Ostale usluge štampe\nProstor / Proizvodi / Toneri i kertridži\nPročitajte pažljivo jer možda i vi pripadate onima koji nemaju puno prakse u odabiru kertridža ili tonera.\nPostoje tri glavna grupa proizvoda:\nKompatibilni proizvodi su potpuno novi kertridži i toneri koje ne proizvode proizvođači štampača a koji u svemu odgovaraju OEM proizvodima, šta više, imaju veći kapacitet od orginalnih i jesu jeftiniji! Ovi proizvodi jesu kvalitetni i zato većina ljudi koriste tih..\nOEM (Original Equipment Manufacturer) ili originalni proizvodi kertridži koji dolaze direktno od proizvođača štampača. Ovi proizvodi su visokog kvaliteta i jesu poverljivi ali nažalost kupovinom takvih proizvoda uvek treba isplatiti i vrednost poznatih brendova. Ovi proizvodi su skupi i imaju manji kapacitet.\nReciklirani ili dopunjeni proizvodi su takozvano najkritični jer smatra se da toneri koji nisu originalni oštećuju štampač i skraćuju mu vek trajanja. S obzirom da su laserski i matrični štampači izuzetno osetljive mašine budite pažljivi sa dopunjenim proizvodima.\nPOSETITE GALERIJU PROIZVODA ►\nKatalog reklamnog materijala Katalog kalendara i rokovnika\n© Prostor Zrenjanin knjižara 2013 - 2021.


IZVESTILAC EVRO PARLAMENTA: Srbija mora da napravi izbor u svojoj spoljnoj politici između Rusije i EU - Naša Borba\nIZVESTILAC EVRO PARLAMENTA: Srbija mora da napravi izbor u svojoj spoljnoj politici između Rusije i EU\nSrbija mora da napravi izbor u svojoj spoljnoj politici rekao je večeras u emisiji „Iza vesti“ izvestilac Evropskog parlamenta za dijalog sa Moskvom i nekadašnji premijer Litvanije Andrijus Kubiliju.\n„Ili će da nastavi odnos sa Putinovim režimom, koji mnogi nazivaju fašističkim, ili će Srbija da krene u pravcu politike Evropske unije. Da se podrži Ukrajina, da se usprotivi režimu Putina i da se gleda u mogućnost neke drugačije Rusije posle njega“, istakao je Kubilijus, prenosi N1.\nN1 podseća da poslanici Evropskog parlamenta traže od komesara Evropske unije za spoljne poslove Žozepa Borela da sankcioniše 13 pojedinaca koji su uključeni u progon ruskog opozicionara Vladimira Kara-Murze, a u rezoluciju Evropskog parlamenta za Srbiju ušao je amandman kojim se izražava zabrinutost zbog prisluškivanja dvojice ruskih opozicionara u Beogradu, i dostavljanje informacija o njima ruskim službama bezbednosti.\n„Mi iskazujemo svoju solidarnost sa dvojicom ruskih opozicionara, pošto vidimo šta se dešava u Rusiji. Zabrinuti smo, posebno za Kar-Murzu, koji je u zatvoru. Zatražili smo od Borela da pokrene sankcije protiv tih zvaničnika u Rusiji, koji su učestvovali u tom progonu. Znamo da je ta priča pokrenuta sa nekim događajima u Srbiji, gde su srpski zvaničnici učestvovali u tome, i kako se čini, davali informacije rusklim zvaničnicima“, rekao je Kubilijus i dodao da je nakon početka rata u Ukrajini promenjen odnos svih zemalja prema Rusiji koje žele da uđu u Evropsku uniju i ruskih zvaničnika. Takođe, napominje da prisluškivanje može da utiče na budućnost proširenja Evropske unije.\n„Zemlje koje žele da uđu u Evropsku uniju, između ostalog i Srbija, pre nego što uđu nu nju kao punopravne članice, moraju da se pridruže evropskim politikama, u ekonomiji, vladavini prava i spoljnoj bezbednosnoj politici. A sada, rat Rusije protiv Ukrajine postavlja pitanja odnosa različitih zemalja sa Rusijom. Ta pitanja su se zaoštrila. Zemlje kandidati moraju da donesu jasne odluke, šta je njihov stav? Da li će podržati Putina do kraja njegovog režima, ili će kao demokratske zemlje Evrope podržati Ukrajinu i boriti se protiv nedemokratskog, autoritarnog, čak fašističkog Putinovog režima, i to je odluka srpskih zvaničnika i srpskog naroda“, rekao je izvestilac EP.\nUpitan da prokomentariše zahtev za sankcionisanjem 13 osoba koji su uključeni u progon ruskog opozicionara Vladimira Kara-Murze, on je precizirao da se radi o ruskim zvaničnicima, i da među njima nema srpskih funkcionera.\nGovoreći o otkazanoj poseti ministra inostranih poslova Rusije Sergeja Lavrova Srbiji, on je kazao da zemlje koje su zabranile prelet aviona gde je bio Lavrov „razumeju kakve politike treba da sprovode“.\n„One shvataju da će Evropska unija podržavati Ukrajinu do njene pobede, što znači da će biti velikih promena u Rusiji, i da će morati da razmišljaju o Rusiji posle Putina. Ne znam da li srpske vlasti imaju tako jasnu viziju i da li se pripremaju za neku drugačiju Rusiju“, rekao je Kubilijus.\nPonavlja da Srbija treba da uskladi ekonomsku i bezbednosnu politiku sa Evropskom unijom.\n„Ako Srbija nije u stanju da sebe uskladi sa evropskim politikama, to je problem Srbije, a ne Evropske unije. Ja bih pozvao vlast u Srbiji, da bude dovoljno hrabra i da gleda dugoročno. Putin i režim u Kremlju nisu Rusija, oni ne predstavljau sve Ruse. Rusija može da bude, i biće drugačija. I Srbija mora da se pripremi za jednu drugačiju Rusiju, i da ulaže u odnose sa tom Rusijom koja tek dolazi, demokratskom Rusijom. U slučaju Kara-Murze, izveštaj Evropskog parlamenta nije dobar za Srbiju, i zbog toga Srbija mora da napravi izbor, u kom pravcu će ići u svojoj bezbednosnoj i spoljnoj politici“, istakao je izvestilac Evropskog parlamenta za dijalog sa Moskvom.\nPrethodni tekstPOLITIKO: Evropska komisija preporučiće status kandidata za Ukrajinu\nSledeći tekstŠAPIĆ, KANDIDAT SNS ZA GRADONAČELNIKA BEOGRADA, KAŽE: Ja sam ozbiljan čovek


GLIŠIĆ: Na ponovljenim izborima u Beogradu za SNS 55,6 odsto - Naša Borba\nGLIŠIĆ: Na ponovljenim izborima u Beogradu za SNS 55,6 odsto\nPredsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke Darko Glisić izjavio je večeras da je lista ove stranke „Aleksandar Vučić – Zajedno možemo sve” na ponovljenim lokalnim izborima na dva biračka mesta u Beogradu osvojila 55,6 odsto glasova.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da su rezultati bolji od onih koje je lista ostvarila 3. aprila na biračkim mestima 7 i 57, odnosno na Konjarniku u opštini Zvezdara i Kanarevom brdu u opštini Rakovica.\n„Na ovim mestima smo 3. aprila osvojili 31,5 odsto glasova, odnosno 523 glasa, a danas 55,6 odsto ili 588 glasova”, rekao je Glišić, navodi Tanjug.\nIstakao je da je posle današnjih rezultata jasno da će SNS sa partnerima imati većinu u Skupštini grada Beogarda i da će odlučivati o tome ko će biti sledeći gradonačelnik glavnog grada.\nZahvalio je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću što je, kako je rekao, između dva izborna ciklusa preživeo razne napade i pritiske i ostao čvrst i na strani građana Srbije.\n„Neki koji su ranije dali glasove nekim drugima sada su svoj glas dali njemu”, rekao je Glišić, a onima koji još žele da ponove izbore poručio da to može da se uradi, kako je naglasio, „već sledećeg vikenda”.\nPrethodni tekstDŽO BAJDEN: Putin greši ako se nada da će Zapad prestati da podržava Ukrajinu\nSledeći tekstLE PEN: Drugi mandat za Makrona bi bio „socijalna katastrofa“


Web stranica Vlade TK - Održan 3. sastanak projektnog tima u okviru projekta Pametne škole 2\n„Inovativnim umom do ICT pametnih škola" ili skraćeno „Pametne škole 2″ naziv je 3,6 miliona KM vrijednog prekograničnog projekta, koji implementiraju Centar za razvoj i podršku Tuzla, Brodsko-posavska županija iz Hrvatske i Vlada Tuzlanskog kantona u okviru INTERREG IPA CBC programa prekogranične saradnje Hrvatska –Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2014.-2020.\nS tim u vezi je, u prostorijama Centra za razvoj i podršku, održan treći po redu sastanak projektnog tima. Sastanku su prisustvovali predstavnici svih partnera projekta "Pametne škole 2", te je tom prilikom analiziran plan aktivnosti za tekući i naredni projektni period. Također, finalizirani su dogovori za ključne projektne aktivnosti koje će se provoditi u toku 2021. i početkom 2022. godine.\nU okviru projekta u šest škola u Tuzlanskom kantonu već su instalirane peći na pelet. Do kraja projekta peći na pelet biti će instalirane u još 12 škola u Tuzlanskom kantonu. Istovremeno, u toku je priprema za nabavku solarnih fotonaponskih sistema koji će biti instalirani u 15 škola na području Brodsko posavske Županije.\nProjekat „Pametne škole 2″, pored energetske obnove školskih objekata, obuhvata i komponente vezane za edukaciju učenika onovnih i srednjih škola. Predviđena je izrada e-platforme putem koje će se realizirati edukativni sadržaji u cilju učenja o energetskoj efikasnosti u školama. Također, u okviru projekta održat će se i prekogranično takmičenje osnovnih i srednjih škola u projektnom području u uštedi energije, pri čemu će svaka od dvije škole pobjednice (jedna u BPŽ i jedna u TK) kao nagradu dobiti instaliranje centraliziranog sistema upravljanja energijom (CEMS) te organizaciju seminara za obuku energetskih menadžera za ključne uposlenike škola koje će biti energetski obnovljene. Više detalja o takmičenju možete pogledati ovdje.\nJedan od ključnih izazova u implementaciji ovog prekograničnog projekta jeste i implementacija projektnih aktivnosti u skladu sa novim pravilima i principa rada uvjetovanim pandemijom Covid-19, te su shodno tome planirane prilagodbe projekta trenutnim uslovima rada.


Vreme 987 - Nauka: Treci festival nauke -->\nAko pomešate 22 odsto eksperimenata uživo, 20 odsto uzbudljivih predavanja, 19 odsto novih tehnologija, 16 odsto odlične ekipe i 23 odsto dobre zabave, dobijate, sudeći po receptu – treći Festival nauke, koji počinje u petak 4. decembra i traje do nedelje.\nNova lokacija Festivala je nekadašnja Robna kuća "Kluz", kao i susedni Studentski kulturni centar kod Beograđanke u centru Beograda, sve u svemu, prostor dvostruko veći nego prošle godine. Uprkos epidemiji gripa, očekuje se bar 15.000 radoznalaca koji će moći ponovo da vide kako svet može biti prilično neočekivan.\nFestival je ove godine, po prirodi stvari, zamišljen ambicioznije i biće veći od prethodnih, budući da je postao nešto kao praznik nauke, gde više od 200 mahom mlađih istraživača i naučnika hiljadama posetilaca na šašav način, kroz šokantna predavanja i desetine zanimljivih ogleda, prikazuju nauku koju nisu očekivali. Za samo dve godine postojanja, Festival je postao gotovo kultna gradska manifestacija – o njemu se već otvoreno govori kao o mestu za dobar provod.\nFestival nauke je započet u decembru 2006. godine u zgradi Geozavoda i već na samom početku izazvao je ogromno iznenađenje neočekivano velikim brojem posetilaca. Sledeće godine, u nešto komotnijem prostoru Muzeja "25. maj", za tri dana je uspeo da privuče čak 15.000 posetilaca sa programima o kojima se još uvek priča po gradu.\nSada će kroz svakojake postavke biti predstavljeno 25 naučnih oblasti sa sve gostima iz Švajcarske i Tajlanda, govoriće dvadeset predavača iz sedam zemalja, a organizuje se i filmski festival. U Beogradu gotovo da nema naučnog instituta ili društva koje ne učestvuje u organizaciji festivala, a u priču je uključeno i skoro pedeset srpskih medija. Festival pomažu gradske vlasti i Ministarstvo nauke, kao i nekoliko kompanija koje su za razliku od većine drugih uspele da, uprkos krizi, ne zaborave šta je društveno odgovorno poslovanje.


Učesnici završne konferencije projekta "EU, Srbija i Zapadni Balkan"\nKoliko će Zapadni Balkan ostati u fokusu sada kada je Bugarska predala predsedavanje predsedavanje Savetom Evropske unije Austriji? Ostaje da se vidi, jer se zvaničnici iz Austrije bave nekim prioritetnijim temama, kao što su migranti i Bregzit.\nIntegracije Zapadnog Balkana su i dalje tu, ali sudeći po skorašnjim sastancima zemalja članica EU, region je na visokom trećem mestu, izjavio je u utorak ambasador Bugarske u Srbiji Radko Vlajkov.\nOn je podsetio da je jedan od prioriteta njegove vlade bila integracija Srbije, ali i drugih zemalja u regionu, jer “integracije regiona i dobra bezbednosna situacija” doprinosi u borbi sa prilivom migranata, sa kojim se suočila i njegova zemlja.\nKako je objasnio, promena u fokusu predsedavanja Austrije, nije slanje pomešanih signala ka zemljama koje imaju aspiraciju da postanu članice EU, već borba protiv zajedničkih problema, kao što je migrantska kriza, sa kojima se suočavaju sve države na kontinentu.\nBugarska je dakako stavila u centar pažnje Zapadni Balkan, što je i normalno kada su susedne zemlje u pitanju i dobila od zvaničnika okviran datum ulaska Srbije u EU - 2025. godina, rekao je Vlajkov na završnoj konferenciji projekta "EU, Srbija i Zapadni Balkan".\n“Da li će to biti 2027. ili 2024. godine, to ćemo videti i sve zavisi od toga kada će Srbija zatvoriti poglavlja. Da napomenem da ćemo imati još jedan samit u Splitu, kao što smo imali onaj u maju u Sofiji, kada Hrvatska za dve godine preuzme predsedavanje”, rekao je ambasador i napomenuo da su sastanci u regionu sada mnogo češći nego što je to bio slučaj ranijih godina.\nOn je rekao da će Bugarska, i pored toga što više ne predsedava EU, nastaviti da podržava politiku proširenja, ali i Srbiju u nastojanju da izvrši sve neophodne reforme, sa kojima se ne sme praviti kompromis.\nBugarska je posebno uložila napor da pomogne Srbiji u okviru poglavlja 23 i 24 koja se tiču vladavine prava, ali prema rečima bugarskog ambasadora “ovaj proces je i najteži i najsporiji”.\nO vladavini prava govorila je i član Centra za pravosudna istraživanja Vida Petrović Škero, koja je istakla da će se Srbija bez implementacije reformi u toj oblasti i kvalitetnog sudstva teško uklopiti u evropski sistem.\nOna je rekla da treba ozbiljno shvatiti primedbe Venecijanske komisije na Nacrt amandmana na Ustav RS i dodala da smatra da bi bila poželjna javna rasprava o tim amandmanima.\nPetrović Škero, koja je bivša predsednica Vrhovnog suda Srbije, kaže da je važno ujednačiti sudsku praksu, promeniti način izbora sudija i omogućiti kroz raspravu postojanje kritičkog osnova na izveštaje EU.\nOna se osvrnula na najveći problem kada je reč o toj oblasti - izboru sudija, koji prema novim odredbama treba da biraju članovi parlamenta, a upravo sudstvo, kako je rekla, treba da bude lišeno bilo kakvog političkog uticaja ukoliko se zaista želi vladavina prava i nezavisno sudstvo.\n"Evropa koja štiti" moto austrijskog predsedavanja EU


Niški Portal | Uloga korporativnog upravljanja u održivom razvoju\nčetvrtak 16-07-2020 02:25\nKada govorimo o Srbiji, zemljama Balkana i ostalim tranzitornim privredama slobodno možemo reći da ekonomska kriza sa kojom smo se suočavali i koja na žalost još nije prošla je samo donekle posledica navedene globalne finansijske i ekonomske krize. Tako je prevashodno iz razloga zato što se privreda Srbije razvija u vrlo nestabilnim i porblematičnim okolnostima koje su karatkteristične za sve države koje se nalaze u tranziciji iz planske u potpunu tržišnu ekonomiju. Takvi privredni sistemi su stalno na iskušenjima zbog nasleđene i može se slobodno reći nedovoljno, a u nekim delovima apsolutno neizgrađene ekonomske i privredne strukture.\nMeđutim sve krize, a samim tim i ekonomska imaju svoje pozitivne strane, a to je da su one ustvari alarm za promene, koji ukazuje da se prethodni sistemi moraju rekonstruisati radi budućeg napretka. Pozitivni uticaj ekonomske krize mogao bi se iskoristiti kao putokaz za uspostavljanje stabilnijeg i nadasve održivog razvoja.\nNacionalna strategija održivog razvoja RS koju je Vlada donela za period 2008-2017 određuje održivi razvoj kao ciljno orjentisan, dugoročan, neprekidan, sveobuhvatan i sinergetski proces kojim se utiče na sve životne aspekte, kao što su ekonomski, socijalni, ekološki i institucionalni.\nOpšte je poznato da je dobro korporativno upravljanje i upravljanje uopšte od vitalnog značaja za održivi razvoj.\nDobro funkcionisanje pravnih i državnih institucija uz neophodnu vladavinu prava je od vitalnog značaja za dobro upravljanje. Slab pravosudni sistem u kome se zakoni ne poštuju i ne sprovode uz izraženu korupciju dovodi do potkopavanja poštovanja vladavine prava, do sveopšte degradacije i ugrožavaju težnju ka održivom razvoju i napretku.\nU skladu sa napred izloženim neophodno je da se u cilju razvoja, pažnja i napori usmere ka uspostavljanju funkcionalnog pravnog poretka u kome će se sankcije za nepoštovanje zakonskih normi izricati i nadasve primenjivati, u suprotnom beta rizik koji utiče na privlačnost ulaganja u određenu zemlju u ovom slučaju u Srbiju će i dalje rasti, a samim tim preslikavaće se na rast alfa rizika koji direktno utiče na kvalitet korportivnog upravljanja u određenim kompanijama koje ipak treba da budu glavni pokretači prevazilaženja problema u kojima se nalazi privreda određene zemlje.\nJer kako je rekla Joan Robinson „Smisao ekonomije se ne sastoji u konstruisanju modela, već u stalnom naporu da se celokupnom čovečanstvu olakša život“.\nPitanje koje se neminovno na ovom mestu nameće je kako dobro korporativno upraljanje utiče na održivi razvoj? Dobro korporativno upravljanje doprinosi održivom ekonomskom razvoju na taj način što poboljšava poslovne rezultate kompanija i njihovu operativnu efikasnost, olakšava, a samim tim i poboljšava pristup tržištima kapitala,dovodi do umanjenja troškova kompanija u smislu pribavljanja kapitala i podiže vrednost imovine, i doprinosi boljoj reputaciji kompanije.\nNažalost, izgleda da mali broj društava zaista shvata dubinu i složenost ove teme.\nZa početak neophodno je u određenim delovima pristupiti sveobuhvatnom restruktuiranju korporatvinog upravljanja što je složen i veoma često dugotrajan proces, kome se ipak da bi se desio napredak mora pristupiti .\nTranzicioni period nacionalne ekonomije i društva u celini predstavlja sveobuhvatno prilagođavanje društva novim i nadasve željenim standardima. U Republici Srbiji kao željeni standardi uzimaju se standardi Europske unije.\nDa bi određeno privredno društvo opstalo na tržištu u novim uslovima poslovanja u najvećem broju slučajeva mora potpuno da prestane sa dosadašnjom praksom poslovanja, rada i ponašanja. Promene koje se putem principa dobrog upravljanja moraju uvesti u cilju prilagođavanja novonastalim uslovima su sveobuhvatne i zahtevaju izgradnju novog, efikasnog sistema vrednosti u poslovanju u kome će dominirati kvalitet poslovanja, poslovna etika i i nadasve poslovna kultura kojom je neophodno da određeno privredno društvo i po mogućstvu ceo privredni sistem odiše. U cilju obezbeđenja proaktivnog pristupa održivom razvoju gledano kroz prizmu dobrog korporativnog upravljanja neophodno je ograničene državne odnosno domaće investicije usmeriti ka najprofitabilnijim kompanijama.\nPoboljšanje prakse upravljanja u društvu dovodi do poboljšanja sistema odgovornosti, a time se rizik da zaposleni u privrednom društvu izvrše prevaru ili da posluju u sopstvenu korist značajno smanjuje.\nDa bi se sve navedene stavke počele menjati i primenjivati neophodan je kvaliteatn menadžment koji bi vodio ka pravilnom korporativnom upravljanju. Ukoliko bi se aktivno i odgvorno pristupilo primeni navedenih rešenja u prevazilaženju postojećih poroblema održivi razvoj bi u značajnom segmentu bio osiguran.\nJer kao što je rekao Adam Smith “malo toga je potrebno za uzdizanje zemlje od najnižeg stepena varvarstva do najvišeg stepena obilja izuzev mira, niskih poreza i dobrog deljenja pravde; sve ostalo donosi prirodni poredak stvari.“\nAutor: Bojana Bogojević (LINK)\ndiplomirani pravnik sa položenim pravosudnim ispitom, specijalista za pravne aspekte korporativnog upravljanja, ekspert za EU. Ko-autor je dve stručne knjige i autor više stručnih tekstova i naučnih radova iz oblasti prava i korporativnog upravljanja, aktivna je učesnica na mnogobrojnim domaćim i inostranim naučnim skupovima.\nPohađala je više međunarodnih škola iz oblasti prava i ekonomije. Kao predstavnik civilnog sektora, učestvovala je u izradi Zakona o rodnoj ravnopravnosti, u izradi Nacionalne strategije za rodnu ravnopravnost sa akcionim planom i u izradi akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti - Žene, mir i bezbednost u Republici Srbiji. Tvorac je bloga o pravu i korporativnom upravljanju i autor tekstova koje je do sada objavilo preko 30 vodećih portala i institucija u zemlji, regionu i inostranstvu Stručni saradnik je nevladine organizacije Centar za mame i web portala Moj pedijatar i Yumama. Deo je organizacije Global Goodwill Ambassador za Srbiju, Predsednika org Luìza Palma


NBS snizila prognoze: Srpski BDP ove godine pada 0,5% | SEEbiz.eu\nNBS snizila prognoze: Srpski BDP ove godine pada 0,5%\nObjavljeno: 15.08.2012 / 11:17\nBEOGRAD - Narodna banka Srbije (NBS) izmenila je prognozu rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije naniže, i to sa 0,5 odsto na minus 0,5 odsto za ovu godinu.\n''Pad poljoprivredne proizvodnje zbog suše i pogoršane perspektve privrednog rasta zone evra doveli su do revizije progonoza rasta BDP Srbije naniže, i to sa 0,5 na minus 0,5 odsto za 2012. godinu, odnosno sa tri odsto na 2,5 odsto za 2013. godinu'', rekao je na konferenciji za novinare generalni direktor Sektora za monetarnu analizu i statistiku NBS Branko Hinić.\n''Neizvesnost u zoni evra uz pogoršane perspektive globalnog privrednog rasta, povećana ekspanzivnost fiskalne politike od početka godine, rast premije rizika i pogoršanje kreditnog rejting Srbije, kao i nepovoljna kretanja u svetskoj i domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji faktori su koji u isto vreme povećavaju inflatorne pritiske i negativno utiču na privredni rast u Srbiji'', rekao je Hinić.\nOn je naveo da je najbolji način da vlada i Centralna banka doprinesu poboljšanju privrednog ambijanta, da vode politiku koja obezbeđuje dugoročnu makroekonomsku stabilnost. Takva politika podazumeva održiv nivo javnog duga, stabilnost cena na srednji rok, kao i stabilan i otporan finansijski sistem.\nPrema njegovim rečima, dugotrajna suša će po svemu sudeći ostaviti velike posledice po ovogodišnji poljoprivredni rod, pre svega kukuruza, koji je naš glavni izvozni poljoprivredni proizvod. To će, naglasio je, s obzirom na učešće poljoprivredne proizvodnjeu BDP i izvozu imati negativan uticaj na ekonomsku i spoljnotrgovinsku aktivnost u narednom periodu.\nPored toga, istakao je Hinić, niži očekivani privredni rast zone evra u narednoj godini, negativno će se odraziti na investicionu aktivnosti i tražnju za našim izvoznim proizvodima.\nOčekuje se da nastavak rasta stope nezaposlenosti, koja je u aprilu dosegla 25,5 odsto i nizak rast realnih primanja stanovništva imaju još neko vreme negativan uticaj na ličnu potrošnju, kao i na izvoz potrošnih dobara.\nKako su precizirali u NBS, pred novoformiranom vladom stoji pre svega zadatak da usvoji mere kojima bi se budžetski deficit i javni dug u srednjem roku vratili u okvire predviđene fiskalnim pravilima. U Narodnoj banci su izrazili očekivanje da će najavljene mere biti donete u tom pravcu i da će u skladu sa tim biti obnovljen sporazum sa Međunarodnim monetarnim fondom.\nOčekuje se nastavak rasta međugodšnje inflacije\nU narednom periodu očekuje se nastavak rasta međugodišnje inflacije na koju će najviše uticati rast cena primarnih poljoprivrednih proizvoda i poskupljenja hrane, zbog suše, izjavio je danas generali direktior sektora za monetarne analize i statistiku NBS Branko Hinić.\nOn je na predstavljanju najnovijeg izveštaja NBS o inflaciji, rekao da će ona maksimum dostići u prvoj polovini 2013. godine, da bi se do kraja te godine vratila u granice dozvodljenog odstupanja od cilja.\nPrema podacima NBS, međugodišnja inflacija u julu iznosila je 6,1 odsto, čime je za 0,4 odsto bila iznad gornje granice dozvoljenog odstupanja od cilja.Rast potrošačkih cena u julu bio je samo 0,1 odsto, što je rezutat sezonskog pojevtinjenja voća i povrća.\nHinić je istakao da visoko učešće hrane u indeksu potrošačkih cena, čini inflaciju veoma osetljivom na šokove kao što je to bilo u drugoj polovini 2010. godine. Prema njegovim rečima, iako nakon usvajanja mera fiskalne konsolidacije dinar može ojačati, ipak su moguća poskupljenja uvezenih proizvoda, na osnovu dosadašnje depresijacije.\nU narenom periodu, očekuje si brži rast regulisanih cena, imajući u vidu da su do sada mirovale. Kako je Hinić objasnio, niska agaregatna tražnja, s obzirom na rast nezaposlenosti i skromne perspektive privrednog razvoja u Srbiji i inostranstvu i dalje usporavati cenovni rast.\nDa bu ublažila infalatorne pritiske, NBS je od juna, referentnu kamatnu stopu povećavala u tri navrata, na 10,5 odsto, koliko sada iznosi, a i donela je odluku o povećanju učešća dinarskog dela obaveznih rezervi. Projektovana inflacija za 2012. godinu je 4,5 plus minus 1,5 odsto.\nTagovi: Narodna banka Srbije, NBS, Branko Hinić, srpski BDP, BDP, inflacija, poljoprivreda, evrozona


26. novembra, 2021 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nDvoje zdravstvenih radnika iz bolnice Lannion, kojima je oduzeta plata jer ne žele da se vakcinišu, pobedili su na administrativnom sudu u Renu. Oni su suspendovani bez plate i zahtevali su da im se uplate njihova redovna primanja. Upravni sud u Rennes presudio je u njihovu korist, prenosi France bleu.\nIako se ne dešava često da zakon bude na strani građana, već na strani odluke vlasti koje su donešene radi suzbijanja virusa. Ista situacija kao i pre neko vreme kada je dvoje kuvara iz bolnice vraćeno na radno mesto. Tako je sada sud ovaj spor presudio u korist zdravstvenih radnika.\nDvoje od četiri zdravstvena radnika u bolnici Lannion-Trestel, kojima je uskraćena plata jer ne žele da se vakcinišu, pobedili su na administrativnom sudu u Renu. Oni su suspendovani sa funkcije bez plate. I upravni sud je odlučio da pravda ipak bude na strani zdravstvenih radnika. Odluka je objavljena u četvrtak, 25. novembra.\nSudija po skraćenom postupku administrativnog suda u Renu presudio je u korist ove dve medicinske sestre trenutno na bolovanju, koje su suspendovane sa dužnosti i lišene naknade jer nisu ispoštovale obavezu vakcinacije protiv Kovida-19. „Bolovanje je pravo za javnog funkcionera kada ispuni uslove“, stoji u obrazloženju sudije od 22. novembra 2021. godine.\nTagovi: bolnica Lannion - dvoje negovatelja - Rennes - sud presudio u njihovu korist


Ako davalac izdržavanja ne poštuje sudsku odluku |\n« U kući\nSudsko utvrđivanje obaveze izdržavanja »\nUkoliko misliš da neko mora da te izdržava a on to ne čini, prvo što treba da uradiš jeste da zatražiš da se ta njegova obaveza utvrdi na sudu. Ako ti on i posle sudske odluke ne daje izdržavanje, ili ga isplaćuje neredovno, odnosno u manjem iznosu od dogovorenog, možeš da pokreneš:\npostupak za prinudno izvršenje, ako želiš (a sva je prilika da ćeš želeti) da naplatiš sve što ti davalac izdržavanja duguje na ime izdržavanja;\npostupak obezbeđenja potraživanja, ako želiš da obezbediš da ubuduće nemaš problem oko naplate;\nparnični postupak za naknadu štete – ako si zbog neprimanja izdržavanja pretrpeo neku materijalnu ili nematerijalnu štetu, pa sad želiš da ti to bude nadoknađeno.\nPored toga, u slučaju da želiš da nesavesni davalac izdržavanja bude kažnjen, možeš i da iniciraš pokretanje krivičnog postupka.\nOvaj postupak pokrećeš tako što nadležnom sudu podnosiš pravnosnažnu izvršnu presudu u kojoj je utvrđena obaveza dužnika da te izdržava, kao i „predlog za izvršenje” – dokument u kojem zahtevaš da se dotična sudska presuda prinudno izvrši. Sud će tada da naredi da se dug naplati plenidbom i prodajom dužnikove imovine, odbijanjem iznosa izdržavanja od zarade koju mu poslodavac uplaćuje na tekući račun, ili na neki drugi način.\nAko dužnik izdržavanja tvrdi da je on ispunjavao svoje obaveze, pa nema razloga za prinudno izvršenje, može da se žali, ali ta žalba po pravilu neće odložiti izvršenje.\nAko si već morao da pribegavaš meri prinudnog izvršenja prema dužniku izdržavanja, pa se plašiš da bi se to moglo ponoviti, odnosno da postoji opasnost da će on spiskati sve što trenutno poseduje, da je prezadužen ili da će se dogoditi bilo šta drugo što bi ugrozilo njegovu mogućnost da ti daje izdržavanje, možeš da pokreneš postupak obezbeđenja potraživanja. Na ovaj način možeš da obezbediš potraživanja do godinu dana unapred.\nAko sud utvrdi da je tvoja bojazan opravdana, narediće meru koju si ti predložio u predlogu za obezbeđenje. To može biti zamrzavanje dela imovine dužnika (u slučaju bilo kakvih problema u budućnosti, zamrznuta imovina postaje izvor iz kog se namiruju njegova dugovanja prema tebi), naređenje njegovoj banci da svakog meseca blokira na njegovom računu iznos potreban za isplatu alimentacije, ili nešto slično.\nAko zbog neprimanja izdržavanja pretrpiš neku materijalnu ili nematerijalnu štetu, možeš da pokreneš i parnični postupak u kom ćeš tražiti da mu davalac izdržavanja isplati određenu novčanu sumu kao naknadu za tu štetu.\nMaterijalna šteta, na primer, može biti kad neko zbog poplave mora da kreči ceo stan, iako se to, da je izdržavanje stiglo na vreme, moglo izbeći prostom zamenom jednog ventila na vodovodnoj cevi.\nNematerijalna šteta nastaje kao posledica „povrede nečije slobode, časti ili ugleda, nanošenja nekome fizičkih ili duševnih bolova ili straha”: kao primer možemo uzeti patnju deteta u nemaštini uzrokovanoj neodgovornošću oca koji nije isplaćivao izdržavanje.\nNeodgovorni davalac izdržavanja može biti pozvan na krivičnu odgovornost po dva osnova:\nza krivično delo nedavanja izdržavanja,\nza krivično delo kršenja porodičnih obaveza.\nZa osnovni oblik krivičnog dela nedavanja izdržavanja dužnik može biti kažnjen novčano, ili zatvorom do dve godine. Međutim, ako su zbog nedavanja izdržavanja nastupile „teške posledice” za izdržavanu osobu (na primer, narušavanje zdravlja ili prekid školovanja), kazna može porasti i do tri godine zatvora. Ipak, dužnik neće biti kažnjen ako je imao opravdan razlog da ne uplaćuje izdržavanje (izgubio je posao, iznenada je teško oboleo i slično).\nKršenje porodičnih obaveza je postupak kojim neko, zanemarujući zakonom utvrđene porodične obaveze, ostavi u teškom položaju člana porodice koji nije u stanju da se stara o sebi. Raspon kazne kreće se od tri meseca do čak osam godina (ako je član porodice koji nije mogao da se stara o sebi umro zbog toga što davalac izdržavanja nije ispunio svoje obaveze).\nOba krivična dela gone se po službenoj dužnosti, što znači da, po saznanju da neko nekom nije davao izdržavanje, i policija i javno tužilaštvo imaju obavezu da „preuzmu stvar” i detaljnije je ispitaju.\nThis entry was posted in Izdržavanje and tagged porodični odnosi, alimentacija, kršenje porodičnih obaveza, nedavanje izdržavanja, porodične obaveze, prinudna naplata alimentacije, pravniima. Bookmark the permalink. Post a comment or leave a trackback: Trackback URL.


Агенција за привредне регистре | Objedinjeni spisak imalaca javnih ovlašćenja (IJO)\nUredbom o lokacijskim uslovima („Službeni glasnik RS“, broj 115/20) čl. 36. i 37. propisan je način utvrđivanja statusa imalaca javnih ovlašćenja koji su nadležni za izdavanje uslova za projektovanje i priključenje i utvrđena nadležnost i obaveza vođenja spiskova organa, organizacija i pravnih lica kojima je zakonom ili odlukom povereno izdavanje tih uslova za potrebe izdavanja lokacijskih uslova. Odredbom člana 37. stav 4. propisana je obaveza nadležnog ministarstva, autonomne pokrajine, jedinice lokalne samouprave da jednom godišnje, od 1. do 31. januara, kao i prilikom svake promene podataka o imaocima javnih ovlašćenja, registratoru Centralne evidencije objedinjenih procedura dostavljaju ažurne spiskove.\n„Objedinjeni spisak imalaca javnih ovlašćenja (IJO)“, koji se nalazi na internet strani Agencije za privredne registre, sadrži podatke o nazivu imaoca javnih ovlašćenja, njegovom matičnom broju, nazivu, odnosno opisu uslova za projektovanje i priključenje koje izdaje, osnovu kojim mu je dodeljen status imaoca javnih ovlašćenja, kontakt podatke i broj računa na koji se vrše uplate za izdavanje uslova.\nSpisak se ažurira odmah po dobijanju podataka od strane obveznika dostave.


Звездина ревија — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nNa sajtu SD Crvena zvezda\nZvezdina revija je srpski časopis koji je u celosti posvećen Sportskom društvu Crvena zvezda i kao takav, jedini je predstavnik te vrste u Srbiji. Najstariji je na Balkanu i jedan od listova sa najdužom tradicijom u Evropi. U ovom listu mogu se naći podaci o svim sekcijama crveno-belih i rezultatima koji se u okviru ovog društva postižu.\nPrvobitna Zvezdina revija je izlazila jako kratko, da bi njen rad bio obnovljen 1953. godine, ali je potrajala samo do 1955. godine. Redovno je ovaj list počeo da izlazi tek 1961. i zato se, zapravo, za prvi zvanični broj upravo uzima taj, štampan 18. marta 1961. godine. Ta "Zvezdina revija" je štampana u "Politici" na osam strana velikog formata u vidu polumesečnika, a kao glavni urednik bio je potpisan fudbaler Zvezde Rajko Mitić. Taj prvi broj odštampan je u 25 hiljada primeraka i svi do jednog su bili rasprodati, usled čega je tadašnje uredništvo lista moralo da se izvinjava svima onima koji nisu uspeli da ga nabave. Glavni urednik od broja 98 bio je Slobodan Ćosić, koga je na tom mestu nasledio doajen srpskog novinarstva Ljubiša Vukadinović. Od prvog objavljenog broja, pa sve do broja 112 list je izlazio na velikom formatu i to u vidu polumesečnika, ali se od ovog broja on smanjuje, povećava se broj strana i prestaje se sa praksom polumesečnog izlaženja i prelazi se na mesečnik. Kasnije, taj mali format ponovo biva zamenjen većim, ali je najvažnija promena koja se dogodila vezana za 1. maj 1972. godine kada je izašao prvi broj ovog magazina u boji.\nŠto se tiče tiraža, i on je varirao, zavisno od toga u kakvim se uslovima radilo, pa samim tim ni ne čudi podatak da je najviše primeraka štampano upravo "zlatnih" sedamdesetih, dok je shodno situaciji u zemlji, najmanji broj izdatih komada upravo u današnje vreme. Naime, tih sedamdesetih godina štampan je tiraž od 30.000 primeraka, od čega se prodavalo oko 25.000. Osamdesetih je tiraž smanjen na 25 hiljada, od čega je prodavano između 15 i 20 hiljada, da bi devedesetih došlo da naglog pada i silazne putanje. U tom periodu postojala je i mesečna pretplata na "Zvezdinu reviju", pa se na taj način list prodavao i širom sveta, od Australije do Južne Amerike. U to vreme najveći broj prodatih primeraka beležen je u Kninu, Benkovcu, Tuzli, Patrini. Kako se rat širio i zemlja smanjivala, tako je i Zvezdina revija štampana u sve manjem tiražu, da bi od 2000. godine na ovamo taj broj bio sveden na svega 2.000, od čega biva prodato oko 1.000 komada.\nPotrebno je napomenuti da se u poslednjih nekoliko godina, zapravo od 2006. godine, kada je sportsko društvo Crvena zvezda slavilo 61. rođendan, "Zvezdina revija" može naći i na internetu u vidu PDF formata, pri čemu je omogućeno besplatno "skidanje" sadržaja, pa je na taj način i brojka od 1.500 prodatih primeraka donekle i razumljiva. U poslednjoj deceniji mesto glavnog urednika rezervisano je za Zorana Avramovića, koji je na to mesto došao uoči izlaženja jubilarnog 500. broja, dok je izvršni urednik Milan Blešić. U petoj dekadi izlaženja časopis "Zvezdina revija" je proslavio i dva jubileja - 500. i 600. broj, koji su štampani marta 2000. godine i oktobra 2011. godine.\nZvezdina revija - broj 616\nU istoriji "Zvezdine revije" postoji nekoliko akcija koje se protežu praktično od samog osnivanja. Ono po čemu se ovaj sportski magazin izdvaja u odnosu na ostale i po čemu jeste jedinstven i originalan jesu izbori koji se organizuju decenijama unazad, a od kojih su svakako najznačajniji:\nIzbor za najbolji sportski par godine (sportista i sportistkinja godine)\nIzbor za sportistu veka\nSpecijalna nagrada "Revije"\nU dugoj istoriji ovog lista, mnogi znameniti ljudi ovog i onog vremena objavljivali su svoje tekstove u "Reviji", iznosili svoje stavove, objašnjavali svoja zapažanja, kritikovali, hvalili... Oni najpoznatiji, u sferi književnika svakako su Dobrica Ćosić, Matija Bećković, Ljubivoje Ršumović, David Albahari, Momo Kapor, Marko Vidojković... Od glumaca izdvajaju se Ljuba Tadić, Ljubiša Samardžić, Svetlana Bojković, Tanja Bošković, Miodrag Andrić, Ivan Bekjarev, Voja Brajović, Aleksandar Berček, Dragan Nikolić, Zlata Petković... Među radio i televizijskim komentatorima i novinarima to su Marko Marković, Stefan Grubač, Dejan Pataković, Siniša Božović, Milojko Pantić, Ilija Kovačić...\n^ Sportska misija "Politike" i Zvezde\n"Zvezdina revija" u elektronskom obliku\nNastanak i rad sportskog časopisa "Zvezdina revija" (1961-2013)\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Звездина_ревија&oldid=22992454”\nSrpske mesečne novine\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 20. mart 2020. u 02:22 č.


► Gradonačelnik: Do 2025. godine 25 odsto zelenih površina u urbanom delu\nRadojičić je na konferenciji na novinare pozvao međunarodne organizacije da se uključe u akciju "Drvo za Beograd".\n"Cilj nam je da izazovemo što veći broj društveno odgovornih kompanija i međunarodnih organizacija, koje će da se uključe u akciju i da zasadimo što više drveća u Beogradu", rekao je gradonačelnik.\n"Ovo nije jedina akcija sa GIZ-om, u prethodnom periodu smo radili obuku direktora i domara u školama na temu energetske efikasnosti. GIZ je takođe obezbedio da 3.125 objekata ima energetske pasoše", kazao je Radojičić.\nGradonačelnik je rekao i da Javno komunalno preduzeće "Zelenilo Beograd" prosečno godišnje zasadi oko 4.000 stabala i oko 70.000 drvorednih sadnica.\n"Sporazumom o pridruživanju EU obavezali smo se da ćemo do 2030. godine smanjiti emisiju ugljendioksida za 40 odsto", podsetio je Radojičić.\n"Svi projekti u Srbiji su finansirani od strane Savezne vlade Nemačke, uz pomoć Vlade Srbije i nadam se da će se i druge kompanije i organizacije pridružiti ovim projektima", rekao je Zipel.


Mladi iz cijele BiH u banjalučkom parku | Banja Luka 24 sata\nHome Banjaluka Mladi iz cijele BiH u banjalučkom parku\nMladi iz cijele BiH u banjalučkom parku\nSedmi „Vikend aktivizma“, koji okuplja mlade iz cijele Bosne i Hercegovine, počinje danas u parku „Mladen Stojanović“ .\nVikend aktivizma, ima za cilj razvijanje kritičke svijesti kod mladih, kroz sagledavanje aktuelnih društvenih i političkih problema u zemlji.\nKako napominju iz Uruženja “Oštra nula”, kroz različite edukativno-kreativne radionice koje će voditi dugogodišnji aktivisti iz BiH, učesnici će imati priliku da se upoznaju sa nenasilnim, društveno-odgovornim djelovanjem kao i demokratskim metodama za izgradnju boljeg društva.\nRadionice počinju danas u 16.30, a završavaju u nedjelju u 17 časova i otvorene su za sve zainteresovane prolaznike.\nBiće organizovan Aktivistički kviz, o tome zašto je bitno da pojedinici ili grupe ukazuju na probleme u društvu, predavanje o “Društvenim pokretima u BiH”, radionice o učešću građana u poslovima lokalne samouprave, o biračkom pravu i važnosti glasanja i radionica izrade političkih poruka na majicama.


Održan sastanak Udarne grupe za borbu protiv terorizma - Klik Jajce\nGlavna tužiteljica Tužilaštva BiH, Gordana Tadić predsjedavala je sastankom Udarne grupe za borbu protiv terorizma i spriječavanje opasnosti od terorizma, koji je održan u Tužilaštvu BiH.\nNa sastanku je glavna tužiteljica Gordana Tadić prezentirala rad i rezultate Udarne grupe, a rukovoditelac Odsjeka za terorizam Ćazim Hasanspahić, rad Tužlaštva BiH u oblasti borbe protiv terorizma.\nGlavne teme sastanka odnosile su se na razmatranje trenutnog stanja i nastavak saradnje tužilaštava, policijskih, bezbjedonosnih i agencija za provođenje zakona, u borbi protiv terorizma u Bosni i Hercegovini, sa posebnim osvrtom na pitanja spriječavanja finansiranja terorizma.\nNa sastanku je učestvovalo više od 20 dužnosnika tužlačkih, policijskih, bezbjedonosnih i agencija za provedbu zakona sa razine države Bosne i Hercegovine, oba entiteta i Brčko Distrikta BiH, koji su prezentirali aktivnosti i rezultate institucija iz kojih dolaze u oblasti borbe protiv terorizma.\nIstaknut je značaj razmjene informacija na nivou Operativne grupe za borbu protiv terorizma, kao i da bi trebalo nastaviti i ubrzati rad Radne grupe za izradu Strategije borbe protiv teroizma za naredni period, te intenzivirati rad na predmetima finansiranja terorističkih aktivnosti uz iznalaženje adekvatnih mehanizama za rad na spriječavanju finansiranja terorizma i pranja novca. Osim toga, razgovarano je i o nastavku započetkih procesa deradikalizacije i resocijalizacije povratnika sa stranih ratišta, u čemu je potreban i angažman ostalih segmenata društva koji mogu dati doprinos u ovoj oblasti.\nNa sastanku su učestvovali i predstavnici međunarodnih organizacija, koje pomažu u radu u borbi protiv terorizma, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nThe post Održan sastanak Udarne grupe za borbu protiv terorizma appeared first on Jajce Online.\nObnovljen muzej ZAVNOBiH-a u Mrkonjić Gradu\nAmbasada Pakistana u BiH: Pakistan pridaje veliki značaj svojim odnosima s BiH\nJajce Online 25/04/2020\nOtvorena granica BiH i Srbije\nLulić nije izabran u tim decenije Lazija, navijači Nebeskoplavih nezad…


NBOCG PUNOPRAVNI ČLAN GENERALNE SKUPŠTINE MEĐUNARODNOG SISTEMA ZELENE KARTE – nbocg\nNa 46. Generalnoj Skupštini Savjeta Biroa (Council of Bureau – CoB), poznatijeg kao međunarodni sistem zelene karte, održanoj u Bukureštu učestvovao je kao predstavnik Udruženja Nacionalni biro osiguravača Crne Gore Boris Šaban, izvršni direktor Udruženja.\nNa ovogodišnjoj generalnoj Skupštini Nacionalni Biro osiguravača Crne Gore je po prvi put učestvovao kao punopravni član ove respektabilne međunarodne institcije.\nU svom obraćanju predsjednik Skupštine biroa, gospodin Marius Wichtowski, je konstatovao da je Crna Gora ispunila sve uslove oko prijema u članstvo te da joj je tim povodom članstvo aktivirano još 01.02.2012. godine i ujedno poželio dobrodošlicu NBOCG-u u članstvo ove značajne evropske institucije.\nOd Borisa Šabana, izvršnog direktora Udruženja Nacionalni biro osiguravača Crne Gore saznajemo da je ovo bila idealna prilika da se predstavnici svih evropskih zemalja sastanu na jednom mjesti i izmijne iskustva i diskutuju aktuelnu problematiku mađunaraodnog osiguranja autoodgovornosti.\n„Moram i ovom prilikom istaći da smo u ranijem trogodišnjem periodu pregovaranja napravili velike napore da Crna Gora postane punopravni član COB-a. Mi smo uspjeli da izbjegnemo 10 godišni monitoring period koji podrazumijeva da smo pridruženi član bez prava glasa. Ovo je jedan od prvih uspjeha jedne branše sa ovih prosora koja se na ovaj nacin pozicionirala medju uvazeni razvijeni poslovni svijet Evropske unije. Ovako smo postigli punopravno članstvo sa svim pravima i obavezama koje iz toga proističu. Podsjećam da Nacionalni Biro Osiguravača Crne Gore od 1.februara 2012. godine izdaje zelene karte svojim članicama, koje ih dalje distribuiraju vlasnicima motornih vozila sa registarskom oznakom Crne Gore.\nVlasnicima motornih vozila će za putovanje vozilom u inostranstvo biti potrebna zelena karta izdata po ovlašćenju Nacionalnog Biroa Osiguravača Crne Gore na kojoj je upisana međunarodna oznaka naše zemlje, odnosno, MNE.” – zaključuje Šaban.\nPored nacionalnih Biroa koji su članice Savjeta, na Generalnoj Skupštini su učešće uzeli i predstavnici Evropske Komisje i Predstavnici UN tačnije UNCEC. Na Skuptini su analizirani i usvojeni rezultati rada u proteklom period i usvojene preporuka za rad u narednoj godini. Skupština je takođe donijela odluku da se Crna Gora svrsta u regionalnu grupu Jugoistok.


Bivši učenik SŠC „Petar Kočić“ iz Zvornika, Dušan Savić na takmičenju u Dubaiju | Zvornik Danas\nBivši učenik SŠC „Petar Kočić“ iz Zvornika, Dušan Savić na takmičenju u Dubaiju\non: 15. априла 2016 In: izbor urednika, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nZVORNIK – Zvorničanin i bivši učenik SŠC „Petar Kočić“ Dušan Savić učestvovao je na Međunarodnom takmičenju u rješavanju poslovnog slučaja „KICC“ u Dubaiju u organizaciji revizorske kuće KPMG. Na ovom prestižnom takmičenju, Srbiju je predstavljao tim sastavljen od pobjednika lokalnog takmičenja održanog u novembru prošle godine, koji čine studenti Branislav Bandić, Lazar Đelić, Stefan Ignjatović sa Fakulteta organizacionih nauka i Dušan Savić sa Ekonomskog fakulteta.\n„KICC“ je međunarodno takmičenje koje kompanija KPMG organizuje svake godine na globalnom nivou, a već drugu godinu za redom, finale ovog takmičenja se održava u Dubaiju. Predstavnici Srbije imali su priliku da steknu dragocjeno iskustvo i mogućnost da osvoje trofej u konkurenciji 21 tima iz zemlja širom svijeta.\nTokom četiri dana takmičenja, studenti su imali zadatak da osmisle riješenja za poslovne slučajeve, dok ih ocjenjuje panel sudija koji čine najviši rukovodioci KPMG-a. Učesnici takmičenja imaće i jedinstvenu priliku da poslednji dan boravka u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, provedu na koledžu za vazduhoplovnu obuku u Dubaiju.\nOznake: dušan savićkpmgzvornik


Ministarstvo rada je objavilo najnovije smernice o izveštaju o prihodima, rashodima i imovini državnih službenika za 2017. godinu u kojem uključuje tačku o kriptovalutama, izveštava lokalna medijska kuća Izvestia. Ažurirani propisi navode da državni službenici ne moraju da prijave "virtuelne valute" koje su stekli.\nNapomena o kriptovalutama je dodata u već postojeću tačku za koju se navodi da službenici u vladi nisu u obavezi da prijave "robe i usluge u njihovim prirodnim oblicima", lakonski dodajući, "kao i virtuelne valute."\nPredstavnici Ministarstva rada izjavili su lokalnim novinama RBC da trenutno ne zahtevaju kriptovalute zbog generalnog nedostatka regulative u sektoru kriptovaluta, navodeći:\n"Trenutno su pristupi definisanja i regulacije kriptovaluta u Ruskoj Federaciji na zakonodavnom nivou nejasni."\nPočev od 2009. godine, ruski zvaničnici su u obavezi da daju javne izjave o njihovom prihodu. "Stručnjaci” su istakli za Izvestia-u da je ova odluka povećala rizik od primanja mita u kriptovalutama koje bi u skladu sa uputstvima ostale nerazjašnjene.\nMeđutim, Vladislav Tsepkov iz Centra za borbu protiv korupcije, kojeg je 2011. godine stvorila ruska vlada za zaštitu prava preduzetnika, izjavio je za Izvestia da vidi rizik od primanja mita u kriptu kao "minimalni", navodeći:\n"Ali kriptovaluta nije sredstvo plaćanja, ne može se potrošiti. Ako ih [državni službenici] prodaju i ostvaruju realni prihod, onda će morati to da prijave, tako da su rizici minimalni."\nIzvestia je napomenula da prema istim propisima, od državnih službenika se traži da prijave poklone u "stvarnom" tj. fiat novcu koje su dobili od prijatelja ili porodice.\nOve promene dolaze u vreme kada je ruska korupcija na najvišem nivou. Prema statistici po tom pitanju, korupcija je porasla više od 30% u Rusiji od nivoa koji je bio u 2008. godini.\nRuska vlada tek treba da napravi regulativu koja eksplicitno pokriva digitalne valute. Vlada i centralna banka u zemlji uglavnom imaju negativan stav o ovoj temi, nazvavši kriptovalute "visokim rizikom", posebno za investitore koji prate aktuelna dešavanja.


“To je rezultat atmosfere koju su napravili naši ljudi ovdje u Zvorniku, kreirajući situaciju i tražeći našu intervenciju. Mi smo to učinili putem organa vlasti i danas sigurno možemo reći da je intervencija bila uspješna”, ocijenio je Dodik. Srna\nTagovi: atmosferafabrika glinice biracmilorad dodikvlastizvornik\n20.07.2018 | 14:50\nKomentari na članak: Srpska će uvijek stajati uz Fabriku “Birač”\n30.12.2013 u 9:33\nDodik = Republika Srpska. Narod je izgleda poprilicno glup kada mu je mesar prodao foru da je on stvorio i odbranio RS, a dana ni on ni niko iz SNSD rukovodstva nije bio u ratu. On je svakako RS tretirao i tretira ko da mu je cacevina pa krcmi ko pravi bekrija. Sto se tice Biraca, ima tu stosta za sakriti tako da ce biti jos dugo daleko od ociju javnosti….


Neuspeo sastanak opozicije i rukovodstva RTS\nPredstavnici nekoliko opozicionih partija u Srbiji i Upravni odbor Radio Televizije Srbije na današnjem sastanku nisu postigli dogovor o izveštavanju RTS o aktivnosti opozicije, te su stoga opozicione partije za nedelju najavile protest ispred zgrade javnog servisa u Beogradu, prenosi Beta.\nSat kasnije predstavnik Pokreta slobodnih građana (PSG) Rade Veljanovski je kazao novinarima da na sastanku nisu dobili zadovoljavajući odgovor i da pozivaju građane na protest isrped zgrade RTS.\n"Oni moraju da shvate da je RTS medijska kuća svih građana Beograda i Srbije, a ne samo vlasti i ljudi koji su uz nju", kazao je Veljanovski koji je nekada bio novinar RTS.\n"Mi smo istakli da pratimo rad RTS-a, da smo njime nezadovoljni već duže vreme, da RTS ne poštuje zakon, novinarske, profesionalne i etičke standarde, da favorizuje jednu političku opciju i njenog lidera i kandidate s te liste" za predstojeće gradske izbore u Beogradu, kazao je Veljanovski.\nOn je kazao da ne može da odgovori na zahteve predstavnika opozicije za "otvaranje medijskog prostora javnog servisa", jer Upravni odbor može da reaguje samo na analizu programa koju priprema Programski savet RTS.\nUpitan šta je bila svrha današnjeg sastanka, Vuletić je odgovorio da je "bilo ljudski da se izađe u susret" opoziciji i da se odgovori na njeno pismo sa zahtevima.


SPORTSKI NOVINARI EVROPE NAGRADILI NOVAKA - USNS\nAsocijacija sportskih novinara Evrope (AIPS Europa/UEPS) dodelila je Novaku Đokoviću trofej za najboljeg sportistu kontinenta u 2011. i 2012. godini. Srpski teniser dobio je najviše glasova u tradicionalnom izboru koji se održava od 1983. i prvi je sportista sa naših prostora kome je uručena ta nagrada.\nPredsednik AIPS Evropa Janis Daras, generalni sekretar Čarls Kamenzuli i član Izvršnog borda tog udruženja Predrag Milinković predali su trofej Đokoviću tokom polufinala Dejvis kupa u Beogradu između Srbije i Kanade.\n– Novak Đoković nije samo uspešan sportista koji rezultatima zaslužuje ovo priznanje. On je fer plej odnosom prema rivalima, ponašanjem na terenu i humanitarnim radom ukazao na vrednosti koje treba ceniti i sprovoditi u životu. Postao je idol mladima u svetu, a sa druge strane promovisao je svoju zemlju na najlepši način. Srbija, ali i Evropa ponosni su što imaju tako harizmatičnog sportistu, koji se istakao i profesionalnim odnosom prema medijima. Sudeći po glasanju, veoma je omiljen među sportskim novinarima u Evropi. Naša asocijacija ima 48 udruženja – istakao je Janis Daras u beogradskoj Kombank Areni.\nDobitnici trofeja u konkurenciji muškaraca:\n2012. Novak Đoković (Srbija) tenis\n2011. Novak Đoković (Srbija) tenis\n2010. Sebastijan Fetel (Nemačka) formula 1\n2009. Rodžer Federer (Švajcarska) tenis\n2008. Rafael Nadal (Španija) tenis\n2007. Rodžer Federer (Švajcarska) tenis\n2006. Rodžer Federer (Švajcarska) tenis\n2005. Rodžer Federer (Švajcarska) tenis\n2004. Rodžer Federer (Švajcarska) tenis\n2003. Mihael Šumaher (Nemačka) formula 1\n2002. Mihael Šumaher (Nemačka) formula 1\n2001. Mihael Šumaher (Nemačka) formula 1\n2000. Piter van Hogeband (Holandija) plivanje\n1999. Tomas Dvoržak (Češka) atletika\n1998. Bjorn Dale (Norveška) kros kantri\n1997. Vilson Kipketer (Danska) atletika\n1996. Aleksandar Popov (Rusija) plivanje\n1995. Džonatan Edvards (V.Britanija) atletika\n1994. Mihael Šumaher (Nemačka) formula 1\n1993. Linford Kristi (V.Britanija) atletika\n1992. Vitalij Ščerbo (ZND) atletika\n1991. Sergej Bubka (SSSR) atletika\n1990. Lotar Mateus (Nemačka) fudbal\n1989. Boris Beker (Nemačka) tenis\n1988. Sergej Bubka (SSSR) atletika\n1987. Stiven Roš (Irska) biciklizam\n1986. Boris Beker (SSSR) atletika\n1985. Sergej Bubka (SSSR) atletika\n1984. Mišel Platini (Francuska) fudbal\n1983. Mihael Gros (Nemačka) plivanje


Evropski kajakaški kup u Skoplju - Ozonpress :: internet portal\nTag: evropski, Kup, Skoplje\nKajak klub ČAČAK u periodu od 07. do 10.aprila, učestvovaće na takmičenju u SPUSTU na divljim vodama u disciplini SPRINT na reci Treska kod Skoplja u Makedoniji.\nSa svoja dva takmičara Ognjenom Perovanovićem i Radovanom Petrovićem, kajak klub će se nadmetati na Evropskom kupu za seniore u disciplini K1 na dužini staze od 300 m i pri težini vode od trećeg i četvrtog stepena.\nZa četvrtak je planiran zvaničan slobodan trening na stazi od 14-16h i sastanak tim lidera u 18,30h. Za petak će se pored slobodnog treninga od 12-15h, vrši i merenje i kontrola čamaca i opreme. U subotu počinje takmičenje prvom vožnjom od 9,30h, a završava se drugom vožnjom od 10,30h. Za nedelju od 9,30h je planirana finalna trka, a posle se izvodi proglaśenje pobednika i podela medalja.


Izvor: Luftika.rs, 10.Apr.2021, 12:53\nDruštvenim mrežama širi se oglas jedne turske turističke agencije, koja nudi vakcinašku ekskurziju u Srbiju. Osim “ludog” provoda, u aranžman je uključena i imunizacija Fajzer vakcinama. Zbog spornog oglasa reagovala je i srpska ambasada u Ankari, koja decidirano tvrdi da oglas nije istinit.\nOglas turističke agencije na kojoj se Turcima nabvodno nudi vakcinacija u Srbiji i to u sklopu izleta koji košta 799 evra, objavljen je izgleda pre nekog vremena i u Italiji. Kako se navodi, pored Fajzer vakcine, turisti će putovati avio kompanijom Air Srbija.\nKarta je povratna i cena uključuje dve karte, s obzirom na to da će se po prvu dozu vakcine dolaziti...\nBlic: "FAJZER-SRBISTAN" TURA ZA 799 EVRA Turska agencija organizuje putovanja za vakcinaciju u Srbiji, iz Vlade Srbije javljaju da je prevara\nNezavisne Novine: Turci organizuju ture za vakcinaciju u Srbiji: "To je prevara"


SAS prednapinjanje - DIORIT d.o.o. Sarajevo\nSAS sistem prednapinjanja\nZa mostove i građevinski inženjering\nSAS sistem prednapinjanja – za mostove i građevinski inženjering\nSAS prednapregnute šipke su sastavni dio modernih rješenja u prednaprezanju konstrukcija mostova, građevinskom inženjeringu i poboljšanju konstrukcija.\nSAS sistemi prednapregnutih šipki sastoje se od šipki sa navojem i glatkih šipki kvalitete SAS 950/1050 i SAS 835/1035, kao i testiranih i odobrenih elementa za sidrenje posebno razvijenih za sisteme.\nSAS sistemi prednapregnutih šipki se uspješno ugrađuju već dugi niz godina na poprečno prenapregnute mostove i glave pilona. Koriste se širom sveta u izgradnji dvorana i stadiona kako bi povezali čelične konstrukcije i kablovske sisteme i kao pomoćni alati za konstrukciju mostova za pričvršćivanje pomoćnih konstrukcija u mostogradnji.\nSAS sistemi prednapregnutih šipki su već uspješno ugrađeni za jačanje postojećih mostova, čime se obezbjeđuju eko-efikasna, dugotrajna i moderna rješenja.\nSavremene vjetroelektrane zahtevaju jednostavne, brze i ekonomične građevinske sisteme. SAS sistemi prednapregnutih šipki postavljene u temeljima i osovini pomažu u optimizaciji gradnje, uz promovisanje obnovljivih izvora energije. Evropsko tehničko odobrenje ETA-05/0122 nudi projektantima testirani sistem koji uzima u obzir sve uslove specifične za projekat.\nNaši kupci su već instalirali sisteme prednapregnutih šipki u različitim projektima, npr. Capital Gate Tower u Abu Dabiju (UAE), Weir u Mont Saint Michel (Francuska) i fudbalski stadion u Johanesburgu (Južna Afrika).\nNa Balkanu koristimo tu vrstu šipki za izgradnju mosta na rijeci Bosni u Bosni i Hercegovini, mostu Babina – obilaznica Zenica – Bosna i Hercegovina, Kostolačka luka – Srbija itd.


Kreće izgradnja poslovnog objekta GTC X - Beobuild\nKreće izgradnja poslovnog objekta GTC X\nGTC Grupa, jedan od vodećih investitora u oblasti komercijalnih nekretnina u zemlji, a i šire u regionu centralne i istočne Evrope, krenula sa realzicijom još jedne značajne investicije u Beogradu. Projekat nazvan GTC X ponudiće tržištu 17.000m2 prvoklasnog poslovnog prostora u bloku 41 na Novom Beogradu. Bulevar Milutina Milankovića već je izuzetno popularna lokacija za investitore poslovnih objekata, a u poslovnoj zoni duž bulevara do sada realizovano je preko 200.000m2 poslovnog prostora A klase. Novi moderni objekat karakterisaće specifična arhitektura, koju potpisuje austrijski biro Atelier Thomas Pucher, angažovan na projektovanju još jednog kompleksa iz portfolija istog investitora - GTC Green Heart.\nZemljište na kome će se nalaziti budući objekat deo je bloka 41, na njemu se trenutno nalazi privremeni parking, a ukupna površina parcele je skoro pola hektara. GTC X imaće ukupnu bruto gradjevinsku površinu od oko 31.700m2, raspoređenih na 10 nadzemnih i tri podzemne etaže (3Po+Pr+8+Te). Zanimljivom arhitektonskom idejom u oblikovanju objekta, sa izlomljenom fasadom i ukrštanjem dva trakta u osnovi u obliku slova X, autori su želeli da kreiraju ambijent radnog prostora bogat prirodnim osvetljenjem. U prizemlju je hol sa duplom visinom, salom za konferencije, restoranom i poslovnim prostorom.\nNa 8 spratova je savremeni poslovni prostor, koji je projektovan po principu “open space”, visokog kvaliteta završnih radova sa visinom spratova od 2,80m i mogućnošću da organizacija prostora i dizajn enterijera budu po želji korisnika. Potrebe za parkiranjem su rešene na tri nivoa podzemne etaže sa 330 parking mesta. Projekat X kao i svi dosadašnji projekti kompanije GTC, je projektovan i biće izveden u skladu sa prestižnim GOLD LEED sertifikatom, međunarodno priznatim sertifikacionim programom gradnje energetski visoko efikasnih objekata.\nInvestitor objekta, internacionalna kompanija GTC je u Srbiji u prethodnih 20 godina realizovala brojne projekte, a poslednji su GTC Fortyone i GTC Green Heart u poslovnom segmentu, ali i tržni centar Ada Mall u segmentu maloprodaje. Novi projekat GTC X planiran je za završetak tokom septembra 2022.\nU prilogu pogledajte mapu lokacije i 3D prikaze budućeg objekta GTC X.\nGTC X - 3D prikazi\nGTC X - lokacija


Prva Srpska Televizija :: Putovanja :: Neotkrivene tajne jednog od najstarijih gradova: Evo šta niste znali o Rimu\n14. 10. 2017. 16:00 >> 18:08\nNeotkrivene tajne jednog od najstarijih gradova: Evo šta niste znali o Rimu\nKo su bili prvi Rimljani, čije su zapravo Španske stepenice i koji je prvobitni naziv Koloseuma, saznajte u nastavku teksta...\nPredstavljamo vam pet zanimljivih činjenica koje možda nista znali o jednom od najstarijih gradova na svetu.\n1. Prvi Rimljani uopšte nisu bili Rimljani\nStrogo gledano - prvi Rimljani verovatno nisu ni postojali - ako se pretpostavi da su osnivači ovog grada bila mitska braća Romul i Rem (ili samo Romul, Rem je ubijen od bratovljeve ruke tokom izgradnje grada) davne 753. godine pre nove ere. Veruje se da su braća poreklo vodila iz grada Alba Longe, prvog suseda antičkog Rima. Sa druge strane, oblast na kojoj je nastao grad Rim, dugo je bila pod kontrolom Etruraca, severnih suseda kasnijih Rimljana, koji su ih, potom, i pokorili. Druga legenda nalaže da su preci Rimljana bili Trojanci, vođeni mitskim Enejem, jednim od preživelih Trojanaca nakon pada ovog grada.\n2. Grad na sedam brežuljaka pokriva više od sedam brežuljaka\nČuvenih sedam brežuljaka Rima nalaze se na istočnoj obali reke Tibar. Alfabetskim redosledom, tih sedam brežuljaka čine: Aventin, Kapitol (Capitolinus Mons), Celij, Eskvilin, Palatin, Kvirinal i Viminal. Međutim, moderni Rim se, tokom svog vekovnog rasta, proširio na mnogo više od ovih, originalnih, sedam uzvišenja. Monte Mario, breg koji se nalazi severno od Vatikana, dostiže visinu od 139 metara, i najviši je od svih u gradu - ali i dalje ne nalazi svoje mesto u "čuvenoj sedmorci".\n3. Španske stepenice nisu španske\nJedan od najpoznatijih spomenika centra grada, Španske stepenice, nosi pogrešan naziv. Nije tajna da su ove stepenice nastale nakon bogate donacije francuskog diplomate, a njihove arhitekte su bile dvojica Italijana - Frančesko Sanktis i Alesandro Speki, ali, kako Italija nije bila ujedinjena država sve do 1861. godine, a stepenice su nastale ranije, nije prikladno pripisivati ih Italiji. Naziv ovog spomenika proistekao je samo iz činjenice da se u dnu stepenica, tokom izgradnje, nalazila ambasada Španije.\n4. Koloseum se nije zvao Koloseum\nKada je prvi put izgrađena, između 72. i 80. godine nove ere, ova arena bila je poznata pod nazivom Flavijev amfiteatar - po dinastiji Flavijevaca tokom koje je izgrađen (počet pod Vespazijanom, a završen pod Titom). Naziv Koloseum prvi put se pojavio mnogo kasnije, oko 1000. godine nove ere, ali i tad nije direktno označavao amfiteatar. Naziv se odnosio na kolosalnu statuu imperatora, verovatno Nera, koja se nalazila ispred građevine.\n5. Rim je hteo da bude domaćin neodržanih Olimpijskih igara\nOlimpijske igre 1940. godine nisu održane iz opravdanog razloga - u toku je bio Drugi svetski rat. Međutim, te godine, trebalo je da se održe u Londonu, ali je Rim insistirao da bude domaćin. Musolini je imao veliku želju da, nakon Berlina, njegov grad ugosti najbolje sportiste sveta. Čak je izgrađen čitav sportski kompleks, sa modernim stadionom koji je i danas u upotrebi. Rat je povkario Musolinijeve planove, a Rim je morao da čeka do 1960. godine da bi postao domaćin zastave sa pet prstenova.


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | Puna primena Zakona o inspekcijskom nadzoru od 30. aprila – za veću sigurnost građana i konkurentnije poslovno okruženje\n19. aprila 2016. Puna primena Zakona o inspekcijskom nadzoru od 30. aprila – za veću sigurnost građana i konkurentnije poslovno okruženje\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave podseća da 30. aprila počinje puna primena Zakona o inspekcijskom nadzoru (ZoIN) koji će osigurati bezbednost za građane i sigurnije poslovanje za privrednike i postaviti standarde u postupanju inspekcijskih službi. Veliku pomoć Ministarstvu pri izradi i implementaciji ZoIN pružio je USAID Projekat za bolje uslove poslovanja.\nPrvi put ovim zakonom uspostavljen je balans preventivnih i kaznenih mera i stavljen akcenat na odgovornost svih koji učestvuju u izgradnji efikasnog poslovnog okruženja. To znači da one koji posluju legalno, inspekcije više neće kontrolisati prečesto i za iste stvari, već će inspektori svoj nadzor usmeravati ka visokorizičnim, a posebno neregistrovanim subjektima. Nadzor nad neregistrovanim subjektima u nadležnost svih inspekcija uveo je prvi put ZoIN 30. jula 2015. godine i zahvaljujući tome danas je smanjen rad „na crno“ za pet odsto i registrovano čak 4.500 do tada neregistrovanih subjekata.\nCilj Zakona je i da povrati poverenje građana u inspekcijske službe, tako što će njihov potpuno transparentan i uređen rad usmeravati Koordinaciona komisija zadužena i za usklađivanje i unapređenje inspekcijskog nadzora, a u čiji sastav su uključeni predstavnici najvećih inspekcija, kao i resorni ministri. Uspostavljanjem sistema procene rizika umanjiće se neujednačenost, koruptivnost i druge moguće negativne pojave u postupku inspekcijskog nadzora.\nU cilju ojačavanja kapaciteta inspekcijskih službi, organizovane su kontinuirane obuke širom Srbije tokom prethodnih meseci, na kojima će stručno usavršavanje, zaključno sa aprilom 2016. proći oko 340 republičkih i lokalnih inspektora (instruktora), koji će stečeno znanje da prenesu svojim kolegama.\nDo donošenja Zakona, u Srbiji nije sprovedena suštinska sveobuhvatna reforma inspekcijskog nadzora što je podsticalo nepredvidivost poslovnog ambijenta, visoke troškove poslovanja, kao i rast sive ekonomije i korupcije. Kako bi se uspostavio stabilan i održiv sistem primeren tržišnoj ekonomiji kroz otvoreni dijalog javnog i privatnog sektora, donet je sistemski, savremen, efikasan i reformski Zakon o inspekcijskom nadzoru, prvenstveno na inicijativu privrednika. On je dobio pozitivno mišljenje Evropske komisije uz ocenu da je „dobar putokaz koji treba slediti u pripremi propisa“.


A. Bedene - K. Khachanov, Tenis - Predlog tip - 18/02 2020\nUtorak, 18/02 - Tenis, ATP, ATP - Marseille - Singles\n18/02A. Bedene vs K. KhachanovUkupno setova - iznad/ispodtip: Više 2.50\nVerujemo da nas očekuje zanimljiv okršaj u prvom kolu turnira u Marseju, mada tenisere deli dosta pozicija na ATP listi.\nSlovenac je odigrao odličan turnir u Rotrdamu, na kome je uspeo da izbaci jednog Stefanosa Cicipasa u drugoj rundi. Grk je bio drugi nosilac, ali nije došao ni do trećeg kola. Prethodno je Bedene pobedio i Benou Pera, pa se može reći da je uzeo dva velika skapla, pre nego što je njega pobedio, kasniji finalista, Feliks Ože-Alijasim. Takav njegov učinak je bio malo iznenađenje, pošto od starta nove sezone nije imao preterano uspeha, pa je jedino u Dohi uspeo da veže dve pobede. Na Australijen Openu je igrao u drugom kolu, a tu je poražen od veterana Gulbisa. Prošle sezone u ovo vreme Bedene je igrao na šljaci u Južnoj Americi, imao je soldne rezultate, ali se ove godine odlučio da ostane u Evropi i igra na betonu, kao pripremu za nastupajuće američke Masterse.\nZa razliku od svog rivala, Rus nikako ne može da bude zadovoljan dosadašnjim učinkom. Prvo je sa reprezentacijom igrao na ATP kupu, došao je do polufinala, gde je izgubio od Lajovića, a i Rusija od Srbije. Usledio je kratak boravak u Adelejdu i poraz u prvom meču od domaćeg tenisera Džona Milmana, a treće kolo Australijen Opena takođe nije spektakularan rezultat za tenisera koji je nedavno bio član kluba zvanog Top 10. Pokušaj da se stvari poprave u Evropi nije uspeo, za sada. U Roterdamu je stratovao pobedom nad Fabijom Fonjinijem, ali je onda izgubio od Britanca Evansa i odmah se uputio u najveću francusku luku.\nHačanov je mnogo bolje plasiran na ATP listi, pa je samim tim i veliki favorit u ovom okršaju. Bedene, na drugoj strani, često ne brenuje favorite, pa je umeo i ranije da izbaci neka velika imena, kao Cicipasa u Roterdamu. Do sada su se ova dvojica tenisrea srela tri puta i na sva tri meča trijumfovao je Hačanov, i to rezultatom 2:1. Verujemo da Slovenac i sada može bar do seta, pa vam predlažemo da odigrate igru više od 2,5 setova, za koju u kladionici Bet365 dobijate kvotu 2.37.


Kina i Rusija: Neprimerena izjava ambasadora SAD u BiH\nTanjug 1. aprila 2022. 09:32\nSARAJEVO 1. aprila (Tanjug) – Ambasade NR Kine i Rusije u Sarajevu osudile su i odbacile izjavu ambasadora SAD u Sarajevu Majkla Marfija, da Kina i Rusija prete budućnosti BiH.\nU odvojenim izjavama iz Ambasade Kiine su poručili da je Marfijeva izjava neprimerena, dok ju je ruski ambasador Igor Kalabuhov izjavu američkog diplomate odbacio kao pogrešno tumačenje politike njegove zemlje u BiH.\nAmbasador Marfi rekao je juče na prvojkonferenciji za medije od preuzimanja dužnosti u Sarajevu da će tokom svog boravka u BiH raditi na protivmerama Rusiji i Kini koje, kako tvrdi, prete budućnosti BiH.\n„Kineska strana se dosledno zalaže za razvoj bilateralnih odnosa sa BiH na osnovi međusobnog poštovanja, zajedničke pobede i nemešanja u unutrašnje poslove jedna druge“, saopštila je Ambasada na svom fejsbuk profilu.\nAmbasador Rusije Kalabuhov je u izjavi za Srnu odbacio pogrešno tumačenje politike njegove zemlje u BiH i istakao da ne prihvata činjenicu da, kako je kazao, upravo Vašington zadržava ekskluzivno pravo da, često grubo i bahato, ponekad iza kulisa, nametne svoju volju, manipulativno i agresivno prikazujući Rusiju kao „glavnu pretnju miru“.


Građani uputili zahvalnicu „Komunalcu“ za dobro obavljen posao\nVrbas, 23.12.2016 – Stanari zgrade u Ulici Maršala Tita 70 A u Vrbasu poslali su zahvalnicu radnicima JKP „Komunalac“ zbog efikasno obavljenog posla u neposrednoj blizini svoje višespratnice.\nU dvorištu ove zgrade, ali i na zelenim površinama obližnjih stambenih blokova, problem su stvarale sadnice sibirksog bresta koje su nenamenski posađene pre više godina. Stabla su predstavljala opasnost za prolaznike, objekte i vozila.\nZbog profesionalne intervencije potkresivanja stabala koju su obavile ekipe „Zelenila“, stanari zgrade u Maršala Tita 70 A uputili su pismo zahvalnosti JKP „Komunalac“. „Želimo da vas upoznamo sa ljubaznošću i susretljivošću radnika „Komunalca“ na terenu, koje ovom prilikom pohvaljujemo kao građani i korisnici vaših usluga. Ovo smatramo primerom dobrog interaktivnog odnosa građana i javnih službi koji treba da bude podsticaj za sve druge segmente komunalnih i drugih usluga s jedne, i poštovanja i izmirivanja obaveza građana s druge strane, naravno, sve u cilju opšteg dobra društva“, navodi se u zahvalnici Skupštine zgrade.\nU JKP „Komunalac“ kažu da je dužnost preduzeća da brine o bezbednosti svojih sugrađana.\n„Ovu vrstu poslova svakako obavljamo pred zimsku sezonu. Drago nam je što smo, na samom kraju godine kada se sumiraju rezultati, dobili priznanje za profesionalno obavljen posao. Svakodnevno pristižu zahtevi za razne intervencije, a mi smo najzahvalniji kada se ispoštuju procedure. Građani koji imaju bilo kakav problem kada je u pitanju održavanje zelenih površina, najpre treba da se obrate Odeljenju za inspekcijske poslove opštinske uprave jer mi te zadatke izvršavamo po njihovim nalozima i prioritetima“, saopštavaju u PJ „Čistoća“ i dodaju da su priznanja samo podsticaj za još bolji rad.


Najčešća pitanja Archives - CSI Stambeno\n7 октобра, 2020 Blog, Najčešća pitanja\nPotrošnja energije u zgradama Potrošnja energije u zgradama sa starim instalacijama je daleko veća nego u stambenim objektima novije gradnje. Upotreba modernih tehnologija povećava nivo komfora. Međutim, Srbija je daleko od nivoa energetske efikasnosti u Evropskoj Uniji. Podaci govore da…\nCSI STAMBENO, usluge profesionalnog upravljanja zgradom naplaćuje na osnovu ispostavljenog pojedinačnog računa za svaki prethodni mesec. Korisnicima (stanarima) je pružena mogućnost da plaćanje izvrše preko računa ili gotovinski. Svaki vlasnik stana ili lokala dobija svoju uplatnicu na kojoj su objedinjene…\nOdržavanje zgrade ili dela zgrade jesu aktivnosti kojima se obezbeđuje funkcionalnost zgrade. Svaki kvar u stambenoh zgradi, bio da je kvar lifta ili neispravna sijalica, smanjuje efikasnost same zgrade i takvi kvarovi se moraju otkloniti u što kraćem roku. Shodno…\nProtivpožarna zaštita je neophodna u svim stambenim zgradama Protivpožarna zaštita u zgradama je obavezna (Zakon o zaštiti od požara). Od veličine zgrade i broja spratova/stambenih jedinica zavisi koji tip zaštite će biti upotrebljen. Ova tema je veoma široka i uključuje…\nDa li Vaša zgrada ima rezervni fond i znate li čemu on služi? Rezervni fond zgrade nastaje akumulacijom sredstava koja uplaćuju svi vlasnici (stanari) na posebni tekući račun zgrade. On je namenjen prvenstveno većim investicionim ulaganjima u zgradu, ali je…\nSvi smo čuli da postoje zajednički delovi stambene zgrade ali nisu svi sigurni koje su to prostorije Zajednički delovi stambene zgrade imaju veliku ulogu kada je reć o funkcionalnosti same zgrade. U ove delove zgrade spadaju sve prostorije izvan stana,…\nNeodržavanje zgrade remeti njenu funkcionalnost Svaka stambena zgrada suočava se sa problemima u zgradi a stanari često ne znaju ko je odgovoran za neodržavanje zgrade. Štete koje su nastale u zgradi mogu biti raznolike a u zavisnosti na mestu gde…\nTroškove održavanja zgrade plaćaju svi vlasnici stanova Troškove održavanja zgrade ili zajedničkih delova zgrade plaćaju svi vlasnici stanova, lokala, garaža i ostalih posebnih delova zgrade koji joj propadaju u skladu sa zakonom.U troškovima održavanja zajedničkih delova zgrade i upravljanja zgradom…\nČija je obaveza održavanje zgrade je najčešće pitanje stanara stambenih zajednica. Da li je čišćenje i održavanje zgrade obaveza koju ima samo upravnik ili se odnosi i na stanare zgrade? Obavezu da održavaju zgradu imaju svi vlasnici stanova, lokala, garaža…\nProfesionalni upravnik obavlja svoju dužnost koja mu je poverena potpisivanjem ugovora. Održavanje zgrade i njena čistoća su prvo što stambena zajednica može da primeti ukoliko profesionalni upravnik ispunjava svoje obaveze ili ne. Svi kvarovi koji se zateknu od strane stambene…


Ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da je neophodno zajedničko rešenje problema sa iregularnim migrantima u zemljama regiona i u državama na Balkanskoj ruti, što će zahtevati manje finansijskih sredstava i doprineti većoj bezbednosti i stabilnosti.\nStefanović je na sastanu sa regionalnim koordinatorom Međunarodne organizacije za migracije (IOM) za Zapadni Balkan Đan-Lukom Rokom i direktorkom IOM kancelarije u Srbiji o migrantskoj krizi Lidijom Marković, poručio da će Srbija ostati pouzdan partner na migrantskoj ruti.\nSrbija je, rekao je, spremna da pomogne i uradi sve što je potrebno za očuvanje stabilnosti i odvijanje migratornih tokova u skladu sa pozitivnim zakonodavstvom i humanitarnim pravom.\nDirektorka IOM kancelarije u Srbiji Lidija Marković je najavila realizaciju donacije EU u iznosu od oko milion evra namenjenih za upravljanje migrantskom krizom u Srbiji, kao i donaciju Ambasade Japana MUP-u, deset terenskih vozila i tri minibusa za potrebe Uprave granične policije na terenu.\nNa sastanku je ocenjeno da je dosadašnja saradnja Ministarstva unutrašnjih poslova i IOM-a odlična i dogovoreni su dalji koraci u realizaciji projektnih inicijativa, saopšteno je iz Vlade Srbije.


Klizišta i odroni prete selima! – logosfera\nTagged: klizišta, odroni, poplave\nPoplavni talas koji je protekle nedelje zadesio čitav region a posebno severne delove opštine Bajina Bašta, prouzrokovao je na desetine odrona\ni klizišta koja ugrožavaju stambene i ekonomske objekte u selima. Geološka struktura ovog područja je brdsko planinska a raspon nadmorske visine od 220 u dolini Drine do 1600 metara na vrhovima planina i zato su sva lokalna brda i padine idealno područje za klizišta i odrone.\nPravih i detaljnih procena o stanju, količini i obimu odrona i klizišta u Bajinoj Bašti još uvek nema ali se sa velikim stepenom sigurnosti može zaključiti da su obilne padavine (preko 300 l/m2) pokrenule površinske nestabilne delove tla, kao i da su nabujale brdsko-planinske reke devastirale sopstvena korita i podrile vece delove zemljanih utvrda usled čega se odroni i kluzišta još više pojavljuju.\nSaobraćajni institut CIP iz beograda prisutan je na terenu a prema prvim nezvaničnim izjavama posla za istražne radove i projektovanje sanacije saobraćajnica i drugih objekata visokogradnje i niskogradnje tek će biti. Do tada ugroženima treba pomoći da koliko toliko normalizuju život.\nPrevious Post: Partnerstvo za održivo upravljanje NP “Tara”\nNext Post: Velike štete od nevremena


Bilo u ljubavi, finansijama ili u poslovnom smislu, najveći unutrašnji strah pripadnika ovog znaka je nesigurnost i osjećaj da ne kontrolišu situaciju. Tako će im u vezama biti potrebno mnogo vremena da steknu povjerenje u partnera i izgube osjećaj da su oni ti koji možda vole više. Ako se osjećaju loše, preuzimaju karakteristike “negativnih Škorpija” – posesivnost, ljutnju, okrivljavanje, osvetoljubivost.\nKoliko god komunikativni i ekspresivni bili, pripadnici ovog znaka svjesni su da su promjenljivog raspoloženja i poprilično komplikovani. Iako oko sebe imaju veći broj ljudi sa kojima se slažu, oni potajno sumnjaju da li ih vole i prihvataju zbog onog što jesu. U kriznim situacijama preuzimaju karakteristike “negativnih Strelčeva” – ne žele da slušaju tuđa objašnjenja, glava im je u oblacima i postaju sarkastični.\nIako djeluju kao da ih mišljenje okoline ne dotiče previše, pripadnici ovog znaka često skrivaju manjak samopouzdanja. Ipak, kako ne žele da se stope sa masom već teže tome da ostanu individualci, odlučuju da glume da ih osude drugih ne dotiču. Istovremeno strahuju da će ih ljudi, do kojih im je stalo, lako zamijeniti. U stresnim situacijama poprimaju karakteristike “negativnih Lavova” – ne žele slušati, bježe od rasprave i “gledaju sa visine”.


Vesti online / Vesti / Društvo / Nismo zaboravili korene\nJubilarni 70. Srpski dan i Vidovdanski sabor, tradicionalna dvodnevna manifestacija kojom se već sedam decenija obeležava Vidovdan i čuva srpska tradicija održana je i ove godine na imanju crkve Svetog Đorđa na Nijagari. Ne pamti se poslednjih nekoliko decenija više kiše i lošije vreme na Nijagari i u većem delu Ontarija kao što je to bilo ovog Vidovdanskog vikenda. Zato je ove godine bilo znatno manje posetilaca na crkvenom imanju na Montrouz\nRob Nikolson, Mihailo papazoglu, Ted Opić, Džim Diodati\nBilo je nemoguće sedeti van letnjeg paviljona, a o tradicionalnom pikniku na travi, kako je to uobičajeno za Vidovdanski sabor, nije bilo ni govora. Ipak, mnogi, doduše većinom mlađi svet, stigli su iz južnog Ontarija i Amerike da se i ove godine druže, zaigraju kolo, probaju ćevape i burek.\nAmbasador Papazoglu u svom obraćanju prisutnima čestitao je značajnu godišnjicu "koja je dokaz prisustva, boravka, opstanka i uspeha srpske iseljeničke zajednice u Kanadi.\n- Zadovoljstvo mi je da čestitam rukovodstvu Srpske narodne odbrane, najstarije srpske organizacije u Severnoj Americi koja je očuvala plamen srpstva ovde u Kanadi - rekao je ambasador.\nI ove godine svojim prisustvom brojni uvaženi gosti doprineli su značaju ove manifestacije kojom Srbi Kanade i cele Severne Amerike poručuju da nisu zaboravili svoje korene. Prisutnima su se obratili Rob Nikolson, kanadski ministar spoljnih poslova, ambasador Srbije u Kanadi Mihailo Papazoglu, poslanik federalnog kanadskog parlamenta Ted Opic, poslanik provincije Ontario za Nijagaru Vejn Gejts, gradonačelnik Nijagare Džim Diodati, novinar Skrot Tejlor i Dženis Tompson, direktorka Nijagara parkova. Među počasnim gostima bili su i konzul Republike Srbije u Torontu Spasoje Miličević, predsednik SKUD Zavičaj iz Hjustona Dušan Đujić i predstavnici nacionalnih i zavičajnih udruženja. Prisutne su pozdravili i Denise Matejk, predsednica crkveno-školske opštine i Aco Pantelić, predsednik Srpske narodne odbrane.\nDevedest jednogodišnjeg Milomira Glavčića i njegovu suprugu Armelinu sreli smo posle zvaničnog ručka za goste Srpskog dana. Ovaj poznati dobrotvor i jedan od najimućnijih Srba u okrugu Nijagara došao je kaže, na poziv ambasadora Srbije. Ovaj izuzetni čovek do sada je poklonio preko million evra kao pomoć za razvoj infrastrukture i druge projekte.\nPosle zvaničnog programa usledio je nastup folklornih društava: "Studenice" iz Nijagare, Zavičaja iz Hjustona, "Akademije srpske narodne igre Bate Marčetića" i SKUD-a "Oplenac" iz Toronta. I u subotu uveče i u nedelju svirao je orkestar Paganini bend na zadovoljstvo i radost mlađeg dela publike.


Вучић: Није извесно да ће бити самита у Паризу, ЕУ жели да избегне катастрофу - Нови Стандард\nVučić: Nije izvesno da će biti samita u Parizu, EU želi da izbegne katastrofu\n04.06.2019. 11:21 16.07.2020.\n„Znaju da ne sme da se dozvoli da Pariz bude katastrofa. Ako se bude videlo da se ide u tom smeru, ko zna da li će se Pariz i dogoditi”, rekao je on\nDobri smo ako se ponašamo kako bi Evropa želela, konstatovao je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić na konferenciji na temu saradnje u Evropi, i istakao da, uprkos takvom stavu prema nama, želimo da uđemo u Evropu i da koračamo evropskim putem.\n„Dobri smo ukoliko se ponašamo kako bi oni želeli, ali, istovremeno, prvi put ako im, recimo, kažemo da nije Pandorina kutija to što mi ne priznajemo Kosovo, već je otvaranje Pandorine kutije to što ste vi uradili 2008. ili 2006. rušeći Jugoslaviju… onda ćete da naiđete na zid nerazumevanja, ćutanja ili prećutnog prekora, u najboljem slučaju”, rekao je Vučić na konferenciji „Gradimo mostove – pričamo o Evropi”, u organizaciji Fondacije Konrad Adenauer.\nGovoreći na temu „Srbija u Evropi”, istakao je da Srbija danas korača svojim evropskim putem, nekad sporije, nekad brže, ali da napretka ima u tome da bude uspešna i uređena zemlja. „Još imamo vremena da ispravljamo greške i nešto manje da ih pravimo”, naglasio je predsednik Vučić, prenosi Tanjug. Kako je rekao, nikad se nije bolje živelo u Evropi nego danas i sve činjenice na to ukazuju.\n„Mi Evropu i danas priželjkujemo, očarani izlogom i dalje često punim skupocenog besmisla, a ona nas, tobož, ne vidi dobro i nekad nas se plaši kao nečeg nepoznatog. Mi na to reagujemo na dva načina – pokazujemo kao da smo je dostojni, ali se istovremeno inatimo. Volimo da živimo evropskim standardom, volimo da imamo izloge kao u Evropi. Ali, ako nam se nešto ne sviđa, makar to bilo i pitanje KiM ili vladavine prava, u isto vreme okrećemo leđa Evropi i govorimo o njenom nepravednom odnosu prema svima nama”.\nI za nas je Konrad Adenauer jedna od najznačajnijih fondacija u Srbiji, mnogo smo, kaže, naučili od njih, da neke stvari sagledamo iz drugačijeg ugla. Današnje pitanje, pitanje Srbije u Evropi, je veoma komplikovano, a Lamert je jedan od najboljih govornika, a sebi je postavio devet dilema. Međunarodna konferencija Fondacije Konrad Adenauer okuplja eminentne političare, pisce, novinare, naučnike i mlade ljude iz čitave Evrope, navodi se na sajtu Fondacije.\nReč je o tradicionalnom skupu koji Fondacija organizuje svake druge godine u različitim evropskim gradovima. Konferencija u Novom Sadu, u našoj zemlji je, inače, prva na Zapadnom Balkanu i druga izvan granica Evropske unije. Tokom naredna tri dana u Novom Sadu će se diskutovati na brojne teme, među kojima su „Ko se plaši Nemačke? Istorija jednog evropskog problema”, „Koliko sećanje je potrebno budućnosti?”, „Regioni i nacije – osnovni preduslovi evropske zajednice”, „Između Magreba i moderne: gde se nalazi Beograd”. . . Konferencija traje do 6. juna, a održava se u Skupštini AP Vojvodine.\nPONAŠANjE PRIŠTINE – IZRAZ SLABOSTI\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je važno da ljudi znaju da ponašanje prištinskih lidera, izjave da neće biti formirana ZSO i drugi potezi predstavljaju izraz slabosti i pokazatelj koliko su albanski politički lideri u teškoj poziciji.\n„Kad se ponašate bahato, arogantno, kad šaljete 60 oklopnih vozila da tobož hapsite krijumčare, a ne čujete ništa o tome šta su ti ljudi radili i za šta su sve krivi, kada na najbahatiji način odbacujete sprovođenje sporazuma koji ste sami potpisali, i kada to saopštavate svetu – onda pokazujete u koliko ste teškoj poziciji i koliko ste slabiji, nego što se predstavljate”, rekao je Vučić za RTS.\nMi, kaže Vučić, nemamo nikakvu potrebu da pokazujemo nervozu – osim one koja je prouzrokovana upravo ovakvim ponašanjem Prištine, koje može da nas dovede u tešku situaciju bez našeg uticaja. „To govori da se oni bore za primat u sopstvenom biračkom telu na KiM”, rekao je Vučić, i dodao da ne misli da je samo to posredi. „Bio bih naivan kada bih verovao da je samo to. Ali je to stvar koja je veoma važna i koju ne treba isključiti nijednog trenutka, jer njima slede izbori i oni bukvalno sada žele da se dokažu na tome ko je veći protivnik srpske države. Taj će dobiti više poena na Kosovu i to je to”, rekao je predsednik Srbije.\nS druge strane, ističe, to je njihova politika – pokušali su sve, da ne daju apsolutno ništa. „Kada su shvatili da, kada razgovarate o kompromisu, morate da pružite nešto, date nešto, da takođe morate da imate bolne ustupke, onda su zaključili – što bismo mi to radili? Lakše nam je da kažemo – mora Srbija da prizna nezavisnost Kosova i mi smo s tim završili”, dodao je Vučić, prenosi Tanjug.\nLepo što ste to rekli, lepo što imate mnogo želja koje biste da vam neko ispuni – ali, to se neće dogoditi, poručuje on. „Ali, to pokazuje svu nezrelost i podseća na naše ponašanje 2009, 2010, kada smo se svakog dana u nešto zaklinjali a na kraju znate kako smo prošli s tim pred Međunarodnim sudom pravde i UN”, podseća Vučić. Na pitanje kako će Priština proći pred međunarodnim institucijama, Vučić odgovara: „Mislim da polako, ali sigurno ljudi u svetu primećuju razliku i da dobro razumeju koliko su ti postupci neodgovorni i da to neće naići na simpatije, čak ni kod onih koji su ih sve vreme do sada podržavali.„\nPri tome, mi ne treba da budemo naivni da verujemo da će sada Amerika, Nemačka ili Francuska da promene svoju odluku o priznavanju nezavisnosti Kosova, upozorava Vučić. „To taktički menja našu poziciju, nama će biti nešto lakše, imaćemo priliku da kažemo svoje stavove, želeće da nas čuju, što je opet bolje nego kada tu priliku nismo imali. Ali, mi moramo da se borimo za naše interese”, ističe on i kaže:\n„Naši interesi ne treba da budu u slanju bilo kakvih uvreda Albancima, čak ni njihovim političkim predstavnicima, iako sve najgore o njima mislimo, već treba da radimo na tome da pokazujemo svetu da mi jesmo za kompromis, da je jasno ko kompromis neće i da guramo dalje ekonomski razvoj”, istakao je on. Vučić je najavio da će sledeće nedelje u Pančevu biti otvoren ZTF, velika fabrika na kojoj mu je svojevremeno čestitala i Angela Merkel. „Spas za južni Banat… To su stvari kojima mi treba da se bavimo”, kaže Vučić.\nBEZ OČEKIVANjA OD SB UN, PARIZ JE VAŽNIJI – AKO GA BUDE\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je da ne očekuje da rasprava o Kosovu i Metohiji u Savetu bezbednosti UN 10. juna rezultira zaključcima ili konkretnim efektima, ali će, ističe predsednik, samit u Parizu biti važan – ako ga bude. „Ne mogu da znam (da li će biti sastanka), jer znam da sada traju njihove konsultacije sa Amerikancima, znam da razgovaraju međusobno i da znaju da ne sme da se dozvoli da Pariz bude katastrofa. Ako se bude videlo da se ide u tom smeru, ko zna da li će se Pariz i dogoditi”, rekao je Vučić za RTS.\nPredsednik je ponovio da će u Parizu stav Beograda biti jasan, nepromenjen i apsolutno racionalan i civilizacijski razuman – da Priština ukine takse, kako bi se išlo u dijalog, da pokušamo da postignemo kompromis. „Ali, da postignemo kompromis tako što ćete vi da kažete – ‘Kosovo je u ovim granicama’, a ja ću da ponovim istu rečenicu – Ja smatram da je Kosovo deo Srbije, vi da je nezavisno i šta ćemo onda? Pošto se svi u svetu prave blesavi kada to slušaju, nije problem – možemo i mi tako, iako to ne odgovara nama i našem ubrzanom rastu”, konstatovao je Vučić, prenosi Tanjug.\nOn je ukazao da na dobre ekonomske rezultate Srbije, da će rast za 2018. godinu nakon izvršenih korekcija biti 4,5 odsto, dok je rast u prvom kvartalu ove godine 2,5 odsto. Kako kaže, polako idemo ka sve boljim brojevima, što je odlična vest za penzionere i radnike, jer će biti povećanja, budući da penzije i plate rastu proporcionalno ekonomskom napretku. „A, za to moramo da imamo mir i stabilnost i politiku pod kontrolom. Da imamo racionalan pristup rešavanju problema, a ne da ulazimo u dodatne sukobe. Koliko možemo, čuvajući dostojanstvo i ponos našeg naroda, mi ćemo iz tog mulja u kom bi albanski lideri hteli da nas drže, pokušati da pobegnemo. A, da li ćemo uspeti, videćemo”, zaključio je predsednik.\nDA ISTRAJEMO KA EU, DA STVARAMO EVROPU TU GDE ŽIVIMO\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je da bi, kad napravimo dogovor sa Albancima, kad god da se to dogodi, najbolje rešenje bilo formiranje velike ekonomske zone na Balkanu, jedinstvenog tržišta, koje bi se postavilo ka Evropi i svetu kao jedinstven partner. Vučić je, u govoru na otvaranju međunarodne konferencije „Pričamo o Evropi – gradimo mostove”, u organizaciji nemačke fondacije Konrad Adenauer (KAS), rekao da moramo da istrajemo na evropskom putu.\n„Moramo da razumemo da nam je budućnost u Evropi, da moramo da se menjamo da bi toj Evropi pripadali. Moramo da razumemo da smo suviše mali, jer, ako Evropa čini svega šest odsto ukupnog stanovništva sveta, mi smo svega jedan odsto evropskog dela. To pokazuje koliko smo mali i beznačajni i da ne možemo ni na koji način ozbiljnije da menjamo stvari u svetu. Ako merimo ekonomsku snagu, mi smo tek oporavljena ekonomija, koja nema ni 50 odsto BDP jedne male Slovačke. To pokazuje u kakvoj smo situaciji”, ukazao je predsednik Vučić.\nOn je istakao da je upravo zato bitno da „stvaramo Evropu” na području na kojem živimo, prenosi Tanjug. „Nadam se da će jednog dana neko uspeti da napravi dogovor sa Albancima. Ako to napravi, najbolje rešenje je praviti potom jednu veliku ekonomsku zonu, u kojoj bi imali iste subvencije, ne bi bilo granica, imali bi jedno jedinstveno tržište, i postavili se tako prema Evropi i svetu. Znam da prijatelji iz Crne Gore beže od toga, a po prirodi bi trebalo i Srbija da beži od toga, da što brže uđemo u EU i da zaboravimo region”, ukazao je on.\nVučić, međutim, ističe da veruje da je naša budućnost u saradnji u regionu, jer tu imamo najveći trgovinski suficit. „Kada popravimo naše odnose, moći ćemo da vratimo naše ljude iz sveta, jer nije prazna samo Srbija, Hrvatska je još praznija. A na dan kada sam otišao u Severnu Makedoniju, na inauguraciju, Nemačka je izdala vize za 802 njihova državljanina”, preneo je on.\nVučić je kazao da je neophodno, da bi vratili naše građane, da garantujemo mir i stabilnost, jer su ljudi videli da je Evropa uspela da napravi bolji život, a niko neće ratove, već hoće da žive bolje. U svom obraćanju analizirao je i situaciju nakon izbora za Evropski parlament ističući da je došlo do potpune propasti glavnih stranaka u pojedinim zemljama, a rasta antisistemskih snaga, koje ne donose dobro.\n„Dovoljno je da pogledate izborne rezultate u Hrvatskoj i Rumuniji. U Hrvatskoj su dve najveće stranke dobile manje od 50 odsto glasova, a ostalo su osvojile izrazito antisistemske partije. Vrlo je teško u takvoj situaciji da možete da računate na vođenje stabilne politike, koja neće biti populistička i značiti borbu za desnicu”, kazao je on.\nVučić je ukazao i da je Evropska narodna partija u međuvremenu otišla prilično ka centru i levoj strani, i tako uništila levu evropsku partiju, jer, osim u Španiji, Portugaliji i delimično u Rumuniji, ona gotovo da više ne postoji u EU, a istovremeno je prostor desnog bloka „oslobođen” za antisistemske snage. Takođe je i levica, borbom za centar, ostavila levi blok antisistemskim snagama, pa i ne čude zbog toga izbori u Francuskoj i Nemačkoj. „Evropa će, i pored svega, opstati jer se suviše lepo živi u Evropi, da bi neko mogao da rizikuje propast u njoj. Osim sukoba na Balkanu, posle Drugog svetskog rata, drugih nije bilo. Mi smo se pokazali najglupljim”, rekao je on.\nVučić je istakao da Evropa nije uvek imala dobar odnos prema nama, jer svi žele od nas samo dobro obučenu radnu snagu, a nije ih briga kako ćemo mi da živimo i preživimo. „Moramo sami da se pobrinemo kako ćemo živeti, moramo da izbegnemo sukobe i ratove, gledamo u budućnost, da sarađujemo sa svima, a pre svega da se ujedinimo u Evropi”, kazao je on. „Pred nama je velika borba, mnogo truda i rada, ali siguran sam u uspešnu evropsku budućnost”, poručio je Vučić.\nKONFERENCIJA „GRADIMO MOSTOVE – PRIČAMO O EVROPI“\nU Novom Sadu je otvorena međunarodna konferencija „Pričamo o Evropi – gradimo mostove”, u organizaciji nemačke fondacije Konrad Adenauer (KAS), uz učešće predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji će govoriti na temu „Srbija u Evropi”. Konferencija se prvi put održava na Zapadnom Balkanu i drugi put izvan Evropske unije, sa ciljem da se ukaže koliko je značajna evropska baština u književnosti, umetnosti i dijalogu. Na otvaranju je gudački kvartet „Mistik čelo” odsvirao numere „Svilen konac”, „Hajde Jano”…\nDirektor fondacije KAS u Srbiji Norbert Bekman Dirkes je poželeo dobrodošlicu svim gostima, a posebno predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, istakavši da njegovo prisustvo potvrđuje dobru saradnju i veze Srbije i Nemačke. Naveo je da je Novi Sad za izabran za mesto održavanja konferencije jer je omladinska prestonica Evrope, mlad grad koji ima šta da pokaže i kaže, a 2021. godine biće i evropska prestonica kulture. „Novi Sad se razvija brzo, a KAS je fondacija koja radi na unapređenju razumevanja unutar Evrope, a samim tim i na Balkanu. A, gde bi čovek mogao bolje da govori o kulturi i vrednostima, nego u parlamentu. Ovde svi sedimo kao u malom evropskom parlamentu, jer govorimo različitim jezicima”, primetio je Bekman Dirkes.\nOn je istakao i da je Srbija pojam za suživot i različitost konfesija. Kako je rekao, konferencija se održava u zdanju iz doba Bauhausa, dobrom mestu da se govori o istoriji i o budućnosti. „Imamo dovoljno povoda da govorimo o Evropi. A, pričati o Evropi je jako važan momenat. Ono što mi govorimo o Evropi, to su vrednosti koje zajedno treba da razumemo i živimo. To je jedan od zadataka manifestacije. Radi se o Evropi koja imenuje različitosti i čuva ih kao blago”, poručio je Bekmen Dirkes.\nNaveo je da je naslov konferencije „Gradimo mostove – pričamo o Evropi” namerno izabran, jer nema ničeg boljeg nego diskutovati o gradnji mostove, i to baš u Novom Sadu. Pored predsednika Vučića, na otvaranju konferencije, o evropskim perspektivama govoriće predsednik Fondacije Konrad Adenauer i nekadašnji predsednik nemačkog Bundestaga prof. dr Norbert Lamert. Gostima se obratio i predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, kao i ambasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib.\nIdeja konferencije je da se na jednom mestu okupe intelektualce iz oblasti politike, novinarstva, književnosti kako bi se prikazalo koliko je značajna evropska baština književnosti, umetnosti i dijaloga. Tokom naredna tri dana u Novom Sadu će se diskutovati na brojne teme, među kojima su „Ko se plaši Nemačke? Istorija jednog evropskog problema”, „Koliko sećanje je potrebno budućnosti?”, „Regioni i nacije – osnovni preduslovi evropske zajednice”, „Između Magreba i moderne: gde se nalazi Beograd”… Konferencija traje do 6. juna u Skupštini AP Vojvodine.\nŠIB: MOSTOVI SARADNjE VAŽNI ZA MIR U EVROPI\nAmbasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib istakao je da je stalna gradnja mostova saradnje važna po mir na evropskom kontinentu, ali da time ne treba da se bave samo državni organi, već i kulturne organizacije, privreda i civilno društvo.\nŠib je, na otvaranju međunarodne konferencije „Pričamo o Evropi – gradimo mostove”, u organizaciji nemačke fondacije Konrad Adenauer (KAS), kazao da je priča o Evropi jako važna. „Priča o zajedničkoj Evropi važnija je nego ranije, jer je evropska fragmentacija sve veća. Očuvanje evropskog političkog koncenzusa biće tema u budućnosti”, rekao je on. Šib je ukazao da na Zapadnom Balkanu postoje mnoge rane prošlost koje nisu još zarasle. „Pomirenje i razmena mišljenja, gradnja mostova, kao i svest o zajedničkoj kulturi je od centralnog značaja i to između zemalja unutar EU, a takođe i zajedno sa onima koje su na putu u Uniju”, poručio je Šib.\nRekao je da se Srbija nalazi na značajnom putu ka EU, i da joj Nemačka u tome stalno pomaže. Šib je ukazao da bogata i kompleksna istorija karakterišu Srbiju, ali i mnoštvo različitih kultura i veroispovesti, dodajući da je vrlo važno očuvati suživot različitosti. Naveo je da su upravo u Novom Sadu mostovi važni i u bukvalnom smislu, a kao metafora se koriste za postojanost i kao mesto susreta predstavnika dve obale. Šib je ukazao da je veliko zadovoljstvo što na ovom skupu učestvuje i jedan od najvažnijih političara Nemačke, nekadašnji predsednik te zemlje i sada predsednik KAS-a.\nKonferencija, u čijem otvaranju učestvuje i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, se prvi put održava na Zapadnom Balkanu i drugi put izvan Evropske unije, sa ciljem da se ukaže koliko je značajna evropska baština u književnosti, umetnosti i dijalogu, prenosi Tanjug. Ideja konferencije je da se na jednom mestu okupe intelektualce iz oblasti politike, novinarstva, književnosti kako bi se prikazalo koliko je značajna evropska baština književnosti, umetnosti i dijaloga.\nTokom naredna tri dana u Novom Sadu će se diskutovati na brojne teme, među kojima su „Ko se plaši Nemačke? Istorija jednog evropskog problema”, „Koliko sećanje je potrebno budućnosti?”, „Regioni i nacije – osnovni preduslovi evropske zajednice”, „Između Magreba i moderne: gde se nalazi Beograd”… Konferencija traje do 6. juna u Skupštini AP Vojvodine.\nIzvor Politika, 03. jun 2019.\nDnevne vestiAleksandar Vučićdijalog Beograda i PrištineevrointegracijeEvropska UnijaEUkonferencijaNovi Sadsamit u ParizuSrbijaTomas Šibfondacija Konrad Adenauer


Selektor Aleksandar Đorđević muku muči sa povredama igarača, nedostaje mu više od pola tima sa Olimpijskih igara iz Rija, ali je uveren u uspeh i ne menja cilj - napad na odličje. Gurović smatra da će napasti zlato.\n- Mislim da je ova generacija sazrela da preuzme ulogu favorita i uveren sam da možemo da napadnemo zlato. Tim momcima zaista treba skinuti kapu za sve uspehe koje su imali prethodnih godina, jer svima treba da bude jasno da smo mi mala zemlja i da su rezultati koje pravimo fantastični. Sigurno je da su nas povrede u velikoj meri poremetile, ali pored toga svakako smo među favoritima za najviši plasman, a to pokazuju i igre u pripremnom periodu - rekao je Gurović\nNekadašnji trojkaš, a sada trener na novom zadatku, vratio se 16 godina unazad. Tada je on u dresu nacionalnog tima rušio favorite i vlasnik je i evropskog i svetskog zlata.\n- Ova reprezentacija me podseća na onu iz 2001. koja je iz nekog razloga možda i malo zapostavljena posle ogromnog uspeha iz Indijanapolisa. Od početka priprema za Evrobasket, gde smo odigrali tri turnira, pa do samog finala i utakmice sa Turcima nismo izgubili nijednu zvaničnu utakmicu. To se slabo spominje i malo mi je krivo zbog toga, ali mislim da ova generacija to može da ponovi - zaključio je Gurović.\nZVEZDA ITALIJE Datome neće da misli na "orlove"\nPobedi li Srbija u nedelju Mađarsku, u sredu uveče igraće u četvrtfinalu Evrobasketa sa Italijom. Puleni selektora Etorea Mesine nisu imali problema protiv Finske da prođu osminu finala (70:57).


Popis 'Građana i Seljaka': Lokalne popisne komisije bi mogle biti formirane na vrijeme - Kamenjar\nPopis ‘Građana i Seljaka’: Lokalne popisne komisije bi mogle biti formirane na vrijeme\nPrema informacijama Agencije za statistiku BiH, zaključno sa današnjim danom, formirane su 133 popisne komisije lokalne samouprave od 142 koliko je potrebno.\nDanas ističe produženi rok za formiranje Popisnih komisija lokalne samouprave. Prema podacima koji su pristigli u Agenciju za statistiku BiH, sve općine/gradovi bi trebale imati formirane komisije do 10. srpnja.\nMeđutim, kako većina općina ima zakazane sjednice vijeća/skupština za danas i u ponedjeljak, za očekivati je da će i preostalih devet lokalnih popisnih komisija biti formirano na vrijeme, odnosno prije 10.srpnja ove godine kada je planirana objava oglasa za popisivače i općinske instruktore.\nCentralni popisni biro imat će 9. srpnja, konačne rezultate o formiranju Popisnih komisija lokalne samouprave kada će dati mišljenje i preporuke o ovoj i narednim aktivnostima, te informisati javnost i Vijeće ministara BiH, priopćila je Agencija za statistiku BiH.\nRelated Topics:Bugojanskoj skupinitužiteljstvo


Vesti online / Vesti / Svet / Rusija i Francuska o iranskom nuklearnom sporazumu...\nMakron i Putin su potvrdili privrženost realizaciji iranskog nuklearnog sporazuma\n"Vladimir Putin i Emanuel Makron su razmenili mišljenja o rešavanju sirijske krize i posebnu pažnju posvetili situaciji nastaloj nakon jednostranog izlaska SAD iz Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana o rešavanju iranskog nuklearnog problema", navodi se u saopštenju.\nNaglašeno je da su predsednici potvrdili privrženost Rusije i Francuske ovom dogovoru.\nVladimir Putin je informisao francuskog kolegu o razgovoru sa generalnim direktorom Međunarodne agencije za nuklearnu energiju Jukiom Amanom.\nRuski predsednik je izrazio saučešće francuskom kolegi zbog terorističkog napada u Parizu.\nPodsetimo, Emanuel Makron će 24. i 25. maja posetiti Peterburški ekonomski forum.