Prioritet nove investicije, radna mesta i infrastrukturni radovi – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / POLITIKA / Prioritet nove investicije, radna mesta i infrastrukturni radovi\nJuče je održana redovna konferencija za novinare Gradskog odbora Srpske napredne stranke u Kruševcu.\nZa kruševačke naprednajake i ubuduće prioriteti će biti: nove investicije, infrastrukturni radovi i otvaranje novih radnih mesta.\nSve najbolje u daljem radu uz čestitke, sa govornice upućene su novoizabranom gradonačelniku Jasmini Palurović i novopostavljenom predsedniku Skupštine Grada Živojinu Miloradoviću.\nSrpska napredna stranka je u stalnoj komunikaciji sa građanima i prepoznaje njihove potrebe, i kao što je i do sada, i ubuduće će raditi, uvek u interesu svih građana Srbije i Kruševca bez obzira na stranačku pripadnost. Svim građanima Kruševca upućena je čestitka povodom predstojećih novogodišnjih i božićnih praznika.\nTag Jasmina Palurović konferencija kruševac sns


Za preuzimanje prijavljeno 8,23 odsto akcija CKB – Bankar.me\nZa preuzimanje prijavljeno 8,23 odsto akcija CKB\nDecember 23, 2019 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nNa javnu ponudu Crnogorske komercijalne banke za preuzimanje preostalih dionica Podgoričke banke, prijavljeno je 7.960 akcija sa pravom glasa, odnosno 8,23 odsto ukupnog iznosa. Nakon što je zaključena javna ponuda, čiji je rok bio četvrtak, CKB posjeduje 95.600 akcija Podgoričke banke s pravom glasa ili 98,79 odsto.\n“CKB ima namjeru da koristi pravo prinudnog otkupa akcija manjinskih akcionara po cijeni iz javne ponude za preuzimanje, odnosno po cijeni po kojoj je od dana isteka roka javne ponude, sticalac ili sa njim povezano lice steklo dionice emitenta, ako je ta cijena viša od one iz javnog poziva”, precizira se u izvještaju i rezultatima javne ponude.\nCKB, koja je članica mađarske OTP grupe, objavila je 5. decembra prospekt za preuzimanje preostalih 9.130 akcija Podgoričke banke, a cijena po dionici iznosila je 640 eura. CKB je krajem februara zaključila ugovor o kupovini 90,56 odsto akcija Societe Generale Montenegro, a sada Podgoričke banke. Ta transakcija, kako je navedeno, predstavlja dio strategije OTP grupe da ojača prisustvo u regionu jugoistočne Evrope.\nPOJMOVICKB ckb podgorička banka\nPrevious Volkswagen u 2020. sprema 34 nova modela, šest električnih\nSljedeći Benzin skuplji od regionalnog prosjeka


U Nemačkoj uhapšen građanin Crne Gore, navodno saučesnik francuskih terorista - 14.11.2015, Sputnik Srbija\nU Nemačkoj uhapšen građanin Crne Gore, navodno saučesnik francuskih terorista\nU Nemačkoj je uhapšen navodni saučesnik francuskih terorista: u automobilu uhapšenog, koji je, navodno, putovao za Pariz, pronađene su eksplozivne naprave i... 14.11.2015, Sputnik Srbija\n11:09 14.11.2015 (Osveženo: 11:50 14.11.2015)\n© AFP 2021 / POOL / JULIAN STRATENSCHULTENemačka policija\nU Nemačkoj je uhapšen navodni saučesnik francuskih terorista: u automobilu uhapšenog, koji je, navodno, putovao za Pariz, pronađene su eksplozivne naprave i oružje.\nU Nemačkoj je uhapšen građanin Crne Gore, navodni saučesnik francuskih terorista koji se prema nekim informacijama kretao za Pariz. U njegovom automobilu pronađeni su eksplozivi i oružje, javlja Radio Bavarija.\nPrema podacima radija, muškarac je uhapšen u četvrtak na auto-putu Salcburg — Minhen. U njegovom automobilu pronađeni su pištolji, automati, municija i eksplozivne naprave od nekoliko kilograma TNT.\nKao je saopštila agencija DPA, u policiji su odbili da komentarišu navode da bi uhapšeni mogao da bude povezan sa teroristima koji su izveli teroristički napad u Parizu.


On je objasnio da je reč o površini od 14 hektara na kojoj se nalazi 20 objekata, ukupne površine od oko 7.500 metara kvadratnih.\n- Već u ponedeljak kapetan bojnog broda Stamenković počeće izradu licitacionog elaborata, koji ćemo predati Republičkoj upravi javnih prihoda da bi procenila vrednost vojne imovine, a kada se utvrdi realna cena to ćemo proslediti loklanmoj samoupravi da se izjasni. Loznica ima pravo da te objekte kupi na 60 jednakih mesečnih rata, a ne onako kako se kupovalo u periodu pre 2012. godine, kada su se vojni objekti za dan preprodavali „Delta Maksiju“ i drugima, a da Vojska nikad ne dobije pare. Da ne dođemo u situaciju u kakvoj se našlo Užice, gde smo sada morali da ispravljamo greške novim aneksima ugovora – rekao je ministar Gašić ističući da Vojska više nema sredstava i imovine koju može da poklanja.\nOn je istakao da to što se dogovori, mora i da se poštuje, da li kroz zamenu za stanove u Loznici ili na neki drugi način.\n– To bi bili stanovi za potrebe Ministrarstva odbrane, a nama je potrebno desetak trosobnih i dvosobnih stanova jer je vojska odavde otišla pre osam godina, i to su, uglavnom, penzionisana vojna lica. Stanove koje bi Loznica dala, takođe će proceniti Republička uprava javnih prihoda – dodao je ministar.\nU razgovoru sa gradonačelnikom Vidojem Petrovićem razmatrana je mogućnost da lokalna samouprava ovaj prostor upotrebi za industrijsku zonu ili stambeni blok, a ministar Gašić je izrazio zadovoljstvo što Loznica nije zadužena, što nema višak zaposlenih radnika i što veliki deo svog budžeta ulaže u socijalnu politiku, infrastrukturu i druge investicije.\nKasarna u Klupcima\n- U narednom periodu gradska uprava će u saradnji sa organima Ministarstva odbrane ući u taj posao što stvara novu šansu za Loznicu i reazvojnu perspektivu. Ovo je prilika da se ministarstvu i ministru Gašiću zahvalim na podršci koju smo imali u vreme prošlogodišnjih poplava, ali i ove godine u vreme suše. Dobili smo vojna vozila i cisterne čime smo u znatnoj meri ublažili poteškoće našim građanima znog problema u vodosnabdevanju. Vojska nam je pomogla postavljajući i pontonski most u Dragincu preko Jadra, gde su ovih dana počeli radovi na izgradnji novog mosta. Ukoliko bude potrebe, Vojska će ponovo biti uz svoj narod – rekao je gradonačelnik Loznice Vidoje Petrović.


U aprilu prošle godine, kao svojevrstan vid podrške u ostajanju kod kuće, naši eminentni umetnici i vrhunski interpretatori narodne muzike, Snežana Đurišić, Ana Bekuta, Merima Njegomir, Marinko Rokvić, Radiša Urošević i Čeda Marković otpevali su pesmu “Znaš li dragi onu šljivu ranku”.\nZnaš li dragi onu šljivu ranku – Merima, Marinko, Radiša, Bekuta, Čeda Marković\nSvi muzičari Narodnog orkestra RTS-a pod upravom Vlade Panovića i pevači, telefonom su, svako od svoje kuće, uživo snimili svoje deonice ove pesme, uz svakodnevne kućne poslove.\nPoslušajte kako ova pesma našeg poznatog kompozitora narodne muzike i umetnika na harmonici Miodraga Todorovića Krnjevca zvuči kada je pevaju vrhunski umetnici, među kojima već ima dvoje koji nisu među nama.\nPodsetimo, Merima Njegomir preminula je 20. novembra u 69. godini od raka pankreasa. Samo par nedelja pre nje, napustio nas je jedan od najboljih pevača narodne muzike, Marinko Rokvić, koji je takođe bolovao od raka pankreasa.\nOva Splićanka NESTALA 8 dana posle Mateja: Stvari medicinske sestre nađene na obali, na njima JEZIV trag


Od 1.januara ove godine, boravišna taksa sastavni je deo putovanja u Grčku. Ono što je, međutim, specifično za ovu zemlju jeste činjenica da se ova taksa ne naplaćuje po osobi, nego po sobi, odnosno po smeštajnoj jedinici i njenoj kategorizaciji.\n„Za studije i apartmane, cena „po ključu“ kreće se od 0,25 do 0,50 evra, a za hotele, zavisno od kategorije, od 0,5 do 4 evra. Prema trenutno raspoloživim informacijama taj novac plaćaće se na licu mesta vlasnicima vila ili na recepciji hotela“, kaže direktor Turističke agencije Adria putovanja Vlasotince Miodrag Stojanović.\nOn dodaje da, bez obzira na uvođenje ovog izdatka, aranžmani za apartmane i hotele za omiljeno „srpsko more“ beleže ovih dana rekordnu prodaju i da je Grčka i dalje neprikosnovena destinacija za odmor kada su u pitanju srpski turisti.\n„Turska se, posle višegodišnjeg pada interesovanja, vraća u fokus domaćih turista. Raste interesovanje i za Španiju, ali rastu i cene na tamošnjim destinacijama. Pada prodaja aranžmana za Italiju, odnosno za njen najlepši deo, Siciliju jer su tamošnji hoteli, iz nama neobjašnjivih razloga, oborili kvalitet usluga“, kaže Stojanović i dodaje da je interesovanje za Azurnu obalu veliko, ali ne i prodaja jer su cene ovih paketa još uvek visoke za naše ljude.\n„Zanimljivo je da se i Egipat vraća na mapu naših turista, agencija Adria recimo u aprilu vodi manju grupu turista u ovu zemlju. Tada je temperatura vazduha tamo 27-28 stepeni, a temperatura vode 22-24 stepena. Predivno more i ljubazni domaćini glavni su razlog što se Srbi poslednjih godina interesuju i za južni Portugal. Vest je i da su hotelijeri u Dubaiju spustili cene, ali je malo porasla vanpansionska portošnja, tako da vam ukupni trošak dođe skoro na isto“, pojašnjavaju u Turističkoj agenciji Adria putovanja.\nOva agencija postoji sedam godina, a od 1.februara, ima poslovnicu i u Beogradu – kod Skupštine Srbije, u Kosovskoj ulici broj 16.\n„Jedna smo od retkih turističkih agencija u našem regionu koja ima sopstveni zakup apartmana i hotela u Grčkoj – u Kalitei, Polihronu, Haniotiju, Pefkohoriju, Leptokariji i Nei Poriju – i želeli smo da to približimo i beogradskom tržištu. Imamo ekskluzivne ugovore o saradnji sa partnerima u Turskoj, Španiji, na Tajlandu i Kubi. Radimo školske ekskurzije, a u planu nam je receptivni turizam, odnosno organizovani dolazak stranaca u Srbiju kojima veoma prijaju naše banje i planine, a zainteresovani su i za istorijske znamenitosti“, kažu zaposleni u vlasotinačkoj poslovnici Adria putovanja.\nOni za proleće preporučuju obilazak evropskih gradova – Sofija, Solun, Skoplje i Segedin su popularne destinacije koje povezuju povoljne cene, turističko razgledanje i opušteni šoping. Hit destinacija je svakako Istanbul, u koji se polazi 7.marta u organizaciji ove agencije.\nVRANJE – Menadžment Jumka izradio je elaborat pod nazivom „Plan ozdravljenja Jumka“, za čiju je realizaciju osim novca potrebna i podrška države…\nNIŠ - Skupština opštine Niška Banja izabrala je danas Dejana Jovanovića iz Srpske napredne stranke za predsednika opštine. (više…)\nBesplatni preventivni pregledi internista kao i laboratorijska provera krvne slike i tumor markera prostate i jajnika, biće organizovani u Vranju u nedelju…


Jelen još tri godine uz Super ligu Srbije! O Jelen Pivu\nJelen još tri godine uz Super ligu Srbije! Zajednica fudbalskih klubova Super lige Srbije i Apatinska pivara nastavljaju saradnju, kojom je predviđeno da po Jelen pivu, vodećem brendu Pivare, zvaničan naziv lige ostane Jelen Super liga. Nastavak saradnje sa Apatinskom pivarom obezbediće Zajednici fudbalskih klubova Jelen Super lige Srbije stabilno finansiranje i neometan rad naredne tri sezone, dok će Jelen Pivo, najomiljeniji pivski brend muškaraca, nastaviti da bude snažna podrška i oslonac u daljem razvoju najgledanijeg i najkvalitetnijeg fudbalskog takmičenja u zemlji.\n„Veliko je zadovoljstvo što četvorogodišnju uspešnu saradnju sa Zajednicom fudbalskih klubova Jelen Super lige Srbije, nastavljamo i naredne tri godine. Nastavljajući saradnju, koja je definisana zaključno sa 2015. godinom, Apatinska pivara nastoji da ulaganjem u najjače domaće fudbalsko takmičenje doprinese daljem razvoju sporta i novih snaga domaćeg fudbala, koji će jednog dana igrati i za boje nacionalnog tima naše zemlje“, rekao je Slobodan Srećković, direktor marketinga Apatinske pivare.\n„Zadovoljstvo mi je da nastavimo saradnju sa našim dugogodišnjim i pouzdanim partnerom, koji je u celom predhodnom periodu bio izuzetno korektan, poslovan i ispunjavao sve svoje obaveze prema Super ligi i njenim klubovima. Siguran sam da će tako biti u narednom periodu i da će saradnja sa Apatinskom pivarom doprineti daljoj afirmaciji i kvalitetu našeg fudbala“, istakao je Branimir Babarogić, predsednik Zajednice fudbalskih klubova Jelen Super lige Srbije.\nApatinska pivara i Jelen Pivo strateški su opredeljeni da budu uz najbolje srpske fudbalere i timove. Gradeći čvrstu vezu sa fudbalom, Apatinska pivara nastoji da podrži i promoviše prave sportske vrednosti, vrhunski i fer fudbal. Zajednička vizija Zajednice fudbalskih klubova Jelen Super lige i Apatinske pivare ostaje nepromenjena, a to je da samo ulaganjem u domaću ligu možemo imati vrhunske fudbalere i snažan nacionalni tim.


Franke Vitroceramic FHR 302 C TD BK ugradna ugradna ploča cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nFranke Vitroceramic FHR 302 C TD BK ugradna ugradna ploča cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Franke Vitroceramic FHR 302 C TD BK ugradna ugradna ploča po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Franke ugradna ploča Vitroceramic FHR 302 C TD BK ugradna na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ugradne ploče cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Franke Ugradne ploče, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Franke Vitroceramic FHR 302 C TD BK ugradna ugradna ploča sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Franke Vitroceramic FHR 302 C TD BK ugradna ugradna ploča. Pre kupovine, podatke za Franke ugradna ploča Vitroceramic FHR 302 C TD BK ugradna proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Po nalogu ministarke Bisere Turković, Ministarstvo spoljnih poslova Bosne i Hercegovine formiralo je Radnu grupu koja će raditi na evakuaciji državljana BiH koji trenutno borave u Afganistanu, saopštilo je Ministarstvo u ponedeljak.\nPrema dostupnim informacijama, najmanje devet državljana BiH nalazi se u Afganistanu, ali Ministarstvo spoljnih poslova i ambasada BiH nastavljaju ažurirati informacije.\nRadna grupa je u kontaktu sa Ambasadom u Pakistanu sa kojom se razmatraju mogućnosti evakuacije, u saradnji sa vlastima Pakistana, SAD -a, Velike Britanije, Norveške, Njemačke i drugih zemalja za čije kompanije su radili državljani BiH u Avganistanu.\nMinistarka Turković uputila je note ministrima spoljnih poslova SAD -a, Pakistana, Velike Britanije, Njemačke i Norveške, tražeći pomoć i saradnju u evakuaciji građana BiH.\nAmbasador BiH u Pakistanu, koji pokriva i Afganistan, Sakib Forić, nedavno je za bh. medije rekao da je pet državljana BiH kontaktiralo Ambasadu BiH u Pakistanu. “Četiri osobe rade za britansku kompaniju, dok je jedna zaposlena u organizaciji Norvegian People’s Aid (NPA). Svi se trenutno nalaze u blizini Međunarodnog aerodroma Kabul, gde su smešteni u hotelu u okviru tog aerodroma”, rekao je ambasador.\nOn je istakao da su svi građani rezervisali civilne letove, ali da postoji plan evakuacije čak i ako se ne realizuju.\n„Građani odlaze u afričke ili azijske zemlje koje predstavljaju rizična područja, a da pri dolasku ne kontaktiraju ambasadu BiH kako bi zabeležili svoj ulazak i bili u kontaktu. Još jednom apelujem na sve građane koji odlaze na rizične lokacije da se jave najbližoj ambasadi BiH”, zaključio je ambasador BiH u Pakistanu.\nRadna grupa MVP-a bit će operativna sve dok posljednji državljanin BiH koji želi napustiti Afganistan ne bude transportovan na bezbedno mesto.


Vučić: “SPC jedina kanonska”, Đukanović: “Zakon se ne povlači” - ObjektivVučić: “SPC jedina kanonska”, Đukanović: “Zakon se ne povlači” – Objektiv\nVučić: “SPC jedina kanonska”, Đukanović: “Zakon se ne povlači”\n• 16:45 • 25.12.2019. • 25.12.2019.\nUpitan “ima li nade za Srbe i našu crkvu u Crnoj Gori, da li će sporni predlog zakona o crkvenoj imovini biti povučen i šta nas sve čeka ako zakon bude donet o ovakvom obliku”, predsednik je kazao da je na najbolji mogući način, ljudski, prišao predsedniku Crne Gore Milu Ðukanoviću i izneo mu svoje brige povodom tog zakona.\n„On to posmatra drugačije. Naš pogled na Zakon je drugačiji, ali to se dešava u zemlji u kojoj je on predsednik“, ukazao je Vučić.\n„Govorio sam da su Dedeić i Crnogorska pravoslavna Crkva kao nevladina organizacija formirani pre 2006, i da je jasno da je jedini kanonski priznata SPC. Pokušavali su to da zloupotrebe”, konstatovao je Vučić.\n“Mogao bih, međutim, štošta da kažem o rezultatima u Crnoj Gori i na KiM i Amfilohija i onih koje je on podržavao“, primetio je predsednik i podsetio da je za vreme onih koje Amfilohije hvali počinjen pogrom na Kosovu i Metohiji nad srpskim narodom, da je pod njima proglašena nezavisnost tzv. Kosova, a da danas imamo 17 zemalja koje su povukle priznanje.\n„Ako ta politika nije bolja od one ranije, ako politika koja je odvela Crnu Goru nije bolja od današnje politike poštovanja prema Crnoj Gori, a koja nije ništa kriva za ono prethodno, onda ne znam….Uvredama na uvrede da odgovaram neću“, zaključio je predsednik Vučić.\nCrnogorski predsednik Milo Ðukanović rekao je danas da je prijateljski razgovarao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i pojasnio mu neke nedoumice povodom predloga Zakona o slobodi veroispovesti, ali da zakon neće biti povučen.\nÐukanović je rekao da se na tom dokumentu radi od 2014. godine i da nisu nikoga zaobišli u proceduri, a da će, ukoliko blagovremno budu podneti amadmani na taj zakon, oni biti razmotreni, prenose “Vijesti”.\nOn je naveo da je sa predsednikom Srbije, Aleksandrom Vučićem, razgovarao između ostalog i o ovom pitanju i da su o tome razmenili mišljenja.\nÐukanović je naveo da je to bio prijateljski razgovor u kojem je, kako je kazao, pojasnio Vučiću neke nedoumice.\n“Pričali smo o aktuelnim pitanjima i u jednoj i drugoj zemlji i u tom kontekstu smo se dotakli ovog najaktuelnijeg pitanja, Zakona o slobodi veroispovesti. Jedan od uobičajenih razgovora, da se međusobno informišemo”, naveo je Ðukanović.\nPrema rečima Ðukanovića, nije bilo prilike za detaljniju razmenu argumenata.\n“Njegovo interesovanje sam zaista potpuno prijateljski i dobranamerno razumeo, kao zainteresovanog čoveka, koji vodi susednu državu, o tome šta se događa u Crnoj Gori”, rekao je Ðukanović, dodajući da je Vučiću preneo šta je poenta tog zakona, i šta su procedure koje taj zakon pokušava normativno da utemelji.\nNa pitanje kako je Vučić reagovao na njegovo objašnjenje, Ðukanović je odgovorio da je razumeo da “ima određenih nedoumica”:\n“Pokušao sam da mu približim, jer mi se čini da je jako puno manipulacije u medijima regiona”, kazao je Ðukanović.\nDodao je i da je Crnogorska pravoslavna crkva starija od savremene Crne Gore i da postoji od ranog XV veka.


[VIDEO] Burazer i Marić: Svaku kritiku vlast predstavlja kao opoziciono delovanje - European Western Balkans\nAutor EWB 26. 05. 2020. 30. 12. 2020.\nSedam organizacija civilnog društva koje se bave evrointegracijama je pozvalo Vladu Srbije da započne ozbiljan društveni dijalog o stanju demokratije u zemlji. Sena Marić iz Centra za evropske politike i Nikola Burazer sa portala European Western Balkans smatraju da se svaka kritika predstavlja kao napad na vladu i opoziciono delovanje.\nPovodom objavljivanja izveštaja organizacije Fridom haus “Zemlje u tranziciji”, u kome je Srbija prvi put posle 17 godina svrstana u kategoriju “hibridnih režima”, umesto u demokratske države, nevladine organzacije su izrazile ozbiljnu zabrinutost za stanje demokratskih institucija u Srbiji.\nNevladine organizacije poručile su Vladi Srbije da ozbiljno shvati ove ocene i uloži napor za obezbeđivanje uslova za unapređenje demokratije i slobode medija u zemlji.\n“Nismo mi zvali vladu u dijalog, pozvali smo da pokrene dijalog u društvu, umesto što dovodi u pitanje relevantne izveštaje organizacija. Svima je jasno da demokratija doživljava pad, to se može zaključiti iz svakog izveštaja. indeks demokratije govori o padu, jasno je iz svih izveštaja da demokratija pada. Organizacije civilnog društva upozoravaju na iste tendencije i slažu se sa onim što govori Fridom haus. Evropska komisija ima sve oštrije stavove kada je u pitanju stanje demokratije, čuju se kritički tonovi kada je u pitanju sloboda medija”, poručuje Nikola Burazer.\nMarić dodaje da organizacije pozivaju na širi društveni dijalog s obziorm da, kako navodi, naše političke elite kritiku doživljavaju kao ličnu uvredu i od konstruktuvnih kritika prave neprijatelja.\n“To antagonizovano društvo je jako opasno. Pandemija samo pojačava tendencije koje postoje u društvu, vidimo da se polarizuje i zato apelujemo”, kaže Marić.\n“Svaka kritika se predstavlja kao delovanje protiv vlade i opoziciono delovanje. Posmatra se kao napad na vladu i odgovara se na način koji nije primeren. Da se promeni odnos prema kritici koja dolazi, u situaciji smo gde se svaka kritika predstavlja kao političko delovanje”, dodao je Burazer.\nOn kaže da su NVO reagovale i dodaje da ne mogu da utiču na to šta će vlada da uradi.\n“Odnos prema civilnom sektoru je promenljiv, uglavnom je negativan, ali su postojali primeri dobre saradnje. Nije u pitanju dijalog sa civilnim društvom, već društveni dijalog šire kategorije”, kaže Burazer.\nGovoreći o odnosu vlasti prema EU i onoga što dolazi iz Unije, Sena Marić je rekla da je EU složena organizacija i da od različitih predstavnika dolaze različite poruke.\n“Jednu težinu imaju evroposlanici, druge će poslati komesar za proširenje i u tome često vidimo problem. I civilno društvo i građani su se sa pravom osećali iznevereno i videli su to ponašanje kao licemerno. Ne deluje mi zato iznenađujuće jer se naše vlasti oglušavaju o poruke iz EU, jer će naći neke saveznike koji će ih podržati u tom ponašanju”, objasnila je Marić.\nSrbija nije lider u urušavanju demokratije na Zapadnom Balkanu, već je prema izveštaju Zemlje u tranziciji za 2020. godinu država s najvišim stepenom demokratije u regionu, navodi se u u odgovoru Vlade Srbije na izveštaj nevladine organizacije Fridom haus, koji je premijerka Ana Brnabić uputila predsedniku te organizacije Majklu Abramovicu.\n“To je predstava za javnost, kao poruka da su ocene poroizvod nečijih grešaka a ne jer smo nazadovali. Zanemaruju se dve činjenice. Prvo da je Srbija i pre gubitka boda već bila na pragu iznad hibridnih režima, to je bila samo kap koja je prelila čašu, nije samo tih 0,25 bodova. Indeks demokratije ne daje ništa bolju sliku. Govori se o autoritarnim tendencijama, slobodi medija. Ne bih ozbiljno shvatao taj odgovor”, rekao je Burazer.\n“Fridom haus ima četiri kategorije koje klasifikuju demokratske države ili države u tranziciji. Konsolidovane demokratije, polukonsolidovane demokratije, bili smo tu 17 godina pri dnu, zatim hibridni režim koji znači da iako postoje institucije, u praksi one nisu funkcionalne i pokazuju tendenciju autoritarizma”, dodala je Marić.\nKomentarišući odlaganje izveštaja Evropske komisije, Marić kaže da joj je žao što je do toga došlo, jer bi, smatra, to bio dodatan pritisak na vlast jer bi ukazao na alarmantno stanje.\n“Ne verujem da će biti blaži, a postoje dokazi da ne treba da bude blaži. U oblastima koje se tiču vladavine prava i slobode medija ne očekujem pozitivniji ton, ni u ostalim ne vidim da će biti velikih pomaka”, smatra ona.\nFajon i Bilčik razgovarali o izbornim uslovima sa Majom Gojković\nEvropski liberali pisali Varheljiju: Ne verujemo da će izbori u Srbiji biti fer i demokratski\nMože li „zapadnobalkanska šestorka“ da bude zadovoljna ishodom Samita u Sofiji?\nMarija Stojanović 23. 05. 2018. 06. 06. 2018.


Kompanija OSA - Računarski inženjering otvorila je osmi po redu konkurs "Petar Damjanović" za izbor najboljih radova iz oblasti mašinstva. Radovi podrazumevaju izradu tehničke dokumentacije za mašine, uređaje i noseće metalne konstrukcije pomoću programskog paketa Autodesk Inventor Professional 2015. Pravo učešća na konkurs imaju svi studenti visokih škola i fakulteta, uz mogućnost korišćenja probnih verzija softvera.\nKompanija OSA - Računarski inženjering otvorila je osmi po redu konkurs "Petar Damjanović" za izbor najboljih radova iz oblasti mašinstva. Radovi podrazumevaju izradu tehničke dokumentacije za mašine, uređaje i noseće metalne konstrukcije pomoću programskog paketa Autodesk Inventor Professional 2015.\nPravo učešća na konkurs imaju svi studenti visokih škola i fakulteta, uz mogućnost korišćenja probnih verzija softvera. Rok za prijavu radova je 01. oktobar 2014. godine, dok je rok za predaju radova sa pratećom tehničkom dokumentacijom 31. oktobar 2014. godine. Cilj konkursa "Petar Damjanović" je predstavljanje mladih stručnjaka širokoj javnosti, ali i kompanijama iz mašinske industrije i proizvodnje koji će imati priliku da na licu mesta upoznaju autore projekata.\nNagrada nosi ime po Petru Damjanoviću, jednom od osnivača firme OSA - Računarski inženjering - čoveku koji je značajno doprineo razvoju saradnje mašinstva i informatike u našoj zemlji i inostranstvu.\npostoji 23 godine i jedna je od vodećih na IT tržištu. Jedini je distributer Autodeskovih softvera na teritoriji Adriatik regije koja obuhvata zemlje bivše Jugoslavije i Albaniju, a ovlašćeni je distributer vodećih svetskih kompanija u proizvodnji mašina za štampu i kovertiranje: Oce, Canon i Kern. OSA je i jedan od pionira u oblasti sistema za upravljanje dokumentima u regionu. Razvoj softvera pod nazivom UniDocs je počela sredinom 90-ih, kada je kompanija odlučila da softver bude komercijalno dostupan. Od tada, sistem se konstantno razvija, optimizuje i poboljšava u susret zahtevima klijenata.\nkonkurs, osa, osa računarski inženjering, autodesk, petar damjanovic, autodesk inventor\nq: 19 - t: 0.04789 sec


Instagram uz pomoć veštačke inteligencije sprečava uvredljive komentare i nasilje na internetu - WANNABE MAGAZINE\nInstagram uz pomoć veštačke inteligencije sprečava uvredljive komentare i nasilje na internetu\nDa li ste nekada ostavljali uvredljive, loše i nepristojne komentare na Instagramu? Da li ste se nekada pokajali zbog toga? I da, znamo, sada ste verovatno pomislili da je danas nekoga veoma lako uvrediti na Instagramu i da se svi vređaju i za sitnice, ali poenta je šta je sitnica. Za vas je možda normalna stvar da se usudite da nakon oštrog komentara kliknete enter i zaboravite nakon pola sata i šta ste komentarisali, ali taj vaš bezazleni komentar može neku osobu duboko da povredi. I naravno da postoje i oni koji svesno vređaju, svesno ostavljaju komentare koji mogu veoma loše da se odraze na sve što jedna ličnost radi.\nInstagram je to prepoznao i već se neko vreme bori protiv nasilja na internetu, kao i protiv uvredljivih komentara. Zato će ova društvena mreža ubuduće koristiti poslednje slovo tehnologije, veštačku inteligenciju, kako bi sprečio ove kometare i tako sačuvao čak i živote. Poznato je i nećemo da krijemo da su pojedinci širom sveta pokušali sebi da oduzmu, a neki su i oduzeli život nakon što su dugo vremena trpeli za njih nepodnošljivo nasilje na internetu.\nOva poslednja izmena će vas upozoravati pre nego što se odlučite da postavite bilo šta što može povrediti nekoga, bilo da je u pitanju komentar ili je to neki natpis na fotografiji. Takođe, biće na sve načine suzbijan sadržaj koji poziva na samopovređivanje.\nInstagram veruje da će na ovaj način pružiti korisnicima priliku da se predomisle, odnosno da preispitaju svoje reči. Kada vam neko eksplicitno naznači da vaše reči, vaša fotografija, vaš gif mogu da povrede nekog, možda ćete odustati. Ovo se pre svega odnosi na one osobe koje samo nisu svesne da nekoga mogu da povrede, ali i na one osobe koje svesno žele da izazovu skandal, pa ova opcija na neki način pokušava da ih u tome osvesti.\nU praksi to će izgledati ovako: Kada pokušate da na nekoj fotografiji ostavite uvredljiv komentar ili u okviru svog posta iskoristite nešto što bi moglo da bude uvredljivo i što su drugi već prijavljivali kao uvredljiv komentar, onda će vas Instagram na to i upozoriti. I vi ćete moći pre toga da ispravite svoju “poruku”.


Sretenoviæ je rekao da se to odnosi na upotrebu resursa kao što su službena vozila, ali i drugih resursa važnih za Srbiju.\nTema upravljanja resursima je veoma znaèajna, a naš doprinos tome æe biti kroz prvu pilot reviziju svrsishodnosti sa strateškim partnerima iz Holandije, rekao je Sretenoviæ na skupu "Zloupotreba javnih resursa".\nOn je naveo da se revizija svrsishodnosti popularno naziva tri E - ekonomiènost, efikasnost i efektivnost.\n"Prilikom izbora teme koju bi radili kroz tu pilot reviziju sagledavali smo mnoge kriterijume i elemente i došli smo do zakljuèka da krenemo sa upravljanjem službenim vozilima kod direktnih budžetskih korisnika", rekao je Sretenoviæ.\nOn je dodao da je cilj revizije da se ustanovi da li se upravljanje tim vozilima odvija na ekonomièan, efikasan i efektivan naèin, odnosno na koji naèin se upotrebljavaju vozila i u koje svrhe.\nPrema njegovim reèima, suština revizije svrsishodnosti je da se utvrde taèni podaci na koji naèin se službena vozila, kod direktnih korisnika budžeta, koriste.\nOn je ukazao da u Srbiji ne postoji nijedan organ koji može da da zbirne podatke o broju, vrsti vozila, troškovima održavanja i utroška materijala, ali i da je DRI u tom smislu zapoèeo sa prethodnim postupkom revizije gde traži obaveštenje svih direktnih korisnika budžeta da dostave podatke o strukturi i svrhu upotrebe vozila, o kubikaži i o tome koliki su bili troškovi 2012. za njihovo održavanje.\n"Prema podacima Agencije za borbu protiv korupcije i Uprave za zajednièke poslave, u Srbiji ima više od 24.000 vozila, ali se pretpostavlja da je u upotrebi više od 30.000 njih", rekao je Sretenoviæ i dodao da postoje podaci da se vozila nabavljaju iz nekih razloga, a da nisu potrebna.\nBrnabiæ: Sasvim mi je jasno da su graðani Srbije nepoželjni u Crnoj Gori VIDEO


Kamile na solarni pogon - Domino\nNaslovna PopArt Dizajn Kamile na solarni pogon\nKamile na solarni pogon\nKamile iz Kenije mogu da budu ponosne i gorde – ostale kamile po svetu ne mogu ni da im priđu po tehnologiji i opremljenosti. Gde još kamile na leđima nose frižidere na solarnu energiju?\nA sve je počelo tako što kenijski Velja Ilić, ministar za infrastrukturu, nije napravio put između Lakipije i Samburua – dve oblasti u Keniji. Meštani su namirnice slali po konvojima kamila, koje su bile najefikasnije i najsigurnije sredstvo transporta po teškom terenu između dve izolovane oblasti. Problem je, međutim, bio transport lekova i vakcina koje zahtevaju smeštanje u frižiderima.\nPošto je kenijski Velja Ilić, ministar infrastrukture, i dalje tvrdoglavo odbijao da napravi put iz Lakipije u Samburu, i sve pare potrošio da napravi put i bolnicu u svom selu Wangigi, meštani su kontaktirali Amerikance. Ovi su bili štedljivi i isprobavali rešenja na kamilama u zoološkom vrtu u Bronksu, i na kraju došli do konačnog rešenja: mini frižider se nalazi u laganom sedlu od bambusa, i prekriven je solarnim panelima koji obezbeđuju energiju za motor. Sasvim dovoljno da ‘ladni lekovi i vakcine dođu na željeno odredište. Iz univerziteta Kalifornija i Princeton se nadaju da će ovaj izum biti od koristi za više od 300,000 ljudi koji nemaju pristup bilo kakvoj medicinskoj ustanovi.\nKenijski Velja Ilić, ministar infrastrukture, nije želeo da komentariše ovu vest.\nNa svetu ostala još samo tri bela nosoroga\nKoliko hrana može da stoji u frižideru\nU Keniji otkriveno najstarije kameno oruđe\nOvo je poslednji severni beli nosorog\nOdmrznuto meso nikako nemojte ponovo zamrzavati\nIstine i zablude o čuvanju hrane


Ne davimo Beograd: Opozicija da bojkotuje izbore i izađe iz parlamenta - Balkanska\nInicijativa Ne davimo Beograd pozvala je danas opoziciju da bojkotuje eventualne izbore ako ne budu fer i slobodni, da napuste parlamentarne institucije na nacionalnom i lokalnom nivou i da obustave parlamentarnu saradnju sa vladajućim strankama.\nTa Inicijativa je u saopštenju predložila formiranje radnog tela koje bi činile organizacije civilnog društva koje se bave izbornim procesima poput Centra za istraživanje, transparentnost i odgovornost (CRTA), Centra za slobodne izbore i demokratiju (Cesid), Nacionalne koalicije za decentralizaciju, BIRODI, Transparentnosti Srbija i “drugih organizacija koje nisu pod kontrolom vlasti”.\n“Usvajanje preporuka radne grupe od nadležnih institucija će biti jedini pokazatelj da li su stvoreni uslovi za izlazak opozicije na fer i demokratske izbore”, piše u saopštenju.\nNe davimo Beograd je pozvala opoziciju da se obavežu da će se suprotstaviti nasilju, a posebno onom koji je povezan sa vlašću.\n“Svi opozicioni politički akteri se obavezuju da će solidarno stati u zaštitu svih ugroženih građana koji se nađu na udaru pesnice vlasti zbog drugačijeg mišljenja ili kritičkog delovanja i pružiti pomoć i zaštitu ugroženim ljudima i grupama”,\nInicijativa je zatražila od opozicije da rade transparentno i da budu otvoreni za uključivanje građana i građanki u sve aktivnosti.\n“Svi politički akteri moraju se obavezati da će u svim svojim zajedničkim aktivnostima maksimalno poštovati i uvažavati sve oblike različitosti, nacionalne, rodne, verske ili seksualne orijentacije, kao i uložiti maksimalne napore da se u ovim aktivnostima obezbedi jednako učešće žena”, ocenila je Inicijativa.\nU saopštenju je Inicijativa pozvala opoziciju da se obavežu da će primenjivati nenasilne metode u svim protestnim i drugim aktivnostima usmerenim na demokratizaciju društva.\nInicijativa je pozvala na “nastavak borbe svim raspoloživim legalnim sredstvima” kroz proteste, protestne akcije i mobilizaciju građana ako vlast nastavi da ignoriše zahteve građana koji protestuju.\nTags: 1 OD 5 MILIONA, BOJKOT, JEDAN OD PET MILIONA, NE DAVIMO BEOGRAD, OPOZICIJA, PARLAMENT


140 devojčica primilo prve besplatne vakcine protiv HPV-a u Novom Sadu | Luftika\nMeđutim, javio se drugi problem – vakcina za najzainteresovaniji uzrast je brzo nestalo, dok je ostalo i više nego dovoljno vakcina za mlađe uzraste u ambulantama Doma zdravlja „Novi Sad“.\nNaime, majke mlađih devojčica, nažalost, nisu toliko zainteresovane da vakcinišu svoje dete i time spreče da one u budućnosti dobiju jedan od najsmrtonosnijih kancera u Srbiji – rak grlića materica.\nObezbeđeno je 750 vakcina za devojčice uzrasta 12-14 godina u domovima zdravlja, te 100 vakcina za devojčice uzrasta 15-18 godina u Institutu za javno zdravlje Vojvodine, piše 021.\nKako kaže načelnica pedijatrije u novosadskom domu zdravlja dr Vesna Vuleković, za desetak dana koliko traje vakcinacija, svega četrdesetak devojčica je vakcinisano, što nije najbolji odaziv, ali ne znači da isti ne može da bude bolji.\n„Studije su pokazale da treba vakcinisati mlađe devojčice i u našoj populaciji je taj uzrast 12-14 godina, uoči prvih interesovanja za seksualne odnose. Kod nas devojčice dobijaju dve doze u razmaku od pola godine i čini se da su majke ovih mlađih uzrasta, nažalost, nedovoljno informisane o opasnostima HPV infekcije“, navodi dr Vuleković i dodaje da vakcina ima dovoljno, te da je potrebno doći kod izabranog lekara, koji će pružiti sve neophodne informacije majkama i devojčicama i dati vakcinu.\nKad je reč o starijim uzrastima, kako je rečeno, vakcine su se razgrabile i nastala je nestašica za one koji nisu bili najbrži. Tako su pojedine majke rekle da su želele da vakcinišu svoje devojčice, ali da vakcina za stariji uzrast više nije bilo.\nNa pitanje da li je moguće da se određeni broj vakcina namenjen za mlađe uzraste raspodeli na stariji uzrast, a s obzirom na to da postoji potreba, direktor IZJZV prof. dr Vladimir Petrović kaže da je ta mogućnost upravo stvorena.\n„Dalja imunizacija devojčica od 12 do navršenih 18 godina sprovodiće se u Domu zdravlja sve dok ima vakcina. Za svaku devojčicu koja započne sa imunizacijom ostavljaju se doze za potpunu imunizaciju. Tako devojčice do navršenih 13 godina primaju dve doze u razmaku od šest meseci, a starije tri doze po šemi 0, 2, 6 meseci“, pojašnjava Petrović.\nNaredne godine planirana je nova kampanja, sa većim obuhvatom devojčica.\n„Institut za javno zdravlje Vojvodine se godinama zalaže za sprovođenje imunizacije protiv HPV na široj osnovi. Ukoliko se postignu očekivani rezultati odnosno sprovedemo imunizaciju 500-600 devojčica iz ciljne grupe, kampanja će biti uspešna. Institut će potom sledeće godine predložiti novu kampanju, a broj doza koje ćemo imati na raspolaganju zavisi od finansijskih sredstava“, kaže direktor IZJZV Vladimir Petrović.\n„Svašta, nažalost, ljudi imaju kao strahove ili razloge da ne vakcinišu dete, a i čim je nešto besplatno, sumnjivo im je. Razloga za sumnju nema, a oni koji su svesni posledica infekcije već su se obratili lekaru i zaštitili dete od HPV“, zaključuje načelnica pedijatrije.\nVakcina protiv HPV može da se kupi privatno, ali je vrlo skupa i time nedostupna prosečnom građaninu.\noznakebesplatna vakcina dom zdravlja novi sad hpv vakcina rak grlica materice vakcinacija dece vakcinacija devojcica


Beta 12. maja 2017. 21:40\nSrpski premijer Aleksandar Vučič izjavio je danas za kinesku agenciju Sinhua da Srbija predstojeći medjunarodni forum u Kini vidi „kao priliku da se potvrde dogovoreni zajednički projekti sa Kinom“ i proširi saradnja dve zemlje.\nDelegacija Srbije koju predvodi Vučić boraviće u poseti Kini od 13. do 17. maja, tokom koje će učestvovati na medjunarodnom forumu „Put i pojas za medjunarodnu saradnju“.\nDelegacija će takodje učestvovati na okruglom stolu posvećenom partnerstvu i povezivanju sa 28 lidera iz sveta i imaće bilateralne sastanke sa predsednikom Si Djinpingom, premijerom Li Kećangom i drugim kineskim zvaničnicima.\nSumirajući dostignuća dosadašnje bilateralne saradnje, Vučić je istakao izgradnju autoputa Koridora 11 (E763), kupovinu smederevske železare kineske kompanije Hestil, kao i gradjevinske radove u termoelektrani Kostolac i mosta „Mihajlo Pupin“ preko Dunava.\nVučić je izrazio nadu da će do kraja godine početi radovi na izgradnji dela pruge Beograd-Budimpešta i da će novi bezvizni režim izmedju dve zemlje doprineti povećanom broju kineskih turista u Srbiji.\n„Uradili smo mnoge stvari i još mnogo toga je pred nama… Naši potencijali i postojeća saradnja su ogromni a to sve dolazi u okviru ‘Puta i pojasa za medjunarodnu saradnju'“, rekao je Vučić.\nPremijer Srbije je zahvalio predsedniku Siju na „velikom poslu“ koji je uradjen tokom njegove posete Srbiji prošle godine i da je njegova želja dalje produbljivanje odnosa dve zemlje.\n„Kada je reč o politici, naše prijateljstvo je čvrsto kao čelik i nismo imali nijedan jedini problem jer u potpunosti podržavamo Kinu i kinesku politiku u Aziji, kao što Kina podržava naš suverenitet, slobodu i nezavisnost“, dodao je Vučič.\nOnje rekao da će bilateralna saradnja ostati prioritet Srbije i kada zvanično preuzme funkciju predsednika Srbije.


Odluka o bližim uslovima i načinu postupanja banke po prigovoru klijenta\n("Sl. glasnik RS", br. 85/2011)\n1. Ovom odlukom se, radi zaštite prava i interesa klijenata banke - pravnih lica i preduzetnika (u daljem tekstu: klijent), propisuju bliži uslovi i način postupanja banke po prigovoru klijenta, kao i postupanje Narodne banke Srbije u zaštiti tih prava i interesa.\n4. Ako banka ne dostavi klijentu odgovor u roku iz tačke 2. stav 3. ove odluke, odnosno ako ga obavesti da je prigovor neosnovan - klijent može pismeno obavestiti Narodnu banku Srbije da je nezadovoljan ishodom postupka po prigovoru.\n5. Ako klijent uputi obaveštenje a prethodno se nije obratio banci - Narodna banka Srbije neće razmatrati navode iz obaveštenja, već će obaveštenje odmah proslediti banci, radi razmatranja i upućivanja odgovora klijentu.\nAko, na osnovu izjašnjenja iz stava 1. ove tačke, Narodna banka Srbije oceni da je moguće mirno rešenje spornog odnosa - obavestiće klijenta o tome da može staviti predlog za posredovanje radi mirnog rešavanja spornog odnosa i sprečavanja nastanka sudskog spora.\n8. Kad klijent ili banka daju predlog za pokretanje postupka posredovanja pred Narodnom bankom Srbije (postupak posredovanja) - Narodna banka Srbije će odmah pismeno zatražiti saglasnost druge strane za sprovođenje ovog postupka. Ako se i druga strana pismeno izjasni o tome da je saglasna sa ovim predlogom, Narodna banka Srbije će obavestiti klijenta i banku o mestu, datumu i času održavanja postupka posredovanja.\n9. Postupak posredovanja sprovode zaposleni u Narodnoj banci Srbije - posrednici, koji su za posrednike imenovani odlukom ovlašćenog organa u Republici Srbiji, odnosno koji poseduju licencu posrednika i nalaze se na spisku posrednika (u daljem tekstu: posrednik).\n10. Sve informacije, predlozi i izjave u vezi s postupkom posredovanja su tajni - osim ako se strane u tom postupku drukčije ne dogovore, ili je zakonom drukčije propisano, ili se moraju otkriti radi primene ili sprovođenja sporazuma o poravnanju, kao i kad to nalaže javni interes.\nPostupak posredovanja može se odložiti - da bi se pribavili odgovarajući dokazi, stručno mišljenje, zvaničan stav povodom spornog odnosa ili iz drugih razloga uz saglasnost strana.\nPostupak posredovanja nastaviće se na predlog jedne od strana - utvrđivanjem i zakazivanjem novog termina za održavanje tog postupka.\nTrajanje postupka posredovanja može se produžiti iz opravdanih razloga - na zahtev posrednika ili jedne strane, uz prethodno pribavljenu saglasnost druge strane.\n19. O aktivnostima preduzetim u smislu ove odluke - Narodna banka Srbije vodi evidenciju, a izveštaj o rezultatima tih aktivnosti tromesečno objavljuje na svojoj Internet stranici.\n20. Danom stupanja na snagu ove odluke prestaje da važi Odluka o bližim uslovima i načinu postupanja banke po prigovoru klijenta ("Službeni glasnik RS", broj 114/2006).\n21. Ova odluka objavljuje se u "Službenom glasniku Republike Srbije" i stupa na snagu 5. decembra 2011. godine.


Spoljni dug 79 odsto BDP, javni 54,7 odsto\nUkupan spoljni dug Srbije na kraju juna iznosio je 24,1 milijardu evra, što je 79 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), dok je javni dug 15,3 milijarde evra, odnosno 54,7 odsto BDP.\nNarodna banka Srbije navodi da je učešće spoljnog duga u procenjenom BDP za 2012. povećano je tokom drugom tromesečja za 1,8 procentni poen i neznatno je ispod nivoa visoke zaduženosti od 80 odsto.\nTokom perioda april-jun 2012. spoljni dug javnog sektora povećan je za 376,4 miliona evra, dok je dug privatnog sektora smanjen za 358,4 miliona evra.\nSpoljni dug javnog sektora na kraju juna iznosio je 11 milijardi evra, od čega je dug države 8,3 milijarde evra, državno garantovani spoljni dug milijardu evra, a dug NBS 1,7 milijardi evra.\nNBS je navela da je spoljni dug privatnog sektora na kraju juna iznosio 13,1 milijardu evra, od čega 4,1 milijardu čini dug banaka, a devet milijardi dug preduzeća. Dug banaka je smanjen za 270,8 miliona evra, a preduzeća za 87,6 miliona evra tokom drugog kvatrala.\nStruktura spoljnog duga poboljšana je tako što je učešće kratkoročnog duga smanjeno sa 2,4 odsto na kraju marta na 1,4 odsto na kraju juna po osnovu smanjenja kratkoročnih kreditnih linija i depozita nerezidenata kod banaka.\nPrema podacima NBS, javni dug Srbije tokom perioda april-jun povećan je za 674 miliona evra odnosno njegovo učešće u procenjenom BDP za 2012. povećano je za četiri procentna poena na 54,7 odsto. Zakonom o budžetskom sistemu procenjena je maksimalna granica učešća javnog duga u BDP-u od 45 odsto.\nNavodi se i da je isplatom ovogodišnje rate obveznica stare devizne štednje dug države smanjen za 213,2 miliona evra, ali je povećan za 291,3 miliona evra zbog neto prodaje državnih hartija od vrednosti na domaćem finansijskom tržištu.\nDug države po osnovu dinarskih dugoročnih hartija od vrednosti povećan za 247,6 miliona evra, a po osnovu dugoročnih hartija od vrednosti denominovanih u evrima za 231,9 miliona evra. Istovremeno, smanjeno je stanje kratkoročnih dinarskih hartija od vrednosti za 60,9 miliona evra.\nObaveze države prema domaćim komercijalnim bankama su smanjene za 38,9 miliona evra, ali je po osnovu obaveza države prema Fondu za razvoj javni dug povećan za 51,1 milion evra.\nJavni unutrašnji dug je tokom drugog tromesečja povećan i po osnovu indirektnih obaveza države za 63,1 milion evra, pre svega zbog datih garancija za kredite poslovnih banaka kompaniji Galenika i Građevinskoj direkciji Srbije.\nNBS je navela da je javni spoljni dug veći za 382,8 miliona evra na kraju drugog tromesečja zbog većih direktnih obaveza države za 255,3 milina evra, a zbog indirektnih obaveza države za 190,5 miliona evra. Ističe se i da su zbog rasta stanja javnog duga tokom drugog tromesečja, pogoršane sve mere njegove održivosti.\nPored rasta učešća javnog duga u BDP-u, povećano je i učešće javnog duga u izvozu robe i usluga za 4,2 procentna poena, na 132,4 odsto. Ukoliko se dodaju i doznake, učešće javnog duga je povećano za 4,1 procentni poen, na 106,8 odsto.\nPokazatelj koji iskazuje javni dug u odnosu na budžetske prihode povećan je tokom drugog tromesečja sa 113,7 odsto na 119,9 odsto, navela je NBS.


Nikola Tesla umro je sam i siromašan, na poslednji put ga je ispratilo 2.000 ljudi i dve pesme (ORIGINAL VIDEO) - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti Nikola Tesla umro je sam i siromašan, na poslednji put ga je...\nPo Teslinoj želji, ispratila ga je muzika. Tražio je dve pesme – Šubertovu kompoziciju “Ave Marija” i za kraj pesmu “Tamo daleko”.\nSrpsku pesmu koja je naučnika podsećala na daleku domovinu odsvirao je Teslin prijatelj, violinista Zlatko Balaković u pratnji hora “Slovan”.\nThe post Nikola Tesla umro je sam i siromašan, na poslednji put ga je ispratilo 2.000 ljudi i dve pesme (ORIGINAL VIDEO) appeared first on Luftika.\nPrethodni tekstNa putu je naišao na FIĆU i hteo da ga pretekne, ali desilo se nešto neočekivano! (VIDEO)\nSledeći tekstParović: Vrhunski “profesionalci” iz policije me nisu ni pitali odakle mi snimak


PANIKA U BRISELU: EU sastanak Orbana i Putina vidi kao "Đavolji savez" | Vesti Dana\nJuče je u Moskvi bio sastanak dva lidera, koje zapadna birokratija posebno voli da demonizuje – mađarskog premijera Viktora Orbana i ruskog predsednika Vladimira Putina. Na sastanku su razmatrane razne društvene svetske teme, od liberalnih zaštitnika “evropskih vrednosti” do desnih anti-globalista.\nPiše: Sofija Metelkina\nDiskusija se uglavnom odnosila na ekonomske teme. Glavni rezultat sastanka je da će rusko-mađarski sporazum o snabdevanju gasom biti produžen nakon 2020. godine, dok je Budimpešta izrazila želju da gasovod prolazi kroz Mađarsku.\nSastanku su, takođe, prisustvovali viši službenici obeju država, što svedoči o strateškom značaju pregovora. Sa ruske strane prisutni su bili pomoćnik predsednika RF Jurij Ušakov, šef Ministarstva spoljnih poslova Sergej Lavrov, šef Ministarstva industrije i trgovine Denis Manturov, ministar zdravstva Veronika Skvorcova, a sa mađarske, šef Ministarstva spoljnih poslova Peter Sijarto, rukovodilac administracije premijera Antal Rogan, glavni savetnik premijera Janoš Bala, ministar za proširenje nuklearne elektrane Pakš, Janoš Šuli.\nNaravno, sastanak je formalno bio o vrsti ekonomske saradnje – ali je i poptuno jasno da ekonomija pretpostavlja uspostavljanje diplomatskih kanala. U ovom slučaju sastanak je veoma simboličan i nikoga ne ostavlja ravnodušnim.\n„Vladimir Putin, Rusija i Viktor Orban, Mađarska su kao tim stvoren na nebesima: dvojica snažnih nacionalista netrpeljivih prema zapadnom liberalizmu. Ali veze između njih su mnogo dublje i složenije“, napisao je Deutsche Welle, kritičkim pogledom na sastanak.\nOvde je sve tačno: u intervjuu za La Republica, Orban se šalio: „Da biste bili dobar Evropejac, trebalo bi da smatrate Putina đavolom“ i dodao da evropske birokrate ignorišu činjenicu da Putin upravlja „velikim i drevnim carstvom“.\nZapadni mediji zaista upoređuju lidere isključivo u negativnom kontekstu: krive nacionalizam i kontrolu nad najvećim medijima, lojalnost vlasti oligarhiji, zbog kritike takozvanog „evropskog konsenzusa“ i zbog zapadnih sankcija. Nedavno je Njujork Tajms (NYT) optužio Orbana ne samo za tiraniju i odsustvo liberalne demokratije, već i za upravljanje neinteligentnim masama, a Mađari istorijski pripadaju robovskoj psihologiji (treba li se čuditi što Mađari nakon ovakvih tekstova ne vole „demokratski Zapad“?)\nDojče vele (DW) napominje da je Orban „u više navrata razbio sistem diplomatske izolacije Rusije“ nakon događaja oko Krima, 2014. godine. Novine sarkastično primećuju da zvanična Budimpešta ostaje u NATO paktu, a čak se i priključila proterivanju ruskih diplomata zbog „slučaja Skripalj“. Fer komentar, ali Mađarska ni ne planira da napusti vojnu alijansu: „Ova dvojakost može biti zbog činjenice da su Putin i Orban, uprkos sličnosti, svoje karijere započeli na suprotnim stranama barikada tokom Hladnog rata. Dok je Putin radio za KGB u Drezdenu u Nemačkoj, Orban je bio studentski disident koji je svoje ime izgradio 1989. godine na vatrenom govoru i zahtevu da se sovjetske trupe povuku iz Mađarske“, navodi daljeDojče vele.\nA što se Skripalja tiče, to je bio neprijatan, ali prisilan gest nakon sveobuhvatnog pritiska na, ne tako veliku srednje-evropsku državu.\nIdeološki, Orban smatra Rusiju jednim od uspešnih primera „iliberalnih“ država (reč je o pojmu „ilibelne demokratije“ mađarskog političara).\n„Kao i Putin, Orban je ponudio tradicionalne, hrišćanske vrednosti nasuprot savremenom liberalizmu i u velikoj meri se usmerio na obnavljanje nacionalnog ponosa zemlji“\nOptužbe na račun mađarskog lidera, da je “ruski agent“ su smešne utoliko jer su se u određenom trenutku poklopile želje države da očuvaju svoje identitete i suprotstave se unipolarnom svetu. To je pragmatičan stav – u ekonomskom, strateškom i političkom smislu. Kao što je sam Orban rekao u intervjuu, „lično pitanje [u odnosima sa Putinom – prim.red.] ne igra nikakvu ulogu – niti po mom mišljenju, niti po Putinovom “\nU zavisnosti od političke situacije, menjali su se i odnosi između Putina i Orbana, ali su tokom poslednje godine oni postali stabilno dobri i dobronamerni. Mađarski lider je po drugi put posetio Moskvu za dva meseca – 15. jula, dva lidera su se sastala u Kremlju, a tokom posete, Orban je prisustvovao i utakmici na Svetskom prvenstvu.\nMađarska je jedna od retkih država EU koja vodi dijalog sa Rusijom, protivi se opštim sankcijama i maltretmanu diplomata.\n“Mađarska je, bez sumnje, jedan od naših ključnih partnera u Evropi”, rekao je Putin, komentarišući rezultate razgovora. „Odnosi se razvijaju praktično u svim pravcima“.\nSve u svemu, atmosfera sastanka je bila ohrabrujuća. Govoreći o brojkama, strane su zabilježile rast međusobne trgovine (sa 25% u 2017., na 30% samo u prvoj polovini 2018. godine). Putin je naglasio da su obostrane investicije iznosile oko milijardu dolara, uprkos sankcijama, a projekti se nastavljaju.\nDanas sam došao sa namerom da Vam se zahvalim za sav posao koji smo zajedno uradili, jer je neophodno da unesemo izmene u trgovinski obrt.”, izjavio je Orban tokom sastanka.\nOrban je, takođe, izjavio da je pitao predsednika RF, Vladimira Putina, o povećanju finansijske saradnje među državama. Konkretno, Orban je predložio otvaranje Međunarodne investicione banke (MIB) u Budimpešti, jer je Mađarska treći akcionar te banke.\nTrenutno je mađarska privreda duboko integrisana u evropejsku, jer više od 80% ukupnog izvoza odlazi u zemlje članice EU. Međutim, barem u energetskom sektoru, Budimpešta se sve više slaže sa Moskvom (uvozi oko 57% potrebnog prirodnog gasa i 89% nafte). Istovremeno, Orban je više puta izjavio da je ekonomsko „okretanje Istoku“ – u interesu Mađarske.\nDruga sfera zajedničkih interesa – nuklearna energija i razvoj projekta nuklearne elektrane Pakš-2. Zemlje su se 2014. godine dogovorile o nastavku projekta, a Mađarska je dogovorila saradnju sa Rosatomom. Zbog toga Evropska unija posebno kritikuje Mađarsku, zbog odsustva međunarodnih tendera i podseća na sankcije koje je potrebno uvesti za Vnešэkonombank.\nGlavni rezultat razgovora je produženje sporazuma i na 2020. godinu. Jedan od važnih rezultata bila je i izjava o proširenju Turskog toka do Mađarske i dalje. Jedan od ciljeva Budimpešte je da postane veliko gasno čvorište u Srednjoj Evropi. U vezi sa tim, Mađarska je spremna da sarađuje ne samo sa ruskim gasnim kompanijama, već i sa američkim (koje tečni gas isporučuju na ostrvo Krk u Hrvatskoj).\nVažno je prisetiti se da je u nultim godinama ovog veka, kada je privremeno bio u opoziciji socijalističkoj vladi, Orban je kritikovao podršku južnom gasnom projektu kao “izdajničku”. Međutim, Orbanov odnos prema Rusiji se dramatično promenio kada je ponovo došao na čelo vlade: te je tako Budimpešta 2011. godine objavila svoju “istočnu” strategiju – potragu za novim tržištima u Rusiji, Kini, Turskoj i drugim zemljama. Posle toga, sve češće se tema saradnje sa svima pojavljivala. Tako je Sijarto rekao prekjuče u intervjuu za Hungary Today da Budimpešta planira da kupi 4,3 miliona kubnih metara gasa od Rusije, sledeće godine – u vezi sa tim su sveć započeli pregovori sa predsedavajućim Upravnog odbora Gazproma, Aleksejem Milerom.\nU poslednjih godinu dana, razgovaralo se sa raznih pozicija o različitim izvorima gasa za Mađarsku – te je među spomenutima bilo i izvorište Neptun Deep u Crnom moru. O ovome se razgovaralo 17. septembra, na istočnoevropskom Samitu Tri mora u Bukureštu. A to je, svakako, već svakako izazavalo oduševljenje Amerikanaca.\nSve ovo se događa u toku ozbiljnog razmimoilaženja Orbana i Brisela. U poslednjih nekoliko meseci, EU je Mađarskoj obećala razne sankcije, ograničeno finansiranje i druge kaznene mere. Nezadovoljstvo Orbanom i samostalnom politikom Mađarske se izražava i na diplomatskom nivou: tako su 12. septembra dve trećine deputata Evropskog parlamenta glasale za rezoluciju. U skladu sa tim dokumentom, Mađarska se optužuje za naružavanje osnovnih vrednosti Evropske unije.\nMeđu mogućim problemima za Budimpeštu – sankcije i uskraćivanje prava glasa na zasedanju lidera evrospkih država u Savetu EU, nije isključen ni izlazak ‘Fidesa’ iz koalicije umerenih evropskih konzervativnih partija – Evropske narodne partije. Sada je na strani Mađarske barem Poljska, ali sledi i dalji pritisak na Budimpeštu – već danas, 19. septembra, evrobirokrate će se u Salcburgu baviti slučajem Mađarske.\nDa zaključimo: Orban je kao pragmatičan čovek, uprkos pretnjama i pristiscima Evropske unije, odlučio da rizikuje i obezbedi svojoj zemlji bolju budućnost. Pored ekonomskih programa i sličnosti u imidžu lidera, Putin i Orban imaju i druge zajedničke teme: rešenje sirijske situacije (nije slučajno da je tokom sastanka, ruska strana odlučila da uključi Mađarsku u planove obnove u Siriji), problem Ukrajine (i Budimpešta ima probleme sa Kijevom – zbog diskriminatornog zakona o jeziku, Budimpešta dosledno blokira “evropski put” Ukrajine) i, naravno, podržava talas populizma.


VESTI GRADA TOPOLA Archives - MEDIA PS (Pero Srbije)\nAutor: Filip Marković Topola- Senzacija mališana iz Topole koji su osvojili ligu,i napravili veliki uspeh za Topolu! Foto: Lazar Delić Utisci o osvojenoj ligi, kako to utiče na razvoj mališana i koliko ova osvojena liga…\nVESTI GRADA VESTI GRADA TOPOLA\nmedia-ps.rs 23 јуна, 2022\nIzvor: O. Topola Na osnovu člana 63. stav 1. tačka 8. Statuta opštine Topola (,,Službeni glasnik SO Topola”, broj 2/2019) i Odluke o proglašenju vanredne situacije na ugroženom delu teritorije opštine Topola, broj 217-17/2022-05-II od…\nNA KAFI SA... SPORT VESTI GRADA VESTI GRADA TOPOLA\nAutor: Filip Marković Ekipa Borca iz Kloke na kraju prvog dela polusezone MOL-Arandjelovac-Topola imala je svega 5 bodova i bila je kandidat za ispadanje, ali su se u prelaznom roku dosta pojačali i izborili opstanak.…\nIzvor, foto: O. Topola U skupštinskoj sali opštine Topola danas je održana 2. redovna sednica Opštinskog štaba za vanredne situacije. Sednicom je predsedavao komandant štaba Vladimir Radojković. Na dnevnom redu sednice bilo je razmatranje informacije…\nAutor, foto: Filip Marković Gvozdeni most na Jasenici koji krasi centar sela Božurnja, napravljen je pre drugog svetskog rata. Most je renoviran poslednji put davne 2003. Godine i spada u nadležnost Vodoprivrede Srbije. Nekoliko greda…\nAutor: Filip Marković SOFK Karadjordje iz Topole, završio je sezonu u Podunavsko-Šumadijskoj zoni na viskom 5.mestu. Prvi deo polusezone je bio jako loš i ekipa je bila pri dnu tabele, ali u prelaznom roku dovedeni…\nUdruženje žena OPLENAC iz Topole na 4. Festivalu „Banatski fruštuk “ u Izbištu kod Vršca\nAutor: MEDIA PS / UŽ Oplenac Topola U subotu, 11. juna 2022. godine u Izbištu je održan 4. "Banatski fruštuk" u organizaciji udruženja žena "Dobra volja" iz Izbišta. Program festivala:09.00h - postavljanje fruštuka na astale10:00…\nTopolu i okolna sela pogodilo jako olujno nevreme\nAutor: Filip Maković Topola- Danas posle 17 časova, Topolu i okolna sela pogodilo je jako olujno nevreme praćeno jakim pljuskovima ali i sa malo grada. Foto: "Naše Šume" fb Bujične vode koje su od pljuska…


Tramp: Uredba koja garantuje da se neće razdavajati migrantske porodice - Jutarnji GLASnik\nRadi se o držanju porodica na okupu. Ne volim da gledam razdvojene porodice, rekao je Tramp prilikom javne ceremonije potpisivanja uredbe, dodavši da će njegova administracija nastaviti politiku nulte tolerancije prema ilegalnim migrantima.\nPotpisivanju uredbe prisustvovali su potpredsednik Majk Pens i Trampova savetnica za unutrašnju bezbednost Kirstjen Nilsen, koja je prethodno tvrdila da ne postoji politika razdvajanja roditelja od dece na granici.\nTramp, Nilsen i ministar pravosuđa Džef Sešns do sada su tvrdili da, u skladu sa zakonom, deca moraju da se razdvajaju od roditelja zbog toga što ne mogu da se pošalju u zatvor, ali se ispostavilo da su bili u pravu kritičari koji su tvrdili da predsednik to može da spreči.\nUredbom koju je danas potpisao Tramp porodice sa decom imaće prednost prilikom rešavanja zahteva za useljenje u SAD, ali to neće važiti za one koje ilegalno ulaze u zemlju.\nTagged DONALD TRAMP, MIGRANTI, uredba


Kako učiti od ljudi koji odluče da odu iz kompanije | HR Lab\nKako učiti od ljudi koji odluče da odu iz kompanije\nNataša Janković9 minuta za čitanje4. februar 2021.\nKada je odlazeći zaposleni već na vratima, zar nije kasno za intervju? Kako uopšte zaposleni u HR-u mogu biti produktivni kada je u pitanju izlazni intervju, odnosno razgovori koji se obavljaju sa zaposlenima koji napuštaju organizaciju?\nExit intervjui, (izlazni intervjui) su razgovori koji se vode sa odlazećim zaposlenim sa prevashodnom namerom da se shvati zašto je zaposleni odlučio da ode, što opet vodi konačnom cilju – zaključcima i preporukama koje će svojom primenom poboljšati poslovni proces, kulturu i učinak kompanije i smanjiti fluktuaciju.\nIzlazni intervju ima svoju svrhu, kako za poslodavca tako i za zaposlenog\nS obzirom da najveći broj poslodavaca radi izlazeće intervjue sa zaposlenima koji napuštaju organizaciju svojom voljom, a ne voljom poslodavca ili po sili zakona, odlazeći zaposleni je najčešće već našao novog poslodavca i njemu sam izlazni intervju manje znači nego kompaniji koju napušta. Međutim, veliki broj ljudi, ukoliko pristupite profesionalno, utvrđujući poverenje i prepoznajući doprinos zaposlenog, ima potrebu da zatvori priču, da dobije “closure”. To je prirodna potreba ljudi u prekidu različitih vrsta odnosa, pa i radnog.\nNa žalost, mnoge organizacione jedinice koje se bave upravljanjem ljudskim resursima, ne vide vrednost u izlaznim intervjuima, izuzev one očigledne, da se saradnja završi na pristojan način, bez rušenja mostova. Razgovori se često završavaju bez zaključka, ili sa pogrešnim zaključkom, a ponekad se dešava da i ukoliko HR prepozna problem koji kompaniju može i dalje da košta, ništa ne biva učinjeno po tom pitanju. Međutim, poslodavac može da uči od ljudi koji svojevoljno odlaze, jer, ako im pružite priliku i osećaj poverenja da njihovi uvidi neće biti zloupotrebljeni, možete doći do važnih informacija. To naravno nije dovoljno ukoliko te informacije ne stavite u kontekst, ne analizirate i ne delujete u skladu sa novim saznanjima.\nRazlozi zaposlenog za davanje otkaza uglavnom nisu jednostavni, ali ukoliko izlazni intervju obavite na pravi način, analizom dobijenih informacija možete doći do važnih saznanja o tome šta je zaposlenima važno ali neće da komuniciraju, o nevidljivim mehanizmima upravljanja u vašoj organizaciji, o tome šta nudi konkurencija, i posebno važno – zašto niste ranije saznali da je zaposleni odlučio da ode. Izlazni intervjui mogu biti od posebnog značaja ukoliko se desi da više ljudi napusti organizaciju u određenom vremenskom periodu, jer će pravilno vođeni razgovori, njihovo dokumentovanje i analiza, ukazati na obrazac koji, kada identifikujete, možete i da regulišete.\nŠta je preduslov uspešnog izlaznog intervjua?\nIako postoje različita mišljenja o tome kada je najbolji moment i na koji način je najproduktivnije prikupiti podatke, dobra praksa ukazuje da je najbolje to učiniti u poslednjoj nedelji rada zaposlenog, u vidu strukturiranog intervjua.\nPre svega, važno je da izlazni intervju bude standardna procedura. Tako i odlazeći zaposleni i osoba iz HR-a prilaze razgovoru kao nečemu što je očekivano i propisano, što povećava odziv na ove razgovore. Takođe, samim tim što je predviđen procedurom, smanjuje se tendencija da razgovor bude neprofesionalan i da sadrži komentare previše usmerene na ličnost, bilo odlazećeg zaposlenog, bilo njegovog direktnog menadžera, nekog drugog ili samog HR-a.\nKao dobar način se pokazuje pristup u kojem se odlazećem zaposlenom pri zakazivanju intervjua i na samom početku razgovora, naglasi da je razgovor standardna ali opciona procedura, dakle, da zavisi od volje zaposlenog da li će da pristane na njega, kao i da u svakom momentu može da izabere na koja pitanja neće da odgovori i da li će uopšte odgovarati. Naglasite da se analiza predstavlja menadžmentu u zbirnom formatu a da ćete podeliti specifične informacije samo ukoliko se vaš sagovornik sa time slaže. Naravno, budite od reči.\nRecite osobi koju pozivate na izlazni intervju da je svrha informacija koje na taj način pribavljate retencija zaposlenih, razvoj kompanije, otklanjanje nedostataka i uvođenje pozitivnih promena. Izveštaj o analizi ovako prikupljenih informacija je jedan od načina na koje HR predstavlja ostatku menadžmenta ili top menadžmentu podatke koji su potrebni za donošenje odluka. Ukoliko se zaposleni složi, sve ovo ponovite na samom izlaznom intervjuu i kreirajte atmosferu profesionalnog poverenja.\nImajte pripremljene upitnike koji sadrže osnovna pitanja koja su vam potrebna, kako za dokumentovanje, tako i za uporedivu i relevantnu analizu podataka i budite spremni da vam taj formular bude putokaz. Potrebno je da već u samoj proceduri izlaznih intervjua bude predviđen i način analize prikupljenih podataka, kao i izveštavanje o njima.\nŠta znači obaviti izlazni razgovor na pravi način?\nDa bi izlazni intervjui bili strukturirani i uporedivi, važno je kako ih vodi i dokumentuje HR. Stoga je najbolja praksa zakazati intervju koji će početi kratkim upitnikom koji će i zaposlenom dati vremena da sredi misli, i odmah potom razgovarati sa njim, imajući ispred sebe upitnik i beležeći dodatne komentare.\nInformacije o iskustvu rada u kompaniji i razlozima za odlazak, neke firme prikupljaju samo kroz razgovor, neke kroz upitnike a neke kombinuju ove tehnike. Razgovor je najbolji način da odlazeći zaposleni pristane da iskreno iznese svoje iskustvo, osim ukoliko taj razgovor ne vodi direktni menadžer ili druga osoba koja je možda odgovorna ili većim delom odgovorna za odluku o napuštanju kompanije. Koliko ste poverenja u prethodnom radu ostvarili, ili bar niste narušili, ogledaće se u kvalitetu odgovora koje dobijete.\nNeke kompanije pribegavaju isključivo upitnicima, on-line ili štampanim, ali i u jednom i u drugom slučaju se beleži manja volja zaposlenih da uopšte pristanu da podele svoje razloge, ili da to ne bude puka formalnost. Razgovor, lični kontakt i veština slušanja od podataka koje prikupljate od odlazećih zaposlenih, čine informacije vredne analiziranja.\nSvi upitnici imaju prednost strukturiranijeg prikupljanja informacija, a on-line upitnici nose sa sobom lakšu obradu podataka, ali je kvalitet podataka i čak, identifikovanje tačnih uzroka napuštanja kompanije ukoliko se samo na njih oslonite – teže. Tome doprinosi osim nedostatka ljudskog kontakta i činjenica da ljudi često u upitniku nemaju tendenciju da odgovaraju na pitanja otvorenog tipa. Stoga je najbolja praksa kombinovana tehnika i unapred utvrđen način integrisanja podataka i izveštavanja.\nIako je ovaj razgovor donekle delikatan, stvar je zapravo veoma jednostavna: zaposleni ima uvide, bolje ili lošije, u neke aspekte rada i upravljanja, ima razloge zašto napušta organizaciju i možda je spreman da sa Vama podeli ono što nije želeo da iznese dok je svoju budućnost video u kompaniji. Vi ste, s druge strane, voljni da čujete šta ima da kaže, jer je loš signal kada zaposleni odlaze svojom voljom, te želite da saznate nešto što može pomoći poslovnoj kulturi, procesu rada i upravljanju, a što možda ljudi dok rade u organizaciji ne žele da verbalizuju.\nNaravno da je najbolje kada vaša poslovna kultura omogućava da se problemi na vreme rešavaju i da se vode što otvoreniji razgovori, ali čak i tada postoje stvari koje ćete možda čuti ili za njihov intenzitet saznati tek kroz exit intervju. Moguće je da je zaposleni ogorčen ili subjektivan, ali ukoliko ga pažljivo pratite i upoređujete različite izlazne intervjue možete otkriti obrasce koji će vam ukazati kako da u saradnji sa menadžmentom smanjite fluktuaciju i poboljšate različite aspekte kompanije.\nHR ne treba da zauzima strane, već da obezbedi atmosferu u kojoj će zaposleni želeti da se otvori. Ne dozvolite da razgovor ode u smeru koji je privatan ili napada nečiju ličnost, bilo nekoga o kome sagovornik govori bilo samog sagovornika, ali naravno, prepoznajte i beležite loše primere vođstva, procedura, ili ozbiljnijih povreda radnih i ličnih prava. Ponekad ćete saznati nešto iznenađujuće, ponekad ćete dobiti argument za nešto što ste naslućivali, a nekad nećete uspeti da prodrete u razloge zaposlenog da napusti kompaniju, ukoliko je čvrsto rešio da ih zadrži za sebe. Ipak, u velikom broju slučajeva pravilno vođen izlazni intervju je od koristi za kompaniju.\nOtkaz zbog escajga i druga iznenađenja\nJedna kompanija u Srbiji koja je u biznisu u kojem je pre nekoliko godina bila česta fluktuacija zaposlenih, saznala je kroz izlazne intervjue nešto što ih je iznenadilo. Među razlozima zbog kojeg ljudi odlaze konkurenciji, bila je činjenica koje je menadžment bio svestan ali nije znao za uticaj koji ta okolnost ima na moral zaposlenih – nekoliko konkurentnih firmi davale su zaposlenima pet dana više godišnjeg odmora nego što je zakonski minimum koji su oni poštovali. U stresnom okruženju i uz slične mesečne zarade koje je imala i konkurencija, taj detalj je prelomio kod nekoliko zaposlenih, posebno što je u njihovim očima to govorilo i o poslovnoj kulturi i brizi o zaposlenima.\nKroz izlazne intervjue jedan hotel u Beogradu je saznao da je izvor ogromnog stresa zaposlenih prilično banalan – nedovoljno escajga. HR je tek u izlaznom intervjuu saznao, i pokazalo se tačnim, da su na to više puta zaposleni skretali pažnju direktnim menadžerima ali da im je stalno uzvraćano da treba da budu pažljiviji i brži. Ovi primeri su tu ne samo da pokažu kako ponekad informacije sa izlaznog intervjua mogu biti neočekivane, već i da se u vezi s njima može delovati, a umeju da otvore i nove, šire teme za HR i menadžment. Dakle, izlazni intervjui mogu da nas upute na problem koje treba da rešavamo, na mogućnosti za poboljšanje organizacione kulture i upravljanja ali i na brze i relativno lake popravke koje mogu odmah da imaju efekta na kompaniju. Verovatno je i da postojanje exit intervjua koje nije samo puka formalnost čini da se direktni menadžeri osećaju odgovornijim za fluktuaciju.\nZa poboljšanje rada kompanije ili njenog dela ključno je da saznate razloge odlaska radnika, i potom, ukoliko uočite obrazac ili jednostavno, vidite prostor za poboljšanje, u tom smeru i delujete. Ukoliko odgovor ne dobijete odmah, pokušajte da drugačije sročite pitanje ili se vratite na njega kada se zaposleni opusti u smislu da stekne više poverenja u proces ili ga iskustvo “closer”-a donekle relaksira. Slušajte pažljivo, postavljajte nenametljivo potpitanja. Uočite šta je rečeno a šta prećutano: slušanjem pokazujete poštovanje i dobijate informacije.\nDruga važna stvar na koju treba da se fokusirate je odnos sa odlazećim zaposlenim. Veoma verovatno je da je zaposleni s kojim razgovarate već na taj odnos skoncentrisan, te stoga možda i teže saznajete šta vas zanima. Ipak, dok sa jedne strane istražujete razloge odlaska, s druge imajte na umu uvek i da je, uskoro bivši, zaposleni, i dalje neko ko će govoriti o svom iskustvu u kompaniji, neko ko će možda uticati na potencijalne kandidate da donesu svoj sud o vama kao mogućem poslodavcu, možda će i sam preporučiti dobre kandidate, možda će kolege imati potrebu da ga pozovu za neku informaciju o radnom procesu ili će se razviti u pravcu u kojem ćete ga vi i kolege iz kompanije koju napušta profesionalno sresti ili angažovati kroz neki, za sada nepredvidiv, način u budućnosti. Sa svoje strane, i sam zaposleni baš zbog budućih kontakata želi da bude siguran u poverljivost razgovora. Nemojte u proceduri predvideti da se od zaposlenog koji odlazi traži da potpiše formular ili belešku sa izlaznog intervjua, jer to nije potrebno niti doprinosi svrsi razgovora.\nO čemu razgovaramo kad je zaposleni već dao otkaz?\nUspešan izlazni intervju može osvetliti podatke koje nije moguće primetiti u uobičajenim izveštajima ili su nedovoljno iskomunicirani u razgovorima o učinku. Razgovor treba da obuhvati teme kao što su razlozi za odlazak, komunikacija u kompaniji i sa direktnim menadžerom i kolegama, pitanja o doprinosu na koji je zaposleni ponosan u vezi sa radom kod poslodavca od kojeg odlazi, uvide u vezi sa radnim procesom i organizacionom kulturom.\nDa li je, ukoliko se nije dugo zadržao u kompaniji, opis posla koji mu je pre zapošljavanja predočen adekvatan onom koji je radio, da li smatra da je dobio dovoljno podrške i treninga, zašto nije video mogućnost svog karijernog razvoja u kompaniji i drugi. Postavljajući pitanja o radnom procesu i preporukama za poboljšanje, možete dobiti informacije koje treba dalje proveriti, na primer, da je način na koji skladištite robu možda nepraktičan ili da veliki broj zaposlenih još nije savladao novi front-end softver. Izlazni intervju je nekad i poslednja prilika da kompanija sazna šta je kritično ili hitno na poziciji koju zaposleni ostavlja, i, iako je ovo po pravilu već iskomunicirano u okviru organizacione jedinice, mudro je da se još jednom utvrdi sa HR-om.\nNa izlaznom intervjuu je poželjno saznati i da li je zaposleni aktivno tražio drugi posao i, ukoliko nije, kako je došao do nove ponude. Možete dobiti i nove detalje o situaciji na tržištu rada u vezi sa datim radnim mestom i saznati ranije nego što biste inače, da u nekom aspektu zapravo stojite lošije od konkurencije.\nIskusni radnik vas može upozoriti na aspekt koji je dugo već deo vašeg employer branding-a ali više nije toliko živ u praksi. Razgovarajući sa odlazećim zaposlenim, u prilici ste da saznate kako poboljšati to radno mesto ili šta je zapravo njemu nedostajalo od kompetencija da se bolje snađe na novom poslu ili u novim uslovima poslovanja, pa to uvrstiti u potragu za novim zaposlenim.\nIntervju je bio produktivan. Šta sad?\nPodatke analizirajte, najveći deo uvrstite u zbirni izveštaj koji podnosite u određenim vremenskim intervalima menadžmentu. U svojim beleškama sačuvajte podatke koji su od poverenja i istražite situaciju. Informacija od odlazećeg zaposlenog treba da bude proverena kao i svaka druga informacija ali je odličan i vredan trag. Poznato je da kada napuštaju kompaniju zaposleni često zapravo napuštaju svoje direktne menadžere, ali to može da bude iz mnogo razloga, te se potrudite da objektivno pristupate informacijama. Ukoliko je zaposleni naveo odnos sa menadžerom kao razlog odlaska, budnije pratite upravljanje u toj organizacionoj jedinici, ali ne donosite sudove na prečac.\nIako mnoge jedinice za upravljanje ljudskim resursima sprovode izlazne intervjue, mnoge ih ne analiziraju ili ako ih analiziraju nije utvrđen način na kojim svoje uvide dele sa top menadžmentom, što je uslov za stratešku upotrebu izlaznih intervjua kao alata za retenciju zaposlenih.\nKada se pitate šta je najteže pitanje u vezi sa izlaznim intervjuom, to ipak nije jedno od delikatnih pitanja postavljeno odlazećem zaposlenom. Najteže pitanje se postavlja samoj kompaniji: da li ste imali bilo kakvu inicijativu ili akciju zasnovanu na informacijama koje ste dobili na izlaznom intervjuu?\nEmployer BrandingKako da napravite pobednički EVP: Brend poslodavca je u očima posmatrača!\n“Kako da napravite pobednički EVP koji će stvarno da unapredi vaše poslovanje” tema je vebinara koji je juče održan u sklopu saradnje HR Lab Employer Branding Studija i švedske kompanije Universum, koja je globalni lider u oblasti brendiranja poslodavaca. Ukratko je predstavljen i program Employer Branding Akademije, koja će 31. marta upisati, i nakon tri meseca sertifikovati, […]\nEmployer BrandingZnačaj internih komunikacija za employer branding\nDanas se mnoge kompanije transformišu i pored „core” poslovanja kreću veću pažnju da obraćaju na svoje zaposlene. Dakle, imidž kompanije preko noći postao je alat za privlačenje ne samo poslovnih partnera ili krajnjih kupaca, već i ljudi koji će tu raditi. Oduvek su se zaposleni smatrali važnim resursom i desetinama godina unazad susretali smo se […]\nEmployer BrandingKako odbraniti brend poslodavca od pandemije\nMnoge kompanije, i velike i male, su pogođene pandemijom. Ekonomske posledice su očigledne, ali kriza pogađa i brendove, odnosno kako se pojedini poslodavci opažaju tokom epidemije. Od toga kako se odnose prema zaposlenima tokom korona krize zavisiće njihov brend ne samo u narednim godinama već, bez imalo preterivanja, i u decenijama koje slede. Šta kažu […]\nEmployer BrandingJak brend poslodavca prožima sve faze životnog ciklusa zaposlenog\nZa dobar glas i jak brend poslodavca veoma je bitno da zaposleni imaju pozitivno iskustvo ne samo dok su bili kandidati već i onda kada su dobili posao i postali novajlije, uhodavali se, dostigli top formu, pa i onda kada su možda odlučili da odu. Zadovoljstvo kandidata Ako kandidat lako može da pronađe sve što […]


Vesti online / Sport / Fudbal / Kolarov: Možda ćemo morati da pobedimo u svih 12 mečeva\nKolarov: Možda ćemo morati da pobedimo u svih 12 mečeva\nFudbaler Mančester sitija Aleksandar Kolarov rekao je danas da će njegov tim morati da pobedi u svih 12 preostalih mečeva ukoliko želi da osvoji titulu u Premijer ligi.\nMančester siti je na četvrtom mestu na tabeli i ima šest bodova zaostatka za prvoplasiranim Čelzijem, ali i dve utakmice manje. Pored Sitija i Čelzija za titulu se bore i Liverpul i Arsenal, koji su trenutno na drugoj, odnosno trećoj poziciji.\nKolarov je, upravo zbog toga, svestan da njegov klub ima malo prostora za greške.\n"Biće veoma teško do samog kraja, jer imamo dva meča manje od Čelzija i moramo da ih dobijemo. To će biti važno ako želimo da držimo stvari u svojim rukama. Možda ćemo morati da pobedimo i u svih 12 utakmica do kraja ako želimo da osvojimo Premijer ligu", rekao je Kolarov, prenose britanski mediji.\nFUDBAL Arsenal i Siti nerešeno, Liverpul slavi\nFUDBAL Suarez: Želim da igram u Ligi šampiona!\nFUDBAL Liverpul promašivao, Siti slavio u derbiju!


The Best of: The Beach Boys - WANNABE MAGAZINE\nThe Best of: The Beach Boys\nOriginalni sastav grupe The Beach Boys iz 1961. godine, nažalost, danas nije više moguće okupiti. Ipak, pet “momaka” iz Kalifornije odlučili su da krenu na put od pedeset nastupa, kojima će obeležiti pedesetogodišnjicu rok benda čiji su bili članovi. Podjednako dobre vibracije legendarni veterani roka najavili su i za svoj novi album, koji je trenutno u pripremi, ali i za nastup na ovogodišnjoj dodeli nagrada Gremi, koja će se održati 12. februara u Los Anđelesu.\nNjihove pesme predstavnice su muzike mladosti naših roditelja, ali to ne znači da mi nikada nismo i da nećemo opet uživati i đuskati uz stihove o surfovanju, kolima i ljubavi iz jednog drugog, nama nepoznatog perioda.\nPesma “Surfin’ USA” našla se na drugom albumu The Beach Boys-a, izdatom 1963. godine. Muzika ove numere zasnovana je na hitu Čaka Berija (Chuck Berry) “Sweet Little Sixteen”. Kada je pevač odlučio da tuži bend zbog plagiranja, momci iz Kalifornije pristali su na to da ga potpišu kao kompozitora muzike. Priča se da su članovi The Beach Boys-a pre pomenutog incidenta pokušali na “miran” način da dobiju Berijevu dozvolu, ali je on zbog boravka u zatvoru bio nedostupan za takve vrste pregovora.\nSurfovanje kao sport i uopšte pojava postalo je izuzetno popularno u tom periodu. Bioskopi širom Sjedinjenih Država emitovali su filmove na tu temu.\nPesma “I Get Around” pomogla je momcima da stignu na dva veoma bitna mesta kada je muzika u pitanju: na sam vrh top-lista u SAD-u i na britansko muzičko tržište.\n“Wouldn’t it be nice if we were older” početni su stihovi pesme koja je izašla 1985. godine, dve godine nakon smrti bubnjara Denisa Vilsona (Dennis Wilson), jednog od trojice braće iz grupe. On se udavio pokušavajući da u alkoholisanom stanju izroni stvari koje je prethodno bacio u vodu.\n“Wouldn’t It Be Nice” naslov je autobiografije Brajana Vilsona (Brian Wilson), koji je imao najrazličitije moguće funkcije u istoriji ovog benda: bio je basista, klavijaturista, pevač i tekstopisac. Ova pesma pojavila se u filmu “Pedeset prvih sastanaka” (50 First Dates).\n“God Only Knows” jedna je od prvih numera koja je skupila dovoljno hrabrosti i u svom naslovu spomenula boga. Ova pesma dokazala je da se grupa The Beach Boys savršeno snalazi i među stihovima na teme drugačije od surfovanja i automobila. Pol Makartni (Paul McCartney) nazvao ju je najboljom pesmom ikada napisanom, što dokazuje i numera grupe The Beatles “Here, There and Everywhere”, koja je inspirisana ovim hitom kalifornijskih momaka.\nUspeh njihovog najprodavanijeg singla o imaginarnom mestu nazvanom Kokomo zaobišao je Brajana Vilsona, iz prostog razloga što nije učestvovao u snimanju originalne verzije. Međutim, za izdanje ove numere na španskom jeziku on je svoje mesto za mikrofonom rezervisao na vreme. Pesma je snimljena za potrebe filma “Koktel” (Cocktail), i našla se među nominacijama za nagrade Gremi. Nažalost, “momci sa plaže” izgubili su od Fila Kolinsa (Phil Collins) i pesme “Two Hearts” iz filma “Baster” (Buster).\nKljučne reči 50 First DatesBasterBrajan VilsonBrian WilsonBusterČak BeriChuck BerrycocktailDenis VilsonDennis WilsonFil KolinsGod Only KnowsGremiHereI Get AroundIris ZavargoKalifornijakoktelLos AnđelesPaul McCartneyPedeset prvih sastanakaPhil CollinsPol MakartniSurfin' USAsurfovanjeSweet Little SixteenThe Beach BoysThe BeatlesThe Best OfThe Best Of The Beach BoysThere and EverywhereTwo HeartsWouldn't It Be Nice


Ulica Radnoti Mikloša, u zrenjaninskoj Mesnoj zajednici “Sava Kovačević”, pre dvadeset dana u potpunosti je zatvorena za saobraćaj, na potezu od raskrsnice sa ulicom 9. maja do raskrsnice prema Mužlji i Mužljanskom mostu.\nTo je učinjeno po nalogu nadležnog odeljenja u Gradskoj upravi Zrenjanina, zbog urušavanja putne površine. Ovo urušavanje je prouzrokovalo oštećenja na kanalizacionoj mreži koja se nalazi ispod puta.\nU pitanju je kanalizaciona mreža koja pripada crpnoj stanici preko koje se prikuplja fekalna i kišna kanalizacija sa teritorije više od pola grada i dalje odvodi ka Aleksandrovačkom kanalu.\nPROČITAJTE JOŠ: Ponovo počeo sa radom radar za merenje brzine kretanja vozila\nOd kada je zatvorena za saobraćaj, pa do danas, u ovoj ulici se ne ništa dešava. Radovi još nisu počeli, a kada i počnu, ne zna se koliko će trajati.\n“Radovi na fekalnoj i kanalizacionoj mreži u tom delu grada su vrlo zahtevni. Izvodiće se na dubinama i do sedam metara, uz upotrebu, za takve radove, adekvatne opreme i mehanizacije. Iz tog razloga je i priprema za izvođenje radova složenija i zahteva određeno vreme. Očekujemo da radovi započnu u narednih desetak dana”, kažu u zrenjaninskom JKP “Vodovod i kanalizacija”.\nU ovom preduzeću ističu da će se znati koliko će radovi trajati tek kada se ukloni putna površina i stekne potpuni uvid u nastalu štetu na cevima fekalne i atmosferske kanalizacione mreže. Pošto je u pitanju jedna od najznačajnijih crpnih stanica u gradu, JKP „Vodovod i kanalizacija“ će iskoristiti priliku da za vreme radova na mreži obavi i revitalizaciju same crpne stanice. To nije rađeno od momenta njenog puštanja u rad.\nTime će se, naglašavaju u “Vodovodu”, stvoriti uslovi za još kvalitetnije i sigurnije prikupljanje i odvođenje fekalnih i atmosferskih otpadnih voda.\nUlica Radnoti Mikloša zatvorena iz bezbednosnih i tehničkih razloga\nGrađani u ovom delu grada su ogorčeni. Ne samo što je vrlo prometna ulica zatvorena za saobraćaj pre tri nedelje, a da majstori nisu ni na vidiku, nego su okolne ulice postale glavne saobraćajnice. Poseban problem predstavljaju teški kamioni. Oni, od kada je ulica Radnoti Mikloša zatvorena za saobraćaj, koriste alternativne saobraćajnice.\n“Jasno je da se saobraćaj mora odvijati. Međutim, sada teški kamioni prolaze ulicama 9. maja i Rovinjskom, koje apsolutno nisu predviđene za takav teret. Dok radovi počnu, pa dok se završe, ove dve ulice će biti potpuno ruinirane. Građani nam se žale, a mi ne možemo ništa, osim da se i mi žalimo”, kažu nam u Mesnoj zajednici “Sava Kovačević”.\nU JKP “Vodovod i kanalizacija” tvrde da je zatvaranje ulice Radnoti Mikloša za saobraćaj pre otpočinjanja radova urađeno iz bezbednosnih i tehničkih razloga.\n“Urušavanje putne površine se nastavilo i proširilo. Dalje korišćenje ulice za saobraćaj moglo bi da dovede do ugrožavanja bezbednosti samih učesnika u saobraćaju. Prouzrokovalo bi i dalja i veća oštećenja na kanalizacionoj mreži koja bi ugrozila njeno buduće funkcionisanje”, navodi se u odgovoru koji smo dobili iz ovog javnog komunalnog preduzeća.\nTagoviJKP "Vodovod i kanalizacija" Zrenjanin kanalizaciona mreža MZ "Sava Kovačević" radovi ulica Radnoti Mikloša\nBerba kukuruza u srednjem Banatu: Prinosi veoma neujednačeni\nPoslednjih dana veliki broj pecaroša na gradskom toku Begeja


Raste rejting Vladimira Putina\nRejting kandidata Jedinstvene Rusije Vladimira Putina za predsednika Rusije nastavlja da raste i trenutno iznosi 54,7 odsto, dok je prošle sedmice iznosio 53,2 procenta, rezultati su najnovije ankete koju je proveo Sveruski centar za istraživanje javnog mnjenja.\nRejting kandidata Komunističke partije Rusije /KPRF/ Genadija Zjuganova je za sedam dana pao sa 10 na 9,2 odsto, dok je rejting Vladimira Žirinovskog, kandidata Liberalno-demokratske partije Rusije /LDPR/, ostao nepromijenjen i iznosi osam odsto.\nSve više ispitanih podržava biznismena Mihaila Prohorova, pa je njegov rejting porastao sa 4,6 procenata na 5,8. Jača i pozicija Sergeja Mironova, kandidata “Pravedne Rusije” koji je prošle sedmice imao 3,3 odsto glasova, a ove pet odsto.\nPredsednički izbori u Rusiji biće održani 4. marta.


Folić: Obnova zapuštenih i dotrajalih fasada\nM. D. 6. avgusta 2015. 18:00\nGradski urbanista Milutin Folić najavio je da će početkom naredne godine započeti projekat obnove zapuštenih i dotrajalih fasada, a da će prva faza obuhvatiti obnovu 70 fasada u strogom centru grada.\nObnovom će, kako je rekao, biti obuhvaćene fasade objekata na Kosančićevom vencu, duž Brankove i Pop Lukine ulice, na Obilićevom vencu, Gračaničkoj i Ulici cara Lazara, Karađorđevoj, Bulevaru despota Stefana…\nGrad je, prema njegovim rečima, za sada odvojio sredstva za pripremu projektne dokumentacije za obnovu navedenih fasada. „Određeni broj fasada biće obnovljen sredstvima donatora za koje je objavljen javni poziv“, rekao je Folić, a saopštila Gradska uprava.\nFolić je dodao i da se radi na pripremi projektne dokumentacije za obnovu fasada objekata, čiji će cilj, pored obnove, biti i povećanje energetske efikasnosti objekata.\nTim projektom obuhvaćeni su objekti koji su izgrađeni u drugoj polovini 20. veka, a koji se prema važećoj dokumentaciji vode kao veliki potrošači. „Na taj način teži se ostvarivanju glavnih ciljeva energetske politike Srbije“, rekao je Folić.\nOn je naveo i da je situacija sa obnovom fasada složena jer su one privatna imovina, koja pripada vlasnicima stanova, a zakon ne dozvoljava da se budžetska sredstva opredeljuju za unapređenje kvaliteta privatne imovine, zbog čega Grad ne može da sufinansira troškove sanacije i obnove oronulih fasada.\nOn je podsetio da je Grad sa nadležnim ministarstvima pokrenuo proces izmene Zakona o stanovanju i Zakona o glavnom gradu, koje bi omogućile da grad može da interveniše zajedno sa stanarima, posebno u kritičnim slučajevima u kojima fasada može ugrožavati bezbednost građana.\n„Promenom zakona biće moguće propisati obaveze kojima će stanari biti dužni da u određenom periodu obnove fasade svojih objekata, a da lokalna samouprava može da kreira programe koji će omogućiti ulaganje sredstava za zajedničko rešavanje ovih problema sa stanarima, kojima će biti omogućena otplata na više godina preko uplatnice Infostana“, rekao je Folić.\nObnova fasada, pealizuje se u okviru projekta „IME: Identitet Mobilnost Ekologija“ Grada Beograda kako bi se unapredio izgled kvartova, prostornih celina i značajnih gradskih poteza.


Crnadak: Smenu ambasadora koči jedan član Predsedništva BiH\nSrna | 25. 06. 2017 - 11:00h\nMinistar inostranih poslova u Savetu ministara BiH Igor Crnadak rekao je da "jedan član Predsedništva BiH koči smenu ambasadora BiH u Holandiji Mirsade Čolaković", koja je odbila da njegovo pismo u vezi sa revizijom presude po tužbi protiv Srbije prosledi Međunarodnom sudu pravde u Hagu, ali nije precizirao na kog člana tačno misli.\n- Ovaj slučaj još nije zatvoren, iako je jasno da ozbiljne sankcije za težak prekršaj Čolakovićeve neće biti moguće zbog protivljenja jednog člana Predsedništva. Jedina prava sankcija u ovom slučaju bi morala da bude smena ambasadora - rekao je Crnadak u pisanom odgovoru na pitanje da li je okončan disciplinski postupak protiv Čolakovićeve.\nCrnadak je krajem marta izjavio da je pokrenuo disciplinski postupak protiv Čolakovićeve, pojasnivši tada da je to njegova obaveza, te da na taj način brani institucije - i ministra inostranih poslova i MIP BiH.\nOn je tada naveo da je potez Čolakovićeve, koja se oglušila o njegov zahtev, a poslušala nelegalno naređenje bošnjačkog člana Predsedništva BiH Bakira Izetbegovića da pismo ministra inostranih poslova BiH ne prosledi Sudu u Hagu, bio vrlo nepromišljen i opasan po opšte odnose u BiH, zbog čega celi slučaj mora da ima odgovarajući epilog.\nNa pitanje da prokomentariše stanje u diplomatsko-konzularnoj mreži (DKP) BiH u pogledu obrazovnog, iskustvenog i karijernog statusa ambasadora BiH u svetu, Crnadak je rekao da su ambasadori osobe koje se postavljaju u skladu sa političkim dogovorima i da odluku o tome donosi Predsedništvo BiH.\n- Niko drugi nema nikakav uticaj, niti formalnu ulogu u imenovanju ili razrešenju ambasadora i generalnih konzula. Predsedništvo BiH se nekada odluči za karijernog diplomatu, a nekada za lice sa iskustvom u nekim drugim oblastima i to ne predstavlja nikakav presedan, jer to rade i druge zemlje. Ne možete biti sigurni da ćete imati dobrog ambasadora samo zato što dolazi iz MIP, niti mora da znači da ambasador neće dobro raditi svoj posao ako dolazi sa neke druge pozicije - kaže Crnadak.\nOn nije želeo da komentariše pojedinačne slučajeve, ponavljajući da je izbor ambasadora i generalnih konzula isključiva nadležnost Predsedništva BiH.\nUpitan zašto se desilo da ambasador BiH u Moskvi opstruiše predaju pisma i dokumentacije u vezi sa isplatom klirinškog duga Ruske Federacije prema BiH, Crnadak tvrdi da ni Ambasada BiH u Moskvi, niti bilo ko drugi u MIP BiH ne opstruiše provođenje ovog sporazuma.\n- Naprotiv, ovaj saziv Saveta ministara BiH obezbedio je da taj sporazum uopšte bude potpisan i smešno je da se danas najviše oglašavaju oni koji su deset godina sedeli u Savetu ministara i taj posao nisu završili, a sada pitaju zašto neko pismo kasni 3 dana - kaže Crnadak.\nGovoreći o izmenama i dopunama Krivičnog zakonu BiH i reakcijama iz RS posebno na deo koji se odnosi na uvođenje sankcija zbog negiranja genocida, Crnadak je napomenuo da nije bio na toj sednici, ali je mišljenja da je to pitanje predimenzionirano.\nPrema njegovim rečima, tu se radilo o uslovnoj saglasnosti na tekst izmena zakona, uz obavezu da bude uvažen stav RS.\n- Na kraju krajeva, u Savetu ministara u prethodna dva mandata ministri iz RS su više od 15 puta propuštali zakone i odluke, koje su kasnije poslanici iz RS u parlamentu BiH obarali, tako da se ovde podigla prevelika galama ni oko čega - smatra Crnadak.\nOdgovarajući na pitanje kakva su njegova očekivanja od najavljene zajedničke sednice Saveta ministara BiH i Vlade Hrvatske, on je rekao da će sednica definitivno biti održana u četvrtak, 6.jula, te da je veoma važno da bude dobro pripremljena kako bi imali konkretne dogovore i ohrabrujuće političke poruke.\n- Za mene je najvažnije da se nastavi sa infrastrukturnim povezivanjem i posebno ću insistirati da utvrdimo rokove za početak gradnje mosta na Savi kod Gradiške. Mislim da se to pitanje previše odugovlači, a od najveće je važnosti za BiH, posebno za RS - naveo je Crnadak.\nNeposlušnost došla na naplatu: Crnadak pokreće…\nMinistar inostranih poslova BiH Igor Crnadak izjavio je danas da će pokrenuti disciplinski postupak protiv ambasadora BiH u Holandiji Mirsade Čolaković, koja…\nCrnadak o aferi "pisma": Odluka komisije je…\nMinistar spoljnih poslova BiH Igor Crnadak ocenio je da je odluka Disciplinske komisije - kojom je utvrđeno da ambasador BiH u Holandiji Mirsada Čolaković nije…\nI KAFICA NA RAČUN BUDŽETA Kako su se gostili zvaničnici FBiH?!\nPredsednica Hrvatske mimo protokola posetila spomen obeležje u Ahmićima\nPovezane teme: Igor Crnadak , Mirsada Čolaković , Smena , Predsedništvo BiH