo iz prostorije da za sobom ugasimo sijalicu, državi će biti malo lakše da preraspodeli struju negde drugde, ili manje uveze“, rekla je Brnabić za TV Hepi, navodeći da zna da nam je „optimalno da istovremeno upalimo klimu i otvorimo prozor“.\nOna je naglasila da je Srbija zbog takvog ponašanja jedna od energetskih najneefikasnijih država u Evropi.\n"Kada sam živela u Velikoj Britaniji imali smo luster sa tri puta četiri sijalice i odvrnete neku jer vam ne trebaju sve. Tamo je stuja toliko skupa da svaki dan razmišljate kako da ja budem efikasnija zato što te lupi po džepu", rekla je Brnabić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je više puta da će struje biti dovoljno kao i da struja sada neće poskupljivati. Istvremeno mnoge zemlje u Evropi već su napravile nove cenovnike - u Austriji je struja poskupela 20 odsto, Hrvatskoj 9 procenata....\nAna Brnabić struja Štednja\nGIGANT KRENUO DA PRAVI NOVU KLASU MIKROČIPOVA Pretekli su glavnog konkurenta, a evo i na koje tržište sada ciljaju\nBiznis pre 12 sati\nStrategija pre 3 sata\nNAJJEFTINIJA PAKLICA 300 DINARA Cigarete od danas skuplje za 10 dinara, a evo i kada ćemo ih plaćati kao u EU\nBiznis pre 11 sati


Još jedanput se potvrdilo da Vlada Premijera Husejnagića prosvjetne radnike smatra gradjanima drugog ili trećeg reda, te da ovoj garnituri vlasti uopće nije stalo da funkcionira kvalitetan obrazovni sistem na Kantonu.\nMi, predstavnici sindikata, smo već na neki način navikli na neprincipijelne poteze nosilaca izvršne vlasti na Zeničko-dobojskom kantonu, ali da isti takodjer, zamajavaju i kompletnu javnost, dajući netačne izjave, to ipak nismo očekivali. Ovaj potez Premijera i Vlade može predstavljati i neizravan poziv prosvjetnim radnicima da se pridruže roditeljima naših učenika na protestima za smjenu nesposobnih vlasti. Istina je i da sadašnja Vlada Zeničko-dobojskog kantona je i postigla odredjene rezultate.\nNaime, uspjeli su da nas vrate deset godina unazad, jer ova situacija u kojoj prosvjetnim radnicima plata kasni dva mjeseca, zadnji put se desila prije tačno deset godina. Zbog toga i ne čudi činjenica da je ovaj premijer imao najkraći mandat u istoriji Zeničko-dobojskog kantona. Stoga, zahtijevamo od Skupstine Zeničko-dobojskog kantona da u najkraćem mogućem roku imenuju novog mandatara, koji će biti u stanju da servisira ustavne nadležnosti Kantona. Na organima sindikata ćemo donijeti odgovarajuće odluke u kojem smjeru sindikalne borbe ćemo dalje ići, ali ono što je sasvim sigurno je da je završetak školske godine izuzetno upitan.\nPrethodni članakFBiH: U protekla 24 sata registrovano je 62 krivična djela\nSljedeći članakNA TEMU PROTESTI: Održana tematska sjednica Upravnog odbora Unije studenata


Beogradski umetnici Koenu u čast – Zabavište\nBeogradski umetnici Koenu u čast\nPosted by Zabavište on 22/04/2017 23/04/2017\nMuzičko–poetsko veče posvećeno Lenardu Koenu, jednom od najznačajnijih stvaralaca i vizionara svetske scene je, zbog velikog interesovanja nakon prošlogodišnjeg novembarskog programa u njegovu čast, ponovo održano u Galeriji „Polet“, u četvrtak, 20. aprila od 20 sati. Trosatnim omažom Koenu beogradski umetnici predstavili su deo njegovog raznovrsnog stvaralaštva kroz simbiozu poezije i muzike.\n“Noć za Koena” otvorio je Vladislav Bajac, pisac i direktor izdavačke kuće Geopoetika, prevodilac i izdavač Koenovih književnih dela, ali i njegov veliki lični prijatelj.\nIzborom najpoznatijih Koenovih pesama iz tri zbirke – “Snaga robova”, “Napredovanje stila” i “Book of Longing” prikazana je njegova uspešna karijera pesnika i romanopisca koju je izgradio i pre nego što je počeo da se bavi muzikom.\nPoeziju su čitali Mladen Sovilj, Tijana Parezanović, Mita Jovančić, Hanna Gadomski, Kruna Petrić, Irena Plaović i Teodora Trajić.\nUsledio je i muzički omaž koji su priredili beogradski muzičari Milutin Mita Jovančić i Dejan Hasečić Hasa (Block Out, Čovek Vuk), Nikola Krstić (Cave Dogs), Luna Škopelja, Igor Horozović (Rogi, Late For Coffee), glumica Jelena Gavrilović, Ivan Dedić, Ana Avramov i Pavle Pavičić ( The Somethings) koji su izveli hitove najpoznatijeg pesnika među muzičarima.\nOvo nije prvi događaj u Poletu koji u svom konceptu sadrži spajanje poezije i muzike. Nakon pomenutig novembarskog omaža Koenu, mesec februar ove godine bio je posvećen jednoj od najuticajnijih figura njujorške pank-rok scene Patti Smith. U narednom periodu planiran je niz sličnih večeri, od kojih će prvi među njima uključiti veče posvećeno Vladi Divljanu 3.maja, a u narednim mesecima i Džeku Keruaku, Bobu Dilanu i drugima…\nPrethodni članak Mikser festival i Mascom Records raspisuju regionalni muzički konkurs „Svi zaJedno“\nSledeći članak Elemental 6.maja u Domu omladine: Ne izdajemo ono u šta vjerujemo!


Štednja u RS porasla za 174 odsto, građani u bankama drže više od dvije milijarde KM | INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n07. jul. 2017. 08:00 Objavljeno u ANALIZE, FINANSIJE\nBANJALUKA, Štednja građana u bankama u Republici Srpskoj za nepunih devet godina porasla je za čak 174 odsto i trenutno iznosi 2,11 milijardi KM, pokazuju podaci Agencije za bankarstvo RS objavljeni u kvartalnom izvještaju.\nMarko Đogo, predsjednik Sekcije za bankarstvo u Udruženju ekonomista RS – SWOT, kaže kako je u pitanju makroekonomski proces koji je na ovom prostoru trebalo da se desi mnogo ranije.\n“U svim normalnim ekonomijama banke posluju tako što prikupljaju veliki broj malih depozita od građana i odobravaju manji broj većih kredita u privredi. U tim državama, od 70 do 80 odsto izvora depozita je stanovništvo, a BiH je bila izuzetak, što je bila posljedica nekog ranijeg perioda”, kaže on.\nTaj period je, objašnjava, bio kada su strane banke kupile domaće i kada se pojavilo dosta likvidnih sredstava, a RS je prodala “Telekom” i u tom trenutku novac od prodaje držala kod banaka.\n“U 2008. godini imali smo samo jednu trećinu depozita koje su kod banaka držali građani, što je nenormalno, jer je i u Srbiji i Hrvatskoj taj procenat bio između 60 i 70 odsto. Tek prije godinu dana u RS učešće depozita građana u ukupnim depozitima popelo se na 50 odsto. To je makroekonomski trend normalizacije nečega što je trebalo da se desi mnogo ranije. Očekujem da se taj trend rasta nastavi budući da je suština bankarskog sektora preuzimanje rizika i ročne transformacije. Ovo se teško može objasniti bilo čim osim da smo imali nenormalnu situaciju”, kaže Đogo.\n“Trend rasta depozita građana je i dalje prisutan, a u okviru istih štednja građana je, takođe, zabilježila rast u odnosu na stanje s krajem prethodne godine. Na nivou bankarskog sektora iskazan je pozitivan finansijski rezultat i na osnovu svega može se zaključiti da je bankarski sektor u cjelini stabilan i adekvatno kapitalizovan, a likvidnost i profitabilnost su na zadovoljavajućem nivou”, navodi se u zaključku Agencije.\nNeto dobit iskazana je u iznosu od 40,8 miliona maraka i veća je za duplo u odnosu na kraj prvog kvartala 2016. godine. Nezavisne\nKljučne riječi: agencija za bankarstvo rs, banke republike srpske, marko đogo, rs swot, stednja gradjana\nBiH povećava troškove, ali i broj zaposlenih\nNBS: Devizne rezerve na kraju maja pale na 11,05 milijardi evra\nAgencija kriva za nestabilan bankarski sektor RS\nDepoziti sustižu iznos plasiranih kredita u BiH\nSDS: “NE” prodaji OC “Jahorina”\nSvaki građanin RS dužan 1.600 KM


Samo trećina zaposlenih u medijima su žene | EurActiv Srbija\nSamo trećina (33,3%) stalno zaposlenih u novinarstvu su žene, pokazuje najnovije istraživanje o položaju žena u medijima koje je sprovedeno u oko 60 zemalja. Istraživanje je pokazalo da su muškarci i dalje u većini na rukovodećim položajima ali da se jaz smanjuje u korist žena. U poređenju sa ostalim delovima sveta žene su zastupljenije na visokim položajima u medijima u istočnoj i severnoj Evropi.\nPrema istraživanju Međunarodne ženska medijska fondacija (International Women's Media Foundation - IWMF), muškarci su na 73% rukovodećih položaja, a žene na 27% čelnih pozicija u medijima u svetu. Takođe, oko dve trećine izveštača su muškarci, a 36% žene.\nIpak, sve je više žena na odgovornim položajima - 41% angažovano na poslovima prikupljanja vesti, uređivanja i pisanja, pokazuje istraživanje o položaju žena u informativnim medijima koje je sprovedeno u periodu od 2008. do 2010. u 522 medijske kompanije u svetu.\nBroj žena na rukovodećim položajima se povećao u odnosu na studiju nezavisnog istraživača i stručnjaka za rodnu ravnopravnost Margaret Galager (Gallagher) iz 1995. godine prema kojoj su u 293 zemlje na samo 12% rukovodećih položaja bile žene. Nova globalna studija je pokazala da su žene na 26% upravljačkih položaja a 27% na izvršnim položajima.\nIstraživanje, kojim je obuhvaćeno 170.000 osoba u informativnim medijima, pokazalo je da su žene zastuljenije na upravljačkim i izvršnim položajima u istočnoj Evropi (33% i 43%) i severnoj Evropi (36% i 37%) u odnosu na druge delove sveta. U region Azije i Okeanije samo 13% rukovodilaca su žene.\nU pojedinim zemljama broj žena na vodećim funkcijama premašuje broj muškaraca - u Južnoj Africi 79,5% rukovodilaca u medijima su žene. U Litvaniji žene dominiraju u oblasti izveštavanja i na nižim i na višim položajima (78,5% i 70,6%) i gotovo su jednako zastupljene kao i muškarci na srednjim i višim izvršnim položajima.\nU 20 od 59 zemalja u kojima je sprovedeno istraživanje konstatovane su nevidljive prepreke za napredovanje žena i to najčešće na srednjem i višim nivou upravljačke strukture.\nU nešto više od polovine kompanije obuhvaćenih istraživanjem postoji politika rodne ravnopravnosti, u rasponu od 16% kompanija u istočnoj Evropi do 69% u zapadnoj Evropi i podsaharskoj Africi.\nIstaživanjem je obuhvaćeno osam zemalja u istočnoj Evropi, uključujući dve u jugoistočnoj Evropi - Bugarsku i Rumuniju, a sprovedeno je u ukupno 85 kompanija u tom regionu. U tim zemljama postoji snažna tendencija ka rodnoj ravnopravnosti, plate muškaraca i žena su prilibžno iste za sve položaje a zaposlenje sigurno. Po broju žena na rukovodećim položajima u medijima se posebno izdvaja Bugarska.\nIstraživanje sprovedeno u 47 redakcija u Francuskoj, Nemačkoj, Španiji i Velikoj Britaniji pokazalo je da je broj žena i muškaraca u njima gotovo izjednačen, ali da žene u zapadnoj Evropi nisu dovoljno zastupljene na upravljačkim i izvršnim položajima, pošto su samo četvrtina rukovodilaca žene.\nIako gotovo sve kompanije u zapadnoj Evropi primenjuju propise EU o obaveznom porodiljskom odsustvu i druge propise koje štite žene, samo dve trećine kompanija ima politiku rodne ravnopravnosti a samo polovina i politiku protiv seksualnog uznemiravanja.\nIstraživanje IWMF pruža do sada najkompletniju sliku o položaju žena u vlasničkoj strukturi u medijima, izdavaštvu, upravljačkoj strukturi, izveštavanju, uređivanju, novinskoj fotografiji i drugim oblastima i poslovima u medijima.\nIstraživanjem su obuhvaćeni štampa, radio i televizija, ali ne i časopisi i internet kompanije, pošto se po sturkturi i zaposlenima bitno razlikuju od tradicionalih medija. Namera je bila da se u istražvanje uključe i velike novinske agencije, u kojima je zaposlen veliki broj novinara ali odgovori na upitnik nisu bili dovoljni za validne zaključke.\nIWMF je saopštio da je tokom dvogodišnjeg istraživanja bilo izazova, pošto neke organizacije nisu želele a učestvuju dok su druge odbile da objave podatke o platama ili su dostavile nepotpune informacije.\nInternational women's media foundation: Global Report on the Status of Women in the News Media


Proširena realnost zadire u IT operacije\nProširena realnost preduzeća može pružiti neke prednosti za IT operacije, ali visoke cene i problemi upotrebljivosti sprečavaju usvajanje. Često se predviđa da će proširena realnost uneti najveće promene, više nego virtuelna realnost u razvoju tehnologije. Ali osim u aplikacijama zasnovanim na pametnim telefonima kao što su Pokemon Go i Google Translate, koje mogu odmah da prevedu ulične znakove u inostranstvu, ova tehnologija - koja prekriva stvarni svet virtuelnim sadržajem - sporo se usvaja.\nGoogle Glass naočari su nestale, zamenjene alternativama koje se uglavnom fokusiraju na lokalne probleme kao što je logistika skladišta. Microsoft Hololens naočari su imale neke istaknute primene, kao što su astronauti koji ih koriste na Međunarodnoj svemirskoj stanici. Ali još uvek nisu dovele do velikih promena u preduzeću. I startap kompanija Magic Leap, koja trenutno ima tržišnu procenu od preko 6 milijardi dolara, tek nedavno je počela da isporučuje svoje slušalice prvim korisnicima.\nU IT operacijama se slučajevi korišćenja proširene realnosti tek pojavljuju. Neke kompanije počinju da eksperimentišu sa proširenom realnošću za obuku i podršku, kao i za vizuelizaciju i saradnju. "Koristimo je u našoj laboratoriji već nekoliko godina, na primer za prikazivanje tehničkih informacija na fizičkom štampaču", kaže Scott Likens, vodeći tehnolog u kompaniji PricewaterhouseCoopers. "Rekao bih da je realno, ali još uvek nije gotovo. Nije lako napraviti sadržaj i povezati ga sa fizičkim svetom, a potrebne su veoma različite veštine da bi se stvorilo korisničko iskustvo oko proširene realnosti".\nLikens smatra da su pametni telefoni tehnologija koja najviše obećava za aplikacije koje omogućavaju proširenu realnost.\n"Vidi se interesovanje za složenije uređaje, ali su troškovi ograničenje", kaže on, dodajući da Microsoft Hololens, na primjer, nema dovoljno visoku rezoluciju. "Ima dosta eksperimentisanja. U slučajevima industrijske primene postoji zamah, ali u fabrikama je rezervisan za rad na terenu - ali ne i za IT".\nPogledajmo neke manje primene proširene realnosti povezane sa IT-om u organizacijama koje se bave tehnologijom, koje pružaju uvid u to kako bi proširena realnost mogla da utiče na IT operacije u narednim godinama.\nObuka na daljinu\nBanc3 Engineering, istraživačka i razvojna kompanija koja služi odbrambenoj industriji, radi na projektima koji koriste proširenu realnost za Ministarstvo odbrane. Ali kada je kompanija počela da traži AR (augmented reality - proširena realnost) rešenje za rešavanje sopstvenih internih IT problema sa daljinskom podrškom, htela je nešto što bi bilo jednostavno i gotovo, što kompanija ne bi morala da pravi od nule.\n"Nismo imali vremena", kaže Pam Puttagunta, direktor informacionih tehnologija kompanije. "Tražili smo nešto što bismo uzeli kao kompletan proizvod". Problem koji je kompanija imala bio je da su viši stručnjaci morali da lete na udaljene lokacije da obučavaju nove tehničare i pomažu u složenim tehničkim zadacima.\n"Imamo dokumentaciju i kontrolu verzija, ali nije sve stavljeno u dokumentaciju", kaže ona. "Mi zaposlimo nove ljude, i uvijek je problem da ih brzo osposobimo." Sa video obukom ili VR obukom bili bi isti problemi kao sa pisanom dokumentacijom, ne bi bili ažurni, a takođe bi bili skupiji.\nSa povećanom realnošću, tehničar na udaljenoj lokaciji može da stavi naočare, a stručnjak može da vidi šta on vidi i pruži pomoć u realnom vremenu bez potrebe da napušta kancelariju. Tehničar može da radi bilo šta, od rada na serverima u serverskoj sobi, ili da se bavi dnevnicima na radnom stolu. "Koristimo je u oba smera", kaže ona. "Ovo nam pomaže u velikoj meri. Ne moramo da šaljemo ljude na udaljene lokacije, a pitanje se odmah rešava, osim ako mora da se naruči deo i da se čeka da stigne. Ovo je mnogo bolje nego da naši ljudi kažu, "Pregledajte ovaj dokument od 300 stranica" - a on je uvek bio zastareo. "\nŠtaviše, jedan viši stručnjak može da obučava više ljudi na više lokacija tokom istog dana, bez potrebe da napusti kancelariju, kaže ona.\nBanc3 je dobila svoj prvi komplet AR naočara pre tri meseca, za pilot projekat sa oko desetak ljudi. Efekat je bio trenutan, uključujući smanjenje troškova putovanja za 40 posto. Sada će tehnologija biti proširena na 150 ljudi u kompaniji, kaže Puttagunta.\nPrema ThirdEye-u, kompaniji koja je obezbedila ovu tehnologiju, rešenje funkcioniše putem streaming video snimaka od udaljenog zaposlenog na radnu površinu stručnjaka. Ne samo da ekspert vidi ono što vidi udaljeni zaposleni, već može dati i usmena uputstva i čak da piše beleške na ono što radnik vidi.\n"Radnik može nastaviti da radi slobodnim rukama i dobija relevantne podatke prikazane u svom vidnom polju", kaže Nick Cherukuri, osnivač i predsednik kompanije ThirdEye. Međutim, većina upotreba slušalica je za sada izvan IT operacija, kao što su zdravstvena zaštita, terenske usluge i proizvodnja. Microsoft takođe radi na sopstvenoj aplikaciji za daljinsku pomoć, nazvanu Remote Assist, kaže Lorraine Bardeen, generalni menadžer kompanije za radno mesto mešovite realnosti, što znači tehnologiju koja kombinuje i proširenu i virtuelnu realnost. Međutim, Remote Assist je objavljen tek prošlog maja i trenutno je dostupan samo kao prethodni pregled.\n"Takođe znamo da je direktorima važno da ove aplikacije budu spremne da se integrišu u postojeće radne tokove, tako da nastavljamo da usmeravamo našu energiju u tom pravcu", kaže ona. Sa kompjuterima, radnici su ograničeni u svojoj sposobnosti da komuniciraju s tehnologijom, kaže ona, ograničenu na pritiskanje miša ili dodirivanje ekrana. "Korišćenjem mešovite realnosti možete da prikačite svoj digitalni sadržaj, kao što su aplikacije, informacije i čak višedimenzionalni video zapisi, u fizički prostor oko vas, tako da možete da stupate u interakciju sa njima na isti način kao sa drugim fizičkim objektima. "\nVizuelizacija i saradnja\nU Dynatrace-u, Bostonskoj kompaniji za razvoj softvera, ekrani su bili suviše mali da bi odgovarali aplikacijama koje je kompanija razvijala. "Što se tiče broja entiteta, aplikacije su 50 do 100 puta veće nego u ranijem dobu, ali ekrani nisu 50 do 100 puta veći", kaže Alois Reitbauer, glavni tehnološki strateg u kompaniji. To otežava programerima da vizuelizuju zavisnosti aplikacija, kaže on, a takođe otežava saradnju. "Ekran za laptop je stvarno mali", kaže on. "U konferencijskoj sali postoje veliki zidovi, ali ne možemo ništa da stavimo na njih, osim ako na njima imamo ekrane za prikaz, a takođe smo želeli da informacije donesemo ljudima, a ne da prisiljavamo ljude da dolaze u određenu sobu da bi im informacije bile dostupne."\nProjektor bi koristio samo jedan zid, četvrtinu raspoloživog prostora na zidovima u sobi, kaže on. "A ako želite da priđete programeru ili u kancelariju tima, morali biste da ponesete projektor sa sobom." Proširena realnost trenutno pretvara svaki veliki prazan zid u ekran - ili omogućava da virtuelni ekrani ili 3D objekti plutaju u prostoru. "Ljudi mogu da vide sve ove informacije u realnom vremenu i iskoriste sav ogromni prostor, umjesto da budu ograničeni na mali ekran laptopa", kaže on. "I možete svoju informativnu sobu da stavite gde god poželite. To može biti u sali za sastanke na poslu, kod kuće ili na samom stolu razvijaoca. I vi biste mogli da budete na više lokacija, a da sarađujete kao da ste na istoj lokaciji. "\nDynatrace je izgradio svoju aplikaciju SmartScape za vizuelizaciju preko Microsoftovih Hololens naočara za sopstvenu unutrašnju upotrebu. Kompanija još uvek ne prodaje aplikaciju, mada su neki korisnici dobili raniji pristup. "Najveći izazov je to što hardver prdstavlja ograničenje", kaže Reitbauer. Naočare Hololens koje kompanija koristi koštaju oko 5.000 dolara po jedinici. "To je jeftinije nego da se stave monitori preko svih zidova sale za sastanke, ali za većinu kupaca, to je i dalje prevelik trošak".\nDynatrace trenutno ima osam AR slušalica, kaže on. Idealno je da svaki zaposlenik koji radi u razvoju ima svoje, ali cena bi morala da se spusti na cenu računarskog monitora, kaže on. Novoizdate slušalice Magic Leap One koštaju oko 2.300 dolara, a kompanija je već naručila jedne i čeka da stignu. Reitbauer kaže da se nada da će cene nastaviti da padaju. "Nadamo se da će se to dogoditi tokom sledeće godine ili dve."\nVirtuelna realnost je znatno pristupačnija, kaže on, zbog raznovrsnosti i konkurencije u potrošačkom prostoru. "Ako radite sami, slušalice sa VR mogu biti u redu, ali ako stojite u prostoriji u grupi sa drugim ljudima i možete ih čuti kako razgovaraju, ali ih ne možete videti, osećate se malo neugodno."\nPrema rečima Stephanie Llamas, potpredsednice XR-a (proširene realnosti) i strategija na SuperData Research, visoka cena naočara Magic Leap-a, odloženo puštanje i reputacija tajanstvenosti zadržavaju razvoj. "Mešovita realnost će na kraju biti ogroman podsticaj za imersivnu tehnologiju, ali proći će pet do deset godina dok tehnologija ne bude dovoljno pristupačna ", kaže ona.\nRasprostranjeno prihvatanje potrošača moglo bi da pomogne u smanjenju cena i poboljšanju upotrebljivosti. Llamas predviđa da će slušalice mešovite realnosti usmerene na potrošače biti industrija od 9 milijardi dolara, ali ipak manja od industrije virtualne realnosti sa 15,4 milijardi dolara. Sa druge strane, to znači da će kompanije poput Magic Leap-a morati pronaći druge načine za nadoknadu svojih investicija, dodaje ona, kao što su slučajevi koriščenja u preduzećima.


Navigator za dobru plovidbu | PC Press\n14. maj 2014. 6. maj 2014. Nenad Veljković\nIzborom savremenih tehnologija, praćenjem trendova razvoja ERP sistema i neprestanim razvojem novih funkcionalnosti, Business Navigator je postao poslovno‑informacioni sistem sa brojnim korisnicima u čitavom regionu.\nOve godine „Navigator d.o.o.“ slavi deceniju postojanja, a toliko vremena je prošlo od kada je Business Navigator napravio svoje prve korake. U međuvremenu ovaj ERP je postao sveobuhvatni informacioni sistem projektovan po ugledu na popularna svetska rešenja i zasnovan na najmodernijim tehnologijama. Business Navigator je namenjen proizvodnim, trgovinskim, ugostiteljskim i uslužnim delatnostima. Korisnici nakon kratke obuke efikasnije i produktivnije upravljaju poslovnim procesima.\nBussines Navigator čini niz međusobno povezanih modula. U oblasti finansija na raspolaganju su vam finansijko knjigovodstvo, finansijska operativa (automatski nalozi za plaćanje i izvodi) i integracija sa postojećim e‑banking sistemom. Tu su zatim robno‑materijalno poslovanje, upravljanje nabavkom, prodaja, upravljanje proizvodnjom, evidencija osnovnih sredstava, upravljanje ljudskim resursima, marketing. Za preduzeća koja imaju maloprodaju tu je POS Navigator koji je potpuno integrisan u celokupan sistem.\nTransakcionim konceptom Business Navigator‑a omogućena je razmena podataka u različitim delovima sistema, odnosno između različitih modula. Time se osigurava protok podataka i njihova dostupnost u realnom vremenu na svim mestima gde je to potrebno. Pri tome nema višestrukih unosa istih podataka na različitim mestima, čime je značajno smanjena mogućnost grešaka, vreme obrade, a time i troškovi. Značajna poboljšanja su moguća zbog osobine konfigurisanja radnog mesta koje ima predefinisane oblasti rada, pristupna prava i odgovornosti i koje je potpuno mobilno; znači da će korisnik uključivanjem u sistem sa bilo koje lokacije u svetu, zavisno o pristupnim pravima, imati utisak kao da sedi u svojoj kancelariji. Time se povećava efikasnost poslovanja i osigurava poštovanje organizacionih normi, pošto su sada odgovorne osobe u mogućnosti da obave svoje poslovne aktivnosti sa svog prenosnog ili kućnog računara, bilo da su na službenom putu, odmoru ili bolovanju, za vreme i van radnog vremena.\nVažna odlika svakog savremenog ERP‑a je mogućnost što transparentije komunikacije sa poslovnim partnerima. Ukoliko dva preduzeća koriste Business Navigator, razmena podataka između njih je efikasna, a postoje i komunikacioni ingerfejsi za razmenu podataka između Business Navigator‑a i drugih poslovno‑informacionih sistema.\nBusiness Navigator je otvoreno i fleksibilno rešenje koje se bazira na Web servisima i Java, XML i .NET tehnologiji. Potpuno je nezavisno od hardverske infrastrukture na koju se postavlja. PostgreSQL je relaciona baza podataka na kojoj se bazira ovaj informacioni sistem. Što se tiče klijentskog dela aplikacije, sistem radi pod Windows operativnim sistemom. Busines Navigator je izgrađen na bazi otvorenih standarda, obezbeđujući na taj način jednostavnu integraciju sa drugim modulima i sistemima. Korisniku je omogućeno da samostalno proširuje sistem ili ga nadograđuje programima drugih proizvođača. Business Navigator na serverskoj strani ne zahteva nikakva dodatna licenciranja baza podataka i serverskih operativnih sistema. Na strani klijenta potreban vam je samo Windows operativni sistem. Podaci i procesi u poslovanju kompanija zaštićeni su od neautorizovanog pristupa.\nGreške korisnika, nemar ili nepravilna manipulacija sistemom ne sme imati kao rezultat gubitak podataka. Sigurnosni aspekti uključuju proveru autentičnosti korisnika, zaštitu autorizacija, zaštitu integriteta, zaštitu privatnosti i beleženje promena (auditing). U slučaju pristupa sistemu izvan kancelarije tj. posredstvom Interneta, sva komunikacija je zaštićena najsavremenijim šifrovanjem 128‑bitnim ključem (HTTPS), kao standardnim rešenjem korišćenim i u bankarskom poslovanju. Prava pristupa su definisana veoma detaljno tako da svaki korisnik ili grupa korisnika sistema može da vidi, unosi, menja ili briše samo one podatke koje mu je administrator odobrio.\nMeđu prednosti Business Navigator‑a ubrajamo što je sistem u potpunosti parametrizovan, što ga čini izuzetno efikasnim i ekonomičnim u prilagođavanju promenama u poslovnim procesima. Sve funkcionalnosti sistema, bez restrikcija, mogu da se koriste kako u kancelariji tako i iz bilo kog dela sveta, na potpuno isti način, uz maksimalnu sigurnost podataka. Implementirana OLAP (Business intelligence) tehnologija predstavlja moćan alat za pretraživanje i analizu poslovnih informacija iz svih segmenata poslovanja. I na kraju treba istaći da Business Navigator ne zahteva nikakvo dodatno ulaganje u licence baze podataka, servera ili generatora izveštaja, što značajno snižava troškove uvođenja i daljeg korišćenja.\n← BizIT – Dejan Ristanović: Bezbednost na Internetu i izazovi zaštite privatnosti\nBizIT – Pavle Peković: Cloud revolucija →


Ana Brnabić naložila pregovore o „Fijatu“ na najvišem nivou - Sputnjik Srbija\n21:12 08.07.2017 Preuzmite kraći link\n„To znači da će u pregovorima posredovati lično predsednica Vlade i da u njima učestvuju menadžment ’Fijata‘ iz Italije, poslovodstvo iz Srbije i predstavnici štrajkačkog odbora. Štrajkački odbor pozvan je da hitno uđe u pregovore i tako pokaže odgovornost prema radnicima ’Fijata‘ i celoj Srbiji“, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju s medijima.\nBrnabićeva je rano jutros trebalo da se sastane sa predsednikom Saveza samostalnih sindikata Srbije Ljubisavom Orbovićem i štrajkačkim odborom radnika fabrike „Fijat“ u Kragujevcu, kako bi razgovarali o rešenju problema u fabrici u Kragujevcu, ali na sastanak je došao samo Ljubisav Orbović.\nPredstavnici Štrajkačkog odbora iz nepoznatih razloga nisu pojavili, iako su bili pozvani i potvrdili dolazak, navodi se u saopštenju.\nDanašnji razgovori trebalo je da budu nastavak razgovora koji su u četvrtak započeti na ličnu inicijativu predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić sa ciljem da se štrajk prekine i nađe prihvatljivo rešenje za sve strane.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je juče da je u interesu Srbije, Kragujevca i radnika „Fijata“ da se njihov štrajk što pre završi, jer negativno utiče na dolazak novih investicija u našu zemlju.\nFijat automobili Srbija, Ana Brnabić


Toyota - sistem za bežično punjenje vozila - GARAŽA\n16/02/2014 Garaža Klub 0 Comments\nToyota objavljuje da će tokom februara započeti proces testiranja novog sistema za bežično punjenje baterija, namenjenog „plug-in“ hibridima i električnim vozilima. Sistem može da puni vozilo parkirano iznad kalema na površini tla, čime je proces punjenja jednostavniji i praktičniji nego ikada do sada. Sistem za punjenje koristi tehnologiju magnetne rezonance, koja prenosi električnu energiju usled promene intenziteta magnetnog polja između kalema na tlu koji odašilje i kalema na vozilu koji prima struju. Takođe, ovaj sistem može da smanji padove u naponu struje, koji mogu da nastanu usled lošeg poravnanja ili razlike u visini između kalema koji emituje i onog koji prima struju. Sistem je dizajniran tako da smanji elektromagnetni uticaj na opremu i uređaje u okolini. Takođe, sistem je dovoljno čvrst da izdrži vožnju vozila preko njega.\nKako bi se vozaču omogućilo parkiranje na optimalan položaj za punjenje, Toyota je razvila novu funkciju za pomoć pri parkiranju, koja prikazuje položaj kalema na parkirnom mestu. Nova funkcija radi su sprezi sa Toyotinim Inteligentnim sistemom za pomoć pri parkiranju.\nProces testiranja uključivaće tri „plug-in“ hibridna vozila koja će se koristiti u Japanu, u Aiči prefekturi, tokom godinu dana. Testovi će proceniti zadovoljstvo korisnika, jednostavnost korišćenja ovog sistema, nivoe poravnanja i ponašanje uređaja tokom punjenja, uključujući učestalost punjenja i trajanje punjenja.\nRezultati ispitivanja koristiće se za dalji razvoj tehnologije, s krajnjim ciljem njene komercijalizacije. Toyota veruje da će komercijalizacija ove tehnologije pomoći u promociji električnih vozila i da će podstaći dalji razvoj i stvaranje pametnijih, jednostavnijih i ekološki prihvatljivijih vozila.\nSPECIFIKACIJA SISTEMA ZA BEŽIČNO PUNJENJE BATERIJA\nMetoda punjenja magnetna rezonanca\nFrekvencija 85 kHz\nUlazni napon V AC 200 V\nOznake: bežično, hybrid, plug-in, punjenje, test, toyota, wireless\nPrevious Previous post: OPEL – Na sav gas\nNext Next post: Honda/Acura NSX – 30 godina kasnije


BARinfo - Sastanak o finansiranju lokalnih radio stanica\nSastanak o finansiranju lokalnih radio stanica\n| 13:10:2017 | 11:22:40\nJuče je u Agenciji za elektronske medije održan konsultativni sastanak sa predstavnicima nacionalnog javnog emitera RTV Crne Gore, Vlade Crne Gore - ministarstva kulture, te lokalnih javnih emitera. Sastanku su u ime Radio Bara prisustvovali direktorica Vesna Šoškić i šef finansija i marketinga Vojislav Tomović. Na skup su pozvani i predstavnici opština - osnivača lokalnih javnih emitera, ali se na njemu nisu pojavili predstavnici iz Bara i još nekoliko gradova.\nPovod sastanka su izmjene i dopune Zakona o elektronskim medijima, kojima se reguliše pitanje pružanja javnih usluga i finansiranja javnih emitera, koje su stupile na snagu 1. septembra ove godine.\n“Članom 76 Zakona o elektronsklim medijima propisano je da jedinica lokalne samouprave i javni emiter ugovorom uređuju međusobna prava i obaveze u vezi sa korišćenjem budžetskih sredstava na način koji odgovara stvarnim troškovima potrebnim za realizaciju obaveza. Navedena sredstva je potrebno da uključuju ne samo troškova proizvodnje, već i troškove emitovanja tj. sredstva za pokriće troškova prenosa programa putem zemaljskih radio-difuznih sistema, digitalizacije i investicija od značaja za srednjoročni razvoj. Ugovorom, koji se zaključuje na tri godine, utvrđuje se vrsta i obim svih javnih usluga koje javni emiter pruža, kao i visina sredstava i izvori za njihovo finansiranje”, potencirali su iz Agencije za elektronske medije.\nŠoškić i Tomović su prezentovali Agenciji da je Radio Bar završio Plan programskih obaveza za trogodišnji period i o tome sproveo javnu raspravu u trajanju od 45 dana, koja se završava 15. oktobra, nakon čega se stiču uslovi da se sa osnivačem - Opštinom Bar potpiše trogodišnji ugovor, shodno novom Zakonu o medijima. Predstavnici Radio Bara su informisali prisutne o radu ove medijske kuće, nabavci nove opreme i dobroj saradnji sa osnivačem.\nPredstavnici Agencije su prezentirali rezultate analize Izvještaja o radu lokalnih javnih emitera, Izvještaja o finansijskom poslovanju i Revizorskih izvještaja za 2015. i 2016. godinu. Analiza je napravljena u cilju sagledavanja obima i strukture komercijalne djelatnosti lokalnih javnih emitera i prihoda ostvarenih po tom osnovu i konstatovano je da rezultati nisu zadovoljavajući.\nNa sastanku je zaključeno da je potrebno izvršiti izmjenu seta medijskih zakona uz značajnije učešće lokalnih javnih emitera, kako bi se omogućio efikasan i nezavisan rad.\nULES pozvao lokalne uprave da poštuju obaveze\nULES: Potrebna hitna pomoć institucija za RTV Pljevlja\nULES osudio napad na novinarku Vijesti Oliveru Lakić\nULES poziva na jedinstvo medija u Crnoj Gori


14-08-2020 13:18 Svet Planeta\nI dok Zapad sumnja u rusko cepivo Sputnjik 5, iz Moskve odgovaraju da im je na ruku išlo bogato iskustvo sa vakcinama i da već imaju porudžbinu iz 20 država za milijardu doza njihove vakcine. Kolumnistkinja Nedeljnika LJiljana Smajlović je rekla da je moguće da Rusi imaju odličnu i bezbednu vakcinu, ali da sada ne možemo to da znamo. Međutim, napominje da se odvija trka slična hladnoratovskoj, kao što se takmičilo ko će prvi ići u svemir ili na Mesec. Zbog toga je, ističe, očigledan simbolizam – zašto je Rusija vakcinu nazvala „Sputnjik“.\nLJiljana Smajlović je rekla da su se Rusi opredelili za jedan od bržih puteva, i da nisu jedini koji su ušli u trećću fazu. Ističe da su oni trstirali vakcinu na sebi i da ruski lekari o tome govore. Kako kaže, to bi sada u Americi bilo vrlo sporno.\nPodsetila je i na reči Ronalda Regana koji je rekao da je svet podeljen, ali kad bi se dogodila invazija iz svmira, svi bi se ujedinili.\nOna ističe da su Amerikanci već strahvoito podbacili, jer o sebi govore kao o izuzetnoj naciji, ali nisu našli rešenje čime su strahovito narušili svoj polođaj, a Putin je samo poslao so na ranu.\nDobar trenutak da Tramp delje kao mirotvorac\nPodseća da se onr adovao dogovoru Izraela i UAE, i da bi mu se uspeh u dijalogu Beograda i Prištine uklopio u kampanju.\nNavodi da je za Beograd dobro da deluje kao dobronameran i konstruktivan, da s ene plaši pregovora i kontakata.


Izložba filigranskih krstova | Kaleidoskop\nFiligran Pokimica / FB\nNa izložbi „Raskršće“ koja se otvara večeras u 19 časova, u Manakovoj kući, publici će biti predstavljeni eksponati filigranskih krstova, dva čiraka i dva Jevanđelja autora Gorana Ristovića-Pokimice, koji nas dovode u dodir sa vrhunskom umetnošću starih zanata i religijom na prostoru Balkana.\nU svojoj filigransko-kujundžijskoj radionici Filigran-Pokimica u Kraljevu, Goran Ristović u duhu stare srpske tradicije prizrenskih majstora izrađuje umetničke predmete od najfinijeg srebra. Svi predmeti su unikatni, ručno rađeni, a neka od ovih remek-dela srpske filigranske umetnosti nalaze se u najznačajnijim pravoslavnim hramovima širom sveta, poput 6 srebrnih filigranskih kandila iznad Vitlejemske Zvezde u Crkvi Hristovog rođenja.\n23. marta ove godine Goran Ristović-Pokimica dobio je Diplomu Moskovske Patrijaršije za visoka dostignuća u crkvenom umetničkom zlatarstvu.\nEtnografski muzej u okviru programa očuvanja nematerijalnog kulturnog nasleđa Srbije a posebno retkog starog umetničkog zanata kao što je filigran sa ponosom predstavlja Beogradu majstora-umetnika jednog od živih ljudskih riznica Srbije.


Super Kup Srbije - Blic Sport\nTreća uzatopna titula Vizure u Super Kupu Srbije\nOdbojkašice Vizure osvojile su u četvrtak uveče trofej u Super Kupu Srbije, pošto su u Ubu pobedile TENT iz Obrenovca sa 3:0 (25:22, 25:12, 28:26).\nProsinečki želi dva meča u Superkupu\nDok se navijači širom Evrope zagrevaju za start fudbalske sezone posmatranjem utakmica nacionalnog Superkupa, Srbija je jedna od retkih zemalja u kojoj ne postoji tradicija odmeravanja snaga šampiona i osvajača Kupa.\nOdbojkaši Zvezde osvojili Superkup pobedom nad Partizanom\nOdbojkaši Crvene zvezde osvojili su prvi Superkup Srbije, pošto su u hali Šumice savladali Partizan sa 3:2 (25:17, 23:25, 25:21, 14:25, 21:19).\nĐurić: Ma, kakav Superkup u Beču!?\nPredsednik fudbalskog kluba Partizan Dragan Đurić oštro se usprotivio ideji svog kolege iz Crvene zvezde Vladana Lukića da se organizuje meč između šampiona i pobednika Kupa i to u Beču.\nLukić želi Superkup Srbije i to u Beču\nPredsednik fudbalskog kluba Crvena zvezda Vladan Lukić došao je na ideju da se prvak i pobednik Kupa nadmeću u inostranstvu za trofej Superkupa Srbije.


DUŠAN ARITONOVIĆ, NAČELNIK GRADSKE UPRAVE VRANJE\nNačelnik gradske uprave u Vranju Dušan Aritonović izjavio je danas da se lično uključio u reševanje slučaja radnice na održavanju higijene u toj upravi Mire Stojanović, samohrane majke i bolesne od karcinoma, koja je ostala bez posla i koja se pismom obratila javnosti.\n“Zaposlenu o kojoj čujem da se piše u štampi, koja ima zdravstvene probleme, primio sam na razgovor i odmah ugovorio sastanak sa direktorom fonda PIO gde je dogovoreno da se njen zahtev za invalidsku penziju razmotri i da se po njemu odluči u što kraćem roku”, izjavio je Aritonvić za Jugmediu.\nOn navodi da je bila zakonska neminovnost donošenje nove sistematizacije I gašenje Službe održavanja higijene, u kojoj je stalni radni odnos imala ova žena, kao i Službe obezebeđenja.\nAgencije preuzimaju radnike koji ostaju bez posla\n“Gradska uprava Vranje je dobila 18 mesta manje i njime su obuhvaćene dve službe – služba obezbeđenja i služba održavanja higijene. Gašene su cele službe jer jedino na taj način zakon dopušta da se kasnije zaključe ugovori sa agencijama kako bi i ti poslovi bili zastupljeni i to je razlog što neki ljudi, koji su sa nekim zdravstvenim i socijalnim problemima, nisu mogli da budu izuzeti. Stav komisije koja je osnovana za sprovođenje racionalizacije, koja je imala kontakte i sa Minstarstvom i SKGO je da tamo gde se poslovi mogu zastupiti preko agencija to i učini. Na kraju, to je već učinio najveći broj lokalnih samouprava u Srbiji i ti poslovi su zastupljeni na taj način. U postupku javnih nabavki posao su dobile agencije koje su dale najpovoljnije ponude”, istiće načelnik GU Vranje.\nAritonović inače objašnjava da je na osnovu Zakona i Odluke Vlade RS u lokalnoj samoupravi Vranja utvrđen broj zaposlenih na 1198 umesto dosadašnjih 1299.\n“Skupština grada je donela odluku gde je taj broj raspoređen na sve organizacione oblike. Grad Vranje pristupio je, kao i sve lokalne samouprave u Srbiji, postupku racionalizacije. Iako je gradsko rukovodstvo itekako svesno svih njenih pratećih efekata, moralo se pristupiti ovoj nepopularnoj meri jer su u protivnom zakonom propisane oštre sankciije za jedinice lokalne samouprave. U skladu sa zakonom o tome su obavešteni i sindikati”, zaključuje Dušan Aritonović.\nDojava o bombi, evakuisane Gimanzija i Ekonomska škola\nLESKOVAC – Učenici Gimnazije i Ekonomske škole „Đuka Dinić“ u Leskovcu evakuisani su danas zbog dojave o podmetnutoj bombi u zajedničkom dvorištu. (više…)\nKoncert proslavljenog violiniste Stefana Milenkovića biće održan u subotu 23. Decembra u Narodnom pozorištu Leskovac, povodom 15. Rođendana leskovačkog kamernog orkestra „Amoroso“. (više…)\nDvanaesta Internacionalna dečja radionica animiranog filma „Zlatni puž 2018“ biće svečano otvorena sutra, u Galeriji Narodnog muzeja u Vranju, sa početkom u 20 časova i trajaće do 15. avgusta. (više…)\nBABUŠNICA - U ataru sela Radinjince poginuo je N.M. (25) iz Babušnice koji je upravljao traktorom kada je zbog neprilagođene brzine sleteo sa seoskog puta u reku. (više…)\n17.01.2018. u 16:29\nKakav dušebrižnik, da ne poveruje čovek. On će da sredi da žena dobije penziju! E jadna Srbijo, jadno Vranje, jadni mediji, jadni čoveče.


Najava: Međunarodna konferencija o klaud kompjutingu – Trust in Cloud\nYou are at:Home»Vesti»Najava: Međunarodna konferencija o klaud kompjutingu – Trust in Cloud\nSvi zainteresovani koji žele da saznaju više o EuroCloudu i novostima u vezi sa standardizacijom i sertifikacijom Clouda moći će najnovije informacije da dobiju na prezentaciji i seminaru pod nazivom Trust in Cloud koji će biti održani u Beogradu 20-21. aprila 2015. u organizaciji Native Consulting i EuroCloud Star Audit Asocijacije (ECSA).\nUvaženi predavač na ovoj konferenciji je dr Tobias Höllwarth, direktor ECSA (EuroCloud Star Audit), koji će 21.04. sa početkom u 10h održati predavanje na teme: “Šta je Cloud?”, “Uloga ECSA”, “Prednosti sertifikacije”, “ECSA Misija – Vizija – Vrednosti”, “ECSA Ekosistem”.\nPored predstavnika uspešnih IT kompanija koje posluju u Srbiji kao što su HP, IBM, Microsoft, Saga, BTR, M&I Systems, SGS, SGS, Orion, Serbian Business Systems, ComTrade, Coming Computer Engeneering i mnogi drugi, iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave najavljeno je da će predavanju prisutvovati i direktor Direkcije za elektronsku upravu Republike Srbije Dušan Stojanović.


Snažna podrška predsjednika SAD Josepha Bidena ulasku BiH u EU\nMinistrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković izjavila je da je snažna podrška predsjednika SAD Josepha Bidena ulasku Bosne i Hercegovine i država Zapadnog Balkana u Evropsku uniju.\nIstakla je kako je to poruka kakvoj smo se nadali uoči važnog samita EU-Zapadni Balkan.\n– Uloga SAD u ovom dijelu svijeta i Evrope je od životne važnosti za mir i sigurnost – kazala je Turković.\n– Jasna evropska budućnost i podrška SAD jedini su način da se regija trajno stabilizira, stavi na tračnice bespovratnog napretka te odupre sve više destabilizirajućem utjecaju Rusije – dodala je ministrica vanjskih poslova BiH.\nLideri država članica Evropske unije okupit će se večeras na Brdu kod Kranja na neformalnoj večeri, uoči samita EU – Zapadni Balkan, ali glavne teme kojima će se baviti tokom radne večere bit će na dnevnom redu sastanka Evropskog savjeta 21. i 22. oktobra.\nSastanku EU – Zapadni Balkan predsjedavat će predsjednik Savjeta EU Charles Michel koji će zajedno sa predsjednicom Evropske komisije Ursulom von der Leyen zastupati EU.\nKako je najavljeno iz Evropske komisije, sastanak na vrhu sastojat će se od plenarne sjednice, poslije koje će uslijediti sjednica lidera EU i zemalja regiona.\nNa sjednici će preovladavati teme poput ponovnog potvrđivanja evropske perspektive Zapadnog Balkana koja je, kako se navodi, u zajedničkom strateškom interesu i zajednički je strateški izbor.


Kalkulator Eksternih Troškova KET1.0\nOsnovni zadatak prevoznika je proizvodnja transportne usluge. No, kao rezultat realizovanog transportnog rada, u transportu se generišu i sporedni, neželjeni, često negativni, ali po pravilu ne zaobilazni efekti uticaja na društvo i životnu sredinu. To su takozvani eksterni uticaji transporta. Eksterni uticaji transporta mogu bit i kratkoročni ili dugoročni, lokalni, regionalni ili globalni. Negativni eksterni uticaji su često udruženi i deluju sinergijski međusobno ili sa drugim antropogenim negativnim uticajima. Po pravilu su teško merljivi, ali je izvesno da raste svest o njihovom postojanju, potrebi da se on i izmere i novčano vrednuju, kako bi mogle da se preduzimaju odgovarajuće sistemske ili individualne mere za njihovo smanjenje. Najvažniji eksterni efekti transporta koji stvaraju neželjene društvene troškove su:\n- emisija gasova staklene bašte,\n- zagađenje vazduha,\n- saobraćajne nezgode,\n- saobraćajna zagušenja.\nPored ovih najvažnijih efekata mogu se javiti i drugi, koji su teže merljivi, dugoročni i kumulativni, te stoga delimično zanemareni u dosadašnjim istraživanjima. Tu spadaju, na primer, zagađenje vode i zemljišta, oštećenja pejzaža i prirode, dodatni troškovi izgradnje, proizvodnje i eksploatacije, vizuelno narušavanje, efekti separacije i zauzetosti zemljišta, itd.\nEksterni troškovi (ET) transporta, odnosno negativne transportne eksternalije, predstavljaju ekonomske troškove koji se po pravilu ne uzimaju u obzir prilikom planiranja tranportnih operacija i ruta.\nFakultet tehničkih nauka je u okviru naučno-istraživačkog projekta TR36030, koji realizuje u saradnji sa P.U. Srbijatransport, a.d., razvio alat za brz i jednostavan proračun eksternog uticaja transportnih operacija u međunarodnom drumskom robnom transportu na nivou pojedinačnog vozila. Osnovni cilj alata – Kalkulatora Eksternih Troškova KET1.0- je podizanje svesti u transportnim preduzećima o negativnim eksternim uticajima transporta i njihovoj ekonomskoj proceni.\nPozivamo Vas da isprobate kalkulator KET1.0 i proverite kakvi i koliki su eksterni troškovi drumskog robnog transporta za isporuke koje danas realizuju Vaša vozila.


Neispravna municija Oružanih snaga BiH će biti uništena Visokoin.com\nNeispravna municija Oružanih snaga BiH će biti uništena\nPredsjedništvo Bosne i Hercegovine donijelo je danas na sjednici Odluku o uništavanju municije i minsko-eksplozivnih sredstava Oružanih snaga BiH.\nZadužilo je Ministarstvo odbrane BiH da u okviru propisanih procedura, implementacijom međunarodnih sporazuma, ugovora i odluka prihvaćenih od nadležnih institucija BiH, uništi sve količine neispravne municije, koja je kao takva identificirana nakon izvršenih kontrolno-tehničkih pregleda na lokacijama: ”Gabela” Čapljina, „Krupa“ Hadžići, „Car Dušan“ Rudo, „Kozlovac“ Tuzla, „Krčmarice“ Banja Luka i “Daljani“ Donji Vakuf.\nPredsjedništvo BiH primilo je k znanju Informaciju o učestvovanju ministrice i delegacije Ministarstva odbrane BiH na ministarskom sastanku Američko-jadranske povelje.\nDonesena je i odluka o prihvaćanju sporazuma i određivanje potpisnika za memorandum o razumijevanju Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar u području zdravstva, proizvodnje lijekova i zapošljavanja zdravstvenih radnika i sporazum Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije o razmjeni i međusobnoj zaštiti tajnih podataka.\nPredsjedništvo BiH je donijelo Odluku o pokretanju postupka za vođenje pregovora radi zaključivanja sporazuma Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o policijskoj saradnji.\nPredsjedništvo BiH je dalo odobrenje za zaključivanje memoranduma o razumijevanju vezano za tajnost i sigurnost podataka između Bosne i Hercegovine i Ureda Evropske policije, saopćeno je iz Službe za odnose s javnošću Predsjedništva BiH.


Još 519 sahrana ove godine u Srebrenici\nNaslovnica Balkan Bosna i Hercegovina Još 519 sahrana ove godine u Srebrenici\n4. Jula 2012.\nBiH – Najmanje 519 posmrtnih ostataka žrtava genocida u Srebrenici biće 11. jula pokopano u Memorijalnom centru u Potočarima, piše danas sarajevski “Dnevni avaz”. Do juče je identifikovano i za ukop pripremljeno 519 posmrtnih ostataka žrtava ubijenih u genocidu 1995. godine.\nMeđu identifikovanima je i 16 žrtava čiji su posmrtni ostaci pronađeni u akumulaciji jezera Perućac. Identifikacija će se završiti u naredna dva-tri dana, pa se očekuje neznatno povećanje broja identifikovanih.\nOčekuje se da će komemoraciji prisustvovati više od 30.000 građana iz BiH i inostranstva.\nPrisustvo komemoraciji najavili su premijer Hrvatske Zoran Milanović, zamjenik premijera Turske Bekir Bozdag, jordanski princ Hasan bin Talal, kao i mnoge državne i parlamentarne delegacije evropskih zemalja i njihovih diplomatskih predstavništava u BiH.


Predstavljanje izvještaja „Praksa sudova u Bosni i Hercegovini u pogledu prava na slobodu i sigurnost ličnosti i prava na slobodu izražavanja“\nU prilogu Vam dostavljamo obavještenje o predstavljanju izvještaja „Praksa sudova u Bosni i Hercegovini u pogledu prava na slobodu i sigurnost ličnosti i prava na slobodu izražavanja“, koji je pripremio Ustavni sud Bosne i Hercegovine u saradnji s AIRE centrom, a finansijski podržala Britanska ambasada u Sarajevu.\nIzvještaj je pripremljen na osnovu pregleda oko 150 odluka Ustavnog suda Bosne i Hercegovine i 120 odluka redovnih sudova koje su donesene u periodu od 2015. do 2019. godine. Izvještaj, na jednostavan i pristupačan način, prikazuje relevantne odluke sudova i načela tumačenja normi iz dvije izuzetno važne oblasti Evropske konvencije za ljudska prava, a to su zaštita prava iz člana 5 (pravo na slobodu i sigurnost ličnosti) i zaštita prava iz člana 10 (pravo na slobodu izražavanja).\nU izradi izvještaja učestvovala je radna grupa Ustavnog suda Bosne i Hercegovine uz učešće predstavnika Suda Bosne i Hercegovine, Vrhovnog suda Federacije Bosne i Hercegovine, Vrhovnog suda Republike Srpske, Kantonalnog suda u Sarajevu, Okružnog suda iz Banje Luke i Apelacionog suda Distrikta Brčko.\nPrezentaciju izvještaja možete pratiti putem linka koji Vam se dostavlja u Pozivnici (preuzmite pozivnicu OVDJE).


“Samsung Electronics” najavio je najnoviji uređaj u svojoj Galaxy A seriji: Galaxy A8(2018). Uređaj ima dvostruku prednju kameru, veliki beskonačni ekran i neverovatni ergonomski dizajn koji se oslanja na iskustva nasleđena iz dizajna premijum “flegšip” modela. Uz dodatne funkcije za svakodnevne potrebe, Galaxy A8(2018) je elegantniji, praktičniji i lakši za upotrebu nego ikada ranije.\nRegulatorno telo za elektronsku i poštansku komunikaciju (RAEPC) Kosova dodelilo je 60.000 telefonskih brojeva privremenom telefonskom operateru Mts D.O.O. u okviru sporazuma o posebnom pozivnom broju za Kosovo, piše prištinski dnevnik Epoka.\nAnalitička kompanija Counterpoint je objavila zanimljivu statistiku, koja se tiče korišćenja telefona na dnevnom nivou i odnosa prema mobilnoj tehnologiji.\nNa Terazijama otvorena nova "Apple" radnja\nViše stotina ljudi je juče satima okupiralo Terazije, kako bi prisustvovalo svečanom otvaranju "Apple" prodavnice i iskoristilo priliku da, po sniženim cenama, kupe mobilne telefone i laptop račuare.


Tači: Vojska Kosova se formira, niko ne može da stavi veto - European Western Balkans\nPRIŠTINA – Oružane snage Kosova biće formirane u koordinisanom postupku sa NATO-om i drugim relevantnim međunarodnim faktorima i taj proces je nezaustavljiv, deo je naših svakodnevnih agendi i niko neće moći i neće mu biti dozvoljeno da uloži veto na ovaj proces, kaže Hašim Tači predsednik Kosova.\n“Formiranje oružanih snaga je naše ustavno i zakonsko pravo, a preko 10 odsto sastava vojske biće pripadnici srpske zajednice”, kaže Tači u razgovoru za Tanjug.\n“Pre nekoliko dana učestvovao sam na ceremoniji polaganja zakletve prilikom stupanja u redove bezbednosnih snaga Kosova 61 srpskog kadeta. Sastao sam se i sa njihovim porodicama, koje su bile uzbuđene što su njihovi sinovi i ćerke postali deo BSK-a. To je njihova vojska, njihov osećaj, njihova pripadnost, njihova budućnost”, uveren je Tači\nNa naše pitanje da li njegov utisak o srpskim osećanjima ipak zvuči kao bajka Tači konstatuje da je “mnogo šta je na Balkanu izgledalo kao bajka, ali je postalo stvarnost”.\nHašim TačiKosovoNATOVojska KosovaZapadni Balkan


Dobra vest za više od 3.000 korisnika: Do kraja godine, bez promene cene daljinskog grejanja u Kikindi · gradski.online\nDobra vest za više od 3.000 korisnika: Do kraja godine, bez promene cene daljinskog grejanja u Kikindi\nKIKINDA- Cena daljinskog grejanja do kraja godine neće se menjati, a u lokalnom distributeru toplotne energije ne isključuju mogućnost da od 1. januara dođe i do izvesne korekcije- i to naniže. Za više od 3.000 korisnika dobru vest saopštio je Dušan Marjanović, direktor JP “Toplana”:\n– Na eventualnu korekcije uticaće kvartalni račun koji će nam početkom novembra ispostaviti JP “Srbijagas”. Tada ćemo moći da napravimo projekciju neke nove cene daljinskog grejanja.\nPratimo i situaciju na globalom nivou u vezi s cenama energenata. Po sadašnjim parametrima možemo da očekujemo da će od 1. januara doći do izvesnog umanjenja. Još uvek ne možemo preciznije da o tome govorimo- izjavio je Marjanović.\nU “Toplani” su počele pripreme za novu grejnu sezonu, koja će početi 15. oktobra. Ekipe proveravaju stambene zgrade i objekte koji su priključeni na sistem daljinskog grejanja. Marjanović se osvrnuo i na uvek aktuelnu temu, dugovanja za centralno grejanja:\n-Od privatnog sektora potražujemo 7, 7 miliona, a od poslovnog 5,2 miliona dinara. Dakle, ukupno 12, 9 miliona dinara. Po tužbama od privatnog sektora, za period od 2004. do 2020. godine, “Toplana” potražuje 18,2 miliona dinara, a od poslovnog sektoru, na ime tužbi, od 2005. pa do ove godine, još 3,7 miliona dinara- kazao je Marjanović i podsetio na investiocione radove koji su obavljeni tokom leta:\n-Najpre smo u delu Mikronaselja sanirali deo toplovodne mreže, u dužini oko 100 metara, u ulicama Partizanska i Josifa Pančića. Usledila je sanacija magistralnog vrelovoda u delu ulice Vuka Karadžića, u dužini oko 60 metara, od Banke Intesa do Svetosavske ulice.\nRekonstruisali smo najzahtevniji deo magistralnog vrelovoda, ukupne dužine 25 metara, na uglu ulica Miloš Velikog i Jovana Jovanovića Zmaja. Investicione radovi okončali smo ispred OŠ “Žarko Zrenjanin”. Radi se o trasi od 70 metara i priključku koji je bio preostao da se uradi. Za ove poslove, kao i u zanavljanje opreme, utrošili smo između 15 i 20 miliona dinara- potvrdio je Marjanović.\nPrethodnoOd 1. oktobra: Kikindska bolnica u redovnom režimu, raspisan tender za rekonstrukciju ustanove\nSledećePark dobija jasne obrise: Školska šuma u Ruskom Selu, okosnica nove zelene oaze na 2,5 hektara


HITLEROV IZGUBLJENI SVASTIKA PRSTEN - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nHITLEROV IZGUBLJENI SVASTIKA PRSTEN\nNakon što je Adolf Hitler dobio svoju moć 1933.godine, svastika je postala simbol strogo povezan sa nacizmom…\nO Fireru i njegovom ludilu ne moramo ni govoriti, ali nacističke relikvije i dalje su vredne pažnje, posebno one koje su pripadale samom diktatoru. Kao primer jedne od tih je njegov poznati davno izgubljeni ručno napravljeni svastika prsten, koji će se naći na aukciji Alexander Historical Auctions kuće iduće nedelje. Ovaj masivni prsten, pražljivo napravljen od više delova, bi trebalo da dostigne cenu od oko 108.000 dolara.\nPrsten predstavlja svastiku širine 16 mm, napravljenu na četiri različita nivoa, poduprtu drugim svastikama i mačevima, a krunisana je velikim kockastim rubinom. Dolazi sa kompletnom originalnom prezentacijom od srebra, odnosno ručno napravljenim globusom i drvenim piedestalom.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: PRIČA O LUKSUZNOM NAKITU


Ministri finansija i bankari Grupe 20 ocijenili su u Istanbulu da je padom cijene nafte stvorena prilika da se revidira budžetska politika zemalja članica G20, koje predstavljaju 85 odsto svjetske ekonomije.\nU nacrtu deklaracije s ministarskog sastanka u Istanbulu, G20 se zalaže za povećanje investicija i za smanjenje neefikasnih subvencija.\nMeđutim, G20 priznaje da pad cijene nafte ima različiti uticaj na zemlje proizvođače i potrošače. U tom kontekstu, predstavnici centralnih banaka G20 obećali su da će razmotriti monetarnu i budžetku politiku zbog opasnosti “uporne privredne stagnacije” u razvijenim ekonomskim zemljama.\nOni su pozdravili odluku Centralne evropske banke da pokrene masovan otkup državnih obveznica na sekundarnom tržištu.\nPredsjednik ECB Mario Draghi najavio je krajem januara da će ECB od marta 2015. do septembra 2016. kupovati državne i privatne obveznice za po 60 milijardi eura mjesečno. Cilj te mjere je da se ubacivanjem novca podstakne posustala ekonomija zone eura.\nG20 je ocijenila da treba pažljivo primijeniti odluku ECB kako bi se izbjegli “neželjeni efekti zbog različitih monetarnih politika zemalja i rastuće nestabilnosti u finansijskom tržištu”.\nU tekstu se ističe i “suštinska uloga fiskalne politike u cilju podržavanja domaće potražnje”, posebno zbog toga što Njemačku osuđuju što svoj trgovinski suficit ne koristi za oživljavanje privrede.


Tag / MSS / Vesti online\nVojni pilot iz Kelna Nikola Bauman i meteorolog iz Bona Inza Tile Ajh su pobednice izbora za nemačku astronautkinju, koji traje već punih godinu dana. Njih dve će biti poslate na dalju obuku za...\nKapsula "Dragon" se vratila s dve tone tereta iz svemira\nKapsula "Dragon" privatne svemirske kompanije "Spejs Eks" vratila se na Zemlju u nedelju spektakularnim spuštanjem na platformu u Tihom okeanu, nakon što je obavila svoju misiju dostavljanja...\nEvo u čemu će turisti 2018. putovati do Meseca!\nU svemiru dve žene i kafica\nPrva žena astronaut iz Italije, Samanta Kristoforeti (37) poleteće u nedelju za Međunarodnu svemrisku stanicu, gde će se pridružiti Ruskinji Eleni Serovoj kao deo dugotrajnog šestočlanog...\n17:08 >> 19:55\nNova godina će na MSS biti dočekivana tri puta!\nŠest članova posade Međunarodne svemirske stanice (MSS) proslaviće Novu godinu 15 puta, međutim posada će samo tri puta nazdraviti, saopšteno je iz ruskog Centra za kontrolu letova.\nKako Zemlja izgleda "odozgo"?\nStudent i programer Dejvid Peterson napravio je video-snimak spojivši hiljade fotografija napravljenih sa Međunarodne svemirske stanice tokom poslednje tri ekspedicije, u periodu od septembra 2011....


Insajder debata: Evropa će platiti ceh sukoba u Ukrajini | Insajder TV - Više od vesti\nInsajder debata: Evropa će platiti ceh sukoba u Ukrajini\nGostujući u Debati Insajder televizije, gosti ocenili da će Evropa biti najveći gubitnik, dok će Amerika izaći kao apsolutni pobednik rata u Ukrajini\n„Situacija je dosta komplikovana, i ekonomski, politički, bezbednosno, iz svih uglova, posledice će biti dugotrajne”, smatra predsednik ITM grupe Toplica Spasojević. On pojašnjava i da su najvažnije institucije stvorene nakon Drugog svetskog rata sada ugrožene: “(Vidite) MMF, Svetsku banku, dolar kao rezervnu valutu, sada se to opasno zadrmalo i moguće da će se uspostaviti potpuno novi poredak, i bezbednosni i monetarni, da možda dolar neće biti rezervna valuta i to će imati dugoročnije posledice. Naravno, ovo se sve prenosi i na naš region, na Balkan, a mi smo inače ranjivi”.\nProcena Toplice Spasojevića je da će iz sadašnje situacije najviše izgubiti Evropa: „Najveći gubitnik će biti Evropa, a u okviru Evrope male zemlje, a mi smo jedna od tih malih zemalja. Mi smo dosta i vezani za Rusiju trgovinom, ali mislim da će i Rusija da ima velike posledice, jer njoj je najveći parner EU, i uvozni i izvozni."\nStabilizacija tektonskih promena\nViši naučni saradnik Ekonomskog instututa Ivan Nikolić takođe Evropu vidi kao najviše pogođenu aktuelnom krizom, a smatra da će tako i ostati: „Pre svega će biti najviše pogođene zemlje koje su vezane energetski za Rusiju, a onda i zemlje koje ne mogu da u kratkom roku pronađu alternative. Pre svega pitanje je kako će zemlje odgovoriti na izazove koji su nastali i bili primetni već tokom pandemije”, precizirajući da se to odnosi pre svega na značajan rast javnog duga, kao i korporativnog duga. Upozorio je da prolazi vreme “jeftinog kapitala”: „Ulazimo u period kada će kapital biti sve skuplji i taj dug će se teško finansirati. (...) Male zemlje će imati i imaju problem sa stabilnošću svoje valute. Nikolić je sa gledaocima Debate podelio i, kako je rekao, ekskluzivnu vest: „Prva nedelja od početka sukoba svaki dan konstantno ove nedelje da NBS nije intervenisala na deviznom tržištu, što je sjajna vest. Dakle, možda smo sada ušli u jedan period stabilizacije i prihvatili ovu okolnost koja nas je zadesila nepovoljno, kao jedno stanje s kojim moramo da se suočimo. Sada nema više onih paničnih navala na menjačnice, kao što smo imali privih dana”, ukazao je Nikolić.\nBivši ambasador u EU Duško Lopandić dešavanja vidi kao “tektonske promene”.”(Ovo je) potres koji u suštini menja stanje u Evropi. Sećamo se onog starog slogana - “Evropa će biti ujedinjena u miru, demokratiji i slobodi” - niti je ujedinjena, niti je u miru sad i pitanje je kako će dalje da se razvijaju stvari, tako da suštinski koncept EU u stvari, koji je koncept jedne jako intenzivne, integrisane saradnje jedne mašine za pregovaranje, jer se svaki problem može rešiti kroz razne pregovore, da nema primene sile… To je odavno rečeno da je nezamislivo da između zemalja EU bude rata. Sve je to donekle dovedeno u pitanje zato što smo mi sada u Evropi u jednom ratu koji može i da se proširi”.\nNajnovije istraživanje agencije Ipsos pokazalo je da je prvi put u istoriji nedvosmislena većina građana Srbije protiv ulaska Srbije u EU, a razlog za to su pritisci koje Srbija trpi od EU, a odnose se na uvođenje sankcija Rusiji. „Treba da imamo u vidu koliko će sve ovo trajati. Dakle, ono što je najveći problem ovog rata, po meni, jeste lom bezbednosnog sistema u Evropi i jedan sukob koji, čini mi se, da će biti generacijski. Dakle, vraćamo se u neki novi Hladni rat ili poluvrući rat i pitanje je ustvari dugoročnije malo, ne samo sutra, nego i za par meseci i za nekoliko godina, gde ćemo mi kao zemlja biti, s koje strane”, prokomentarisao je Lopandić.\nU celoj situaciji, Lopandić Amerikance vidi kao dominantne, baš kao što je to bila situacija u kojoj je Evropa bila posle ‘45. - ‘46.godine: „Suštinski, niko nije siguran za bezbednost bez Amerikanaca u Evropi. Dakle, oni su neprikosnoveni - oni imaju baze, oni imaju nuklearno oružje, (...) Američki vojni budžet je 10 puta veći od ruskog, a 3 - 4 puta veći od kineskog. Lopandić je uočio i da ćemo imati jedan fenomen militarizacije, apsolutno svuda u svetu, a posebno u Evropi.\nEkonomski odnosi sa Rusijom zapravo već dugo stagniraju\nNikolić zaključuje da će se odnosi sa Rusijom i nakon svega ovoga nastaviti, ali dodaje: „Nisu oni bili bogznakako razvijeni ni pre ovog sukoba, čak su, da budemo iskreni, bili na silaznoj putanji godinama unazad. (...) Mi u suštini imamo jednu stagnaciju koja je na silaznom nivou u ekonomskih odnosima sa Rusijom. Čak su oni prošle godine izašli iz našeg bankarskog sistema, ne kod nas, nego u celom regionu”.\nNikolić trenutno kao najveći problem ovog konflikta vidi zastoj u prilivu stranih direktnih investicija. „To je ono što vuče našu ekonomiju prethodnih godina, to je ono što zapošljava novu radnu snagu, to je ono što podiže izvoz, nema drugog izvora. Znači, generator naše privredne dinamike je taj strani faktor, odnosno te kompanije koje su došle prethodnih godina”, zaključio je viši naučni saradnik Ekonomskog instituta.\n„Prošle godine je bilo 3,9 milijardi investicija iz EU, pretprošle su investicije bile 3 milijarde, s druge strane Rusi nisu mnogo zainteresovani za naše tržište, generalno, tvrdi Toplica Spasojević:„Najviše mogu da zarade na svom tržištu, plivaju ko “riba u vodi “ na tom tržištu, a ako investiraju negde, onda investiraju na Zapad ili u Ameriku, i tu se pozicioniraju”.\nBivši ambasador u EU, Duško Lopandić sankcije koje bi Srbija mogla da eventualno uvede Rusiji ocenio je pitanjem simbolike, a ne suštinskog značaja: „Pitanje da li ćemo uvesti ili nećemo uvesti sankcije u praksi ništa ne znači ni za Rusiju, ni za Evropsku uniju. Dakle, ovde smo nege između praktične politike i neke simbolike, pitanja vrednosti… Mislim da je u politici i međunarodnim odnosima taj simbolički aspekt dosta bitan, posebno kad se radi o EU”, podvukao je.\nSrbija bi u celom ovom kontekstu mogla da plati cenu kao i svi drugi, rekao je Ivan Nikolić. Po njegovom sudu doći će do usporavanja, ali se još ne zna kolikog: „Svi će platiti tu cenu, nema evopske zemlje koja će zabeležiti onaj rast s kojim je ušla u ovu godinu. Mi smo tu gde jesmo i, kao i svi, trpićemo loše stanje, ali, kao što je predsednik rekao onomad - izgleda će opet biti takmičenje ko će biti bolji u najlošijem, odnosno da u lošem budemo najbolji”, zaključio je Nikolić.\nToplica Spasojević je rekao da krizu treba da iskoristimo tako što moramo da se prilagodimo: „Ono što će najviše da nedostaje u neposrednoj budućnosti su sunce, solar, vetar i hidro. To nismo koristili do sada, velika je šteta napravljena što u poslednjih 20 - 30 godina nismo nijednu veliku hidrocentralu napavili. Imamo šanse da to prevaziđemo, sa solarima na krovovima i da napravimo nešto dobro za zdravlje”, zaključio je uz dodatak da poljoprivreda takođe treba da se razvija, baš kao i IT sektor koji bi se primenio u poljoprivredi.


Meta na konsultacije sa strankama o rešavanju krize\nJun 12, 2019 13:12\nAlbanski predsednik Ilir Meta počinje danas konsultacije s političkim strankama u Albaniji o rešavanju političke krize u zemlji i određivanju novog datum za održavanje lokalnih izbora, prenosi portal a1on.\nJoš nije potvrđeno da li će se Meta sastati s predstavnicima vladajuće stranke premijera Edija Rame, Socijalističkom partijom, i da li je albanski premijer prihvatio poziv predsednika. Pre nekoliko dana, Rama je kategorično odbacio odluku predsednika te države o odlaganju lokalnih izbora koji su bili zakazani za 30. juna. Socijalisti su pokrenuli inicijativu za smenjivanje šefa države.\nOčekuje se da danas u popodnevnim satima Meta razgovara najpre sa stankama desnog centra, o određivanju novog datuma za lokalne izbore, kao i o prevazilaženju političke krize. Albanska ujedinjena opozicija odbila je da učestvuje na lokalnim izborima, koji su prvobitno bili zakazani za 30. juna.


– Negativna politička retorika kojoj svjedočimo u posljednje vrijeme nanosi velike štete privredi i negativno utiče na životni standard građana. Nestabilna politička situacija u Bosni i Hercegovini ne samo da odbija nove investitore, nego uzrokuje povlačenje ili zaustavljanje započetih investicija. Značajan broj izvozno orijentiranih kompanija susreće se sa problemom potpunog otkazivanja postojećih ili nemogućnosti dobijanja novih narudžbi, a kao razlog strani partneri navode političku nestabilnost u Bosni i Hercegovini – navode iz udruženja poslodavaca.\nDodaju kako su na ovaj način direktno su ugrožene privredne aktivnosti u zemlji, radna mjesta, ali i javni prihodi.\nZbog svega navedenog, a u interesu privrede i građana, Udruženje poslodavaca Federacije Bosne i Hercegovine i Unija udruženja poslodavaca Republike Srpske upućuju apel političkim predstavnicima da poduzmu konkretne korake u pravcu stabilizacije političke situacije.\n– Politički predstavnici moraju imati na umu da svojim djelovanjem u pravcu stabiliziranja političke situacije, rade u interesu građana i privrede – navode u zajedničkom saopštenju.\nTakođer, pozvali su i predstavnike izvršne i zakonodavne vlasti na svim nivoima u Bosni i Hercegovini da što prije započnu aktivnosti na donošenju ključnih reformskih zakona s ciljem poboljšanja poslovnog ambijenta i jačanja ekonomije.


Stoltenberg požuruje članice NATO da ratifikuju Protokol za Crnu Goru\nM. K. 21. novembra 2016. 18:45\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg pozvao je danas članice Alijanse, čiji parlamenti još nisu ratifikovali Protokol o pristupanje Crne Gore tom vojnom savetu, da požure i učine to što pre, da bi, kako je rekao, zvanična Podgorica do 2017. postala njihova članica.\nStoltenberg je taj direktan zahtev članicama uputio iz Turske, gde se održava jesenje zasedanje Parlamentarne skupštine NATO-a.\n„Pozivam sve zemlje i njihove parlamente koji dosad nisu ratifikovali Protokol o pristupanje Crne Gore NATO-u da to urade. To je vaša odgovornost i zato vam se direktno obraćam: vratite se u svoje parlamente i obezbedite da Protokol bude što pre ratifikovan“, poručio je Stoltenberg, preneli su crnogorski mediji.\nOn je podsetio da se naredne godine održava samit NATO-a do kada treba da bude završena ratifikacija da bi Crna Gora na tom samitu bila primljena u članstvo. „Zato morate da ubrzate ratifikaciju“, istakao je Stoltenberg.\nTakođe, lider SDP-a, Ranko Krivokapić, zamolio je Stoltenberga, da založi svoj lični i profesionalni autoritet da se proces ratifikacije NATO pristupnog protokola u zemljama članicama što pre okonča, kako bi Crna Gora do narednog samita u 2017. godini postala punopravna članica NATO-a.\n„Krivokapić je ukazao u razgovoru da će se SDP zalagati da se politička kriza koja postoji u Crnoj Gori rešava u partnerstvu sa našim EU i NATO saveznicima. On se u Istanbulu susreo i sa predsednikom PS NATO Majklom Tarnerom, kome je još jednom zahvalio na ogromnom naporu koji je ulagao u prethodnom periodu na promovisanju crnogorskog članstva u NATO“, navodi se u saopštenju.\nProtokol o pristupanju priključenja Crne Gore NATO-u zasad je potpisalo 13 zemalja — Island, Slovenija, Mađarska, Slovačka, Bugarska, Albanija, Poljska, Turska, Rumunija, Letonija, Velika Britanija, Litvanija i Estonija.\nPotpisivanje se očekuje od Belgije, Norveške, Kanade, Italije, Portugalije, Danske, Luksemburga, Francuske, Holandije, Češke, Grčke, Hrvatske, Španije, Nemačke i SAD.


Barack Obama produžio sankcije Rusiji - Russia Beyond Croatia\nBarack Obama produžio sankcije Rusiji\nPredsjednik SAD-a Barack Obama produžio je sankcije, koje su Sjedinjene Države uvele Rusiji u ožujku 2014. godine zbog situacije u Ukrajini, priopćeno je iz Bijele kuće, prenio je portal RT na ruskom.\nU odgovarajućoj odluci američkog šefa države navedeno je da aktualne sankcije "trebaju ostati na snazi i poslije šestog ožujka 2016.godine", pošto djelovanje Rusije i dalje predstavlja "izuzetnu prijetnju po nacionalnu sigurnost i vanjsku politku SAD-a", pišu mediji.\nTreba reći da je u ožujku 2014. godine SAD uveo sankcije visokopozicioniranim ruskim političarima. Ograničenja između ostalog podrazumijevaju zabranu putovanja u SAD i blokadu aktiva i imovine.\nU siječnju 2015. godine državni tajnik SAD-a John Kerry u svom govoru na Svjetskom ekonomskom forumu u Davosu nagovijestio je mogućnosti ukidanja sankcija u narednim mjesecima. Minski sporazum bi mogao biti, kako je rekao, u potpunosti ispunjen u narednih nekoliko mjeseci, ukoliko sve strane ulože napore, prenosi RT.


Vučić: Vlast udara na krupne ribe\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić rekao je da će do isteka prvih 100 dana Vlade biti postignuti "ne baš mali rezultati" u borbi protiv kriminala i korupcije, te najavio da će već narednih dana i nedelja javnost videti spremnost nove vlasti da udari i na "krupne ribe".\nVučić je za današnju "Politiku" istakao da će borba za normalnu Srbiju trajati deset godina i da bi smatrao velikim uspehom ukoliko bi ova država mogla da dobije na proleće datum za početak pregovora sa EU.\nOn je rekao da ga je zatekla činjenica da u prethodnom periodu praktično ništa nije učinjeno u borbi protiv korupcije i najavio preispitivanje brojnih sumnjivih privatizacija, za šta je pokrenuo inicijativu u Birou za koordinaciju rada službi bezbednosti.\nVučić, koji je i ministar odbrane i šef Biroa za koordinaciju rada službi bezbednosti, rekao je da je logičan završetak istrage u slučaju "Agrobanke" i nezakonitog davanja kredita da će odgovarati ne samo oni u banci, nego i oni koji su taj novac sklanjali i koji su učestvovali u deobi novca, ali i oni koji su smišljali sve moguće akcije da bi se dočepali tog novca.\nVučić se, povodom nekih neobičnih poteza prethodne vlade, zapitao kakvu ulogu imaju lavovi u zoološkom vrtu na Paliću u energetici Srbije, pošto je tadašnje Ministarstvo energetike plaćalo milion dinara mesečno za tri lava.\nVučić je u subotu za RTS izjavio i da će se do kraja avgusta znati potpuna istina o kupovini "Politike" i dodao da je ista stvar urađena i sa kupovinom "Novosti", kao i da će vlada i država zaštititi državnu imovinu i naći najpovoljniji mogući način za to.


RTS :: Otvorena kineska fabrika "Janfeng" u Kragujevcu\nEkonomija Otvorena kineska fabrika "Janfeng" u Kragujevcu\nčetvrtak, 28. nov 2019, 10:23 -> 19:56\nOtvorena kineska fabrika "Janfeng" u Kragujevcu\nSvečanim presecanjem vrpce, u Kragujevcu je otvorena kineska fabrika "Janfeng" (Yanfeng automotive interiors) koja će proizvoditi komponente za unutrašnjost automobila.\nCrvenu vrpcu presekli su predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ambasadorka Kine Čen Bo, gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić, predstavnici fabrike Remon Fos, Mišel Šahler, Stiv Mesaroš i Milan Raović, kao i predstavnica zaposlenih Anka Duričić.\nPredsednik Vučić je rekao da je danas važan dan za Kragujevac i Srbiju. Zahvalio je ambasadorki Čen Bo na velikom angažovanju na dovođenju ove kompanije u Srbiju i čestitao prvim zaposlenim radnicima, a ima ih 193.\n"Prva produkciona linija je instalirana, druga je stigla, a treća i četvrta stižu do aprila. Očekujem prvih 400 zaposlenih do kraja ove godine, a 800 do kraja 2023. godine", rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da je jednom od mladića zaposlenih u ovoj fabrici poručio da će zanatlije – stolari, tesari, zavarivači uskoro imati veće plate od menadžera i pi-ar stručnjaka.\n"Zato vas molim da što više učestvujete u programu dualnog obrazovanja i da razumete da je tu budućnost, a ne bi je bilo bez ovakvih kompanija", rekao je Vučić, koji je istakao i da je nezaposlenost u Srbiji prvi put ispod 10 odsto.\nAmbasadorka Čen Bo je rekla da je Kragujevac srpski grad poznat po automobilskoj industriji, po "Zastavi".\n"Mogu reći da je kompanija našla pravo mesto za sebe u Srbiji", rekla je ambasadorka i dodala da će do 2023. godine vrednost proizvodnje dostići 76 miliona evra.\n"Uverena sam da će otvaranje fabrike koristiti razvoju fabrike u Evropi, ali i ekonomskom prosperitetu Kragujevca", rekla je ambasadorka Čen Bo.\nAutomobilska industrija pomera se ka istoku\nPredstavnik fabrike Stiv Mesaroš rekao je da su izabrali Srbiju za širenje svoje proizvodnje jer se automobilska industrija pomera ka istoku.\n"Mnogi naši kupci i proizvođači su uspostavili fabrike u centralnoj i istočnoj Evropi prethodnih godina. Ovo je dobra geografska pozicija, koja može da podrži naše operacije u centralnoj Evropi i nove planove za efikasan transport", rekao je Mesaroš.\nGradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić je rekao da je fabrika izgrađena za manje od 10 meseci, sa kupovinom zemljišta, dozvolama, gradnjom i opremanjem.\n"Ovo je prva velika kineska fabrika u Kragujevcu u kojoj će biti zaposleno 800 radnika, 800 porodica dobiće još jednu platu", rekao je Nikolić, zahvalivši kineskoj kompaniji koja je prepoznala potencijal Kragujevca.\nKineska kompanija "Janfeng automotiv interiors" je svetski lider u proizvodnji komponenata za unutrašnjost najpoznatijih svetskih proizvođača, poput "Mercedesa".\nKompanija, sa sedištem u Šangaju, ima oko 110 proizvodnih pogona i tehničkih centara u 20 zemalja i više od 32.000 zaposlenih.\n(četvrtak, 28. nov 2019, 19:59) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 19:23) - marija [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 18:40) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 17:15) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 16:43) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 16:12) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 14:17) - Milan Alasic [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 12:02) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 11:26) - stojko [neregistrovani]\n(četvrtak, 28. nov 2019, 11:11) - Sanja [neregistrovani]\nSrpska asocijacija menadžera deseti put bira lidera budućnosti\nKo se nije prijavio za pomoć, prijava od 15. do 30. novembra\nPrvi krak "Severnog toka 2" napunjen tehničkim gasom


Do kraja novembra odluka EU o otvaranju klastera sa Srbij – Krstarica\nTanjug 28. oktobra 2021. 10:23\nBRISEL – Zemlje članice EU bi do kraja novembra trebalo da donesu odluku o otvaranju klastera sa Srbijom što bi, u slučaju ”zelenog svetla”, trebalo da se dogodi u decembru.\n„Komešar za proširenje Oliver Varheji juče je predstavio amabasadorima zemalja članica izveštaj Komisije o napretku Srbije, a sada je na EU prestonicama da ga proučce i donesu odluku“, receno je Tanjugu u diplomatskim izvorima u Briselu.\nU klasteru 4 nema ni jednog otvorenog poglavlja, ali su sva tehnički spremna i nalaze se na stolu Radne grupe za porširenje Saveta EU ( COELA).\nKomisija u izveštaju ocenjuje da je Srbija „ispunila prelazna merila za otvaranje oba klastera“, ali oko toga treba da se usaglase i svih 27 zemalja članica.\nU diplomatskim izvorima u Briselu za Tanjug kažu da u ovom trenutku još nema konkretnog izjašnajvanja zemalja članica i da se još čeka „imput“ koji će iz glavnih gradova doći njihovim predstavnicima u Briselu.\nNapominje se da postoji grupa zemalja koje redovno podržavaju napredak Srbije u pristupnim pregovorima, a da se ostale u ovom trenutku „neutralne“ uključujući i Hrvatsku koja, bar za sada, nije iznela zvanične primedbe u okviru Radne grupe.


Pronađen je leš 45. godišnjeg Ćupričanina koji se utopio !!!\nU Velikoj Moravi, kod vikend naselja u selu Ribare, kod Jagodine, pronađen je leš 45. godišnjeg muškarca, a viši javni tužilac u Jagodini ocenio da je smrt nastupila utapanjem, izjavila je danas portparol Policijske uprave u Jagodini Gordana Cvetić – Rističević.\n„Iz tog razloga, a posle pregleda tela u Kapeli Opšte bolnice u Jagodini, viši javni tužilac nije odredio obdukciju“, dodala je Cvetić.\nO lešu u Velikoj Moravi, Policijska uprava u Jagodini je obaveštena juče, posle čega je organizovano vađenje iz reke i prevoz u kapelu. Obavljeno je prepoznavanje, a radi se o čoveku iz Ćuprije, navela je Cvetić.\nMUP Jagodine uhapsio nekoliko osoba zbog poreskih utaja i drugih krivičnih dela !!!