Za ministra pravde ratne deportacije - zakonite!\nKomentrišući činjenicu da je minstar pravde Miraš Radović, kao funkcioner izvršne vlasti, javno saopštio da je Crna Gora tokom 1992. godine izbjeglice bošnjake mislimane koji su ovdje potražili spas, izručila u ruke Vojsci Radovana Karadžića po tadašnjim saveznim zakonima. Branislav Tomković, profesor Krivičnog prava na Pravnom fakultetu u Pogodici, za naš radio kaže da se radi o tipičnom prejudiciranju za početok sudskog postupka i istrage Tužilaštva:\n„Mislim da je to tužno da ministar pravde da takvo saopštenje, prejudicira slučaj koji će biti takav ili neće biti. Ja ne znam da li će doći do optuženja, da li će biti presuda takva i takva, ali je tužno da ministar pravde saopštava unaprijed činjenice koje tek treba da se utvrde u krivičnom postupku“.\nMinistar Miraš Radović je u otvorenom pismu predsjednici Internacionalne lige humanista Sonji Štigelbauer, koja je nedavno podsjetila na ulogu crnogorskih državnika Mila Đukanovića i Svetozara Marovića tokom ratnih devedesetih, ustvrdio kako Crna Gora nije odlučivala o ratu, zatim, da su bošnjake mislimane iz Bukovice protjerali ekstremisti iz Republike Srpske, te da je u slučaju deportacije muslimana bošnjaka iz Herceg Novog Crna Gora postupala isključivo po važećim saveznim zakonima. Radović je pručio predsjednici Lige humanista da uvažava potrebu suočavanja sa prošlošću, ali da ga brine „prekrajanje činjenica“. Branislav Tomković, međutim, tvrdi da se bliska prošlost pokušava izmjeniti u nekim drugim krugovima:\n„Tu nije mogao da završi nijedan načelnik Centra bezbjednosti iz Herceg Novog ili Oodjeljenja bezbjednosti , nego je to bila izvršna vlast.A ko je vrh vlasti bio u to vrijeme i danas zna se ko je bio“.\nPodsjetimo, nakon trinaestogodišnjeg ćutanja crnogorskih državnih organa o deportaciji stotinu bošnjaka muslimana koji su isporučeni Vojsci Radovana Karadžića da bi većina bila ubijena u fočanskim i okolnim logorima, Tužilaštvo je pokrenulo zahtjev za sprovođenje istrage protiv policijskih funkcionera koji su koordinirali tu akciju, stavljajući im na teret ratni zločin protiv civilnog stanovništva. Istraga je, međutim, pokrenuta tek nakon što su porodice ubijenih izbjeglica protiv države Crne Gore pokrenule postupak za naknadu štete. Ukupni odštetni zahtjevi po 38 tužbi iznose oko 45 miliona eura. Prethodno je, podsjedimo, u Skupštini Crne Gore uništetn ključni dokument koji dokazuje po čijem je nalogu policija postupala. Odgovarajući na pitanje da li istup ministra pravde Miraša Radovića usred ovako osjetljivog postupka predstavlja nedozvoljeno miješanje u rad nadležnih organa, predsjednik Udruženja pravnika Crne Gore Stanko Marić za naš radio kaže:\n„Dobro, to se više može posmatrati kao neka politička izjava, vjerovatno“.\nU Kabinetu ministra pravde nijesmo mogli dobiti komentar na ovu temu, iako je njegova sekretarica uredno zabilježila pitanje i kontekt telefon do početka ove emisije nijesmo dobili odgovor. Ni u Socijaldemokratskoj partiji danas nijesmo uspjeli dobiti reakciju na činjenicu da je Miraš Radović, vladin ministar, državu Crnu Goru oslobodio svake odgovornosti za deportaciju bošnjaka muslimana, kao i za učešće u ratnim operacijama s početka devedesetih.\nReakcije na izjavu ministra pravde Miraša Radovića da je crnogorska izvršna vlast ’92. godine deportovala bošnjake muslimane u skladu sa tadašnjim saveznim zakonima obilježila se raspravu na skupu „Otpor zaboravu - petnaest godina od deportacije bosanskih izbjeglica“ koji je organizovao nezavisni nedjeljnik „Monitor“. Zastupnik porodica deportovanih bošnjaka advokat Dragan Prelević nazvao je neistinom tvrdnju Radovića. Ovog mjeseca se narušava petnaest godina od kada su crnogorske vlasti Vojsci Radovana Karadžića deportovale stotinu bosanskih izbjeglica od kojih je većina život završila u fočanskom logoru koji su držali bosanski Srbi. Kao što je poznato za taj zločin još niko nije odgovarao.\nOsim što je svojim pravnim tumačenjem deportacije prejudicirao sudski ishod ovog slučaja, ministar pravde Miraš Radović je tvrdnjom da je izvršna vlast oko stotinu bosanskohercegovačkih izbjeglica ’92. godine deportovala u skladu sa tadašnjim saveznim zakonima, prema riječima advokata deportovanih Dragana Prelevića , izrekao „strašnu laž“:\n„To je strašna laž. Na žalost, danas je prvi put jedan državni funkcioner, predstavnik vlade Crne Gore, tačno na petnaestogodišnjicu zločina dao definitivnu ocjenu njihovog stava. Oni su ćutali zadnje tri godine i aktivno, ali u tišini opstruirali ove postupke pred sudom i dalje šikanirali žrtve, ali se niko nikad nije osudio da negira zločin i to na način kao što je uradio ministar pravde. On je doslovno citirao obrazloženje koje je ’92. godine dao tadašnji ministar Unutrašnjih poslova, koji je lažno, netačno, protivno činjenicama i koje se bazira na dvije osnovne neistine.To je prvo da je bilo bilo kakve potjernice za ovim ljudima o, bilo je političkog dogovora sa bosanskim Srbima da se love i to je crnogorska policija radila. Mislim da je groteskno i žalosno da se poslije petnaest godina od zločina krug zatvara identifikacijom današnje vlade sa onom iz ’92. godine“.\nStav ministra pravde komentarisala je i direktor beogradskog Fonda za humanitarno pravo Nataša Kandić.Ona sa žaljenjem konstatuje da je njihov prijedlog da se zbog deportacije krajem maja odabere datum kao dan sjećanja na ono što je počinjeno crnogorska Vlada odbacila i dala svoju interpretaciju prošlosti:\n„To je taj neki postupak preoblikovanja prošlosti, koji nema načina da stvarno postane zvanična interpretacija prošlosti, ali je ružno to pročitati i to baš na današnji dan, tvrdnjom da je, eto, policija tada zakonito postupala, primenjivala propise koji su tada važili, umesto da danas u novinama imamo upravo političare koji bi rekli šta zapravo oni kao nosioci vlasti, koja je njihova odgovornost u odnosu na ono što se dogodilo“.\nKandić je rekla da se od tranzicionih vlada, pa i crnogorske, očekuje da pomognu društvu u suočavanju sa istinom, a potom i napravi program reparacije žrtvama. Glavni i odgovorni urednik nedjeljnika „Monitor“ Esad Kočan saopštio je da su skup organizovali suočeni sa činjenicom da se vremenom provećava odgovornost svih zbog toga što ni petnaest godina kasnije, deportacija nije dobila sudski i pravni epilog, ocjenjujući da se krug odgovornih širi:\n„Vremenom se odgovornost povećava i raste i širi se krug odgovornih. Naravno, raste odgovornost onih koji su bili dužni da u potpunosti do kraja rasvijetle, otkriju i kazne zločince, ali raste i naša odsgovornost da kulturološki opremamo Crnu Goru da se suoči sa činjenicom da nas je bilo nadvladalo zlo. Naša odgovornost je da damo likove, da se u toj priči prepoznaju akteri zla“.


DSS - Saradnja sa Lavovom motivisana rusofobijom\nSaradnja sa Lavovom motivisana rusofobijom\n„Potpisivanje ugovora o saradnji između Novog Sada i ukrajinskog Lavova inicirali su ligaši motivisani svojom otvorenom rusofobijom. Sadašnja novosadska vlast naprednjaka i lige očigledno nastavlja takvu politiku”, izjavio je mr Bojan Radojević predsednik Gradski odbor Demokratske stranke Srbije u Novom Sadu i nekadašnji predsednik Komisije za međugradsku sradnju u zemlji i inostranstvu Skupštine Grada Novog Sada, za vreme čijeg mandata se Novi Sad pobratimio sa Temišvarom i Nižnjim Novgorodom.\n„Međunarodna saradnja gradova je prevashodno protokolarna i simbolička, a postavljanje spomenika i imenovanje ulica je jedan od vidova takve saradnje, pa pri tome treba biti veoma obazriv i sagledavati širi društveni i politički kontekst. Na primer, Novi Sad je jednoj od najlepših ulica u najstrožem gradskom jezgru dao ime po Modeni, iako sa tim italijanskim gradom pobratimom skoro da nema nikakve veze niti saradnju”, nastavio je predsednik novosadske DSS.\n„Ugovor o saradnji je niži oblik saradnje gradova od bratimljenja, a i nesporne su pozitivne veze Novog Sada i Lavova, naročitito iz vremena Austrougarske, pa ne treba raskidati ugovor, ali postavljanje spomenika Tarasu Ševčenku u Novom Sadu predstavlja veoma loš potez trenutne gradske vlasti u širepolitičkom kontekstu”, zaključio je Radojević.\nNe postavljajte spomenik Ševčenku\nDSS poziva gradske vlasti da odustanu od izgradnje gondole na Beogradskoj tvrđavi\nOsnovati fond za rekonstrukciju fasada u Beogradu, suzbiti investitorski urbanizam\nZašto se kopa rov u blizini pogona za prečišćavanje vode u Zrenjaninu?


BELORUSI pohapsili Amerikance koji su došli da destabilizuju Belorusiju\nPREDSEDIK Belorusije Aleksandar Lukašenko izjavio je da među uhapšenima u pod sumnjom da su pokušali da destabilizuju situaciju u njegovoj zemlji „ima i ljudi sa američkim pasošima“.\nNaglasio je beloruske vlasti već znaju identitete svih uhapšenih, kao i njihove adrese, lozinke koje su koristili, a i instrukcije koje su dobili.\nNaveo je da su neki od bili angažovani povodom izbora u Rusiji i da su na njima zaradili „dobre pare“. Čak je naglasio da su neki od uhapšenih „u braku sa Amerikankama koje rade u Stejt departmanu“.\nNapravio je aluziju da su uhapšeni „radili za novac“ i da su „pozeleneli od dolara“. U tom kontekstu je ponovo pomenuo i 33-cu uhapšenih pripadnika ruske privatne vojne kompanije „Vagner“.\nPovodom „vagnerovaca“ je ponudio državnim tužiocima Rusije i Ukrajine da dođu Minsk i da sve sami provere.\nPoziv ukrajinskom tužiocu vezao je za to što su neki „vagnerovci“ poreklom iz Ukrajine i (uz rusko) imaju i njeno državljanstvo.\nDa je Lukašenko započeo neku svoju veliku igru, indirektno je potvrdila i glavna urednica ukrajinskog kanala vesti „Gordon“ Alesja Bacman koja je predočila nekoliko kratkih citata iz dvoiposatnog intervjua koji je beloruski lider dao kijevskom novinaru Dmitriju Gordonu.\nNaglasivši da se trudila da verno prenese Lukašenkove reči, navela je da je rekao i ovo:\n„Borio bih se za Krim! Hiljade ljudi bi otišl“ tamo!“\n„Nemam novca da bežim u Moskvu i da živim tamo kao Janukovič“.\n„Državljani Rusije nikada neće doći u Ukrajinu sa teritorije Belorusije“.\n„Sergej, zar ne misliš da si otišao predaleko sa Ukrajinom? Da, čini se da jesam“ (ovo mu je navodno priznao Sergej Šojgu).\n„Koronavirus mi je podmetnut. Sada to istražujemo“.\nBelorusija nije priznala ulazak Krima u sastav Rusije, ali njeni predstavnici nisu potpisali deklaraciju samita Istočnog partnerstva u Rigi u kojoj se govorilo o „aneksiji Krima“.\nLukašenko je u više navrata izjavljivao da Krim „faktički nije ukrajinska teritorija“.\nAutoritetni ruski senator i spoljnopolitički ekspert Aleksej Puškov ocenio je da Lukašenko „izvodi preorijentaciju spoljne politike Minska sa primetnim približavanjem Kijevu“.\nPuškov smatra da Lukašenko „šalje signal Ukrajini, Evropi i Sjedinjenim Državama da priprema novo približavanje Kijevu ili neku vrstu situacionog saveza:\n„Ovo je nastavak kursa koji smo posmatrali tokom poslednjih godinu i po dana. U njega je uključeno distanciranje pozicija Belorusije od Rusije, a po nekim pitanjima – i suprotstavljanje pozicijama Rusije. Lukašenko takođe daje signal Sjedinjenim Državama da želi da poveća nivo interakcije sa Vašingtonom“.\nPrema njegovim rečima, Amerikanci igraju veliku geopolitičku igru sa ciljem da prošire svoj uticaj i na Belorusiju.\n„Lukašenko ima svoje planove i misli da može da kontroliše ovu igru. Ali, zadatak SAD je da iskoriste Lukašenkovo naginjanje prema Zapadu i Kijevu, a da potom pripreme promenu režima u Minsku. Sada će koketirati s beloruskim liderom po analogiji sa onim što su radili sa bivšim predsednikom Ukrajine Viktorom Janukovičem. A kada procene da im to postaje teret – počeće da podržavaju belorusku opoziciju“.\nMalo čudno - rusi/ukrajinci sa američkim pasošima,oženjeni amerikankama.A pripadnici privatne vojske.I već učestvovali u STVARANJU DEMOKRATSKE ATMOSFERE na izborima u Rusiji.A Krim je ukrajinski koliko i Kosovo šiptarsko-velika većina Ukrajine a ne samo Krim i Donjeck su ruski/srbski,za to postoje dokazi,istorijski,narod i objekti/crkve,manastiri...


"Lisice" uložile žalbu na Vardijev crveni! - Sportske.net\nVrteška - Džo Hart stiže u redove šampiona, Gvardiola vraća nekadašnjeg golmana!"Lisice" sa igračem manje iščupale bod na 'Britaniji', Boro razbio SvonsiGodina iz snova - Marez najbolji fudbaler "crnog kontinenta"!Bitka za Afriku - Marez i Mane u finaluPL - Kolarov u timu kola iako je bio užasan u defanzivi\nLester i Stouk su u subotu odigrali nerešeno 2:2, a Vardi je dobio crveni karton u 28. minutu zbog prekršaja nad Mameom Biramom Dijufom.\nTrener Stouka Mark Hjuz rekao je posle utakmice da je Vardi zasluženo dobio crveni karton i da ne razume proteste iz Lestera.\nTrener šampiona Engleske Klaudio Ranijeri rekao je posle utakmice da se ne slaže sa sudijskom odlukom, a to je danas žalbom potvrdio i klub.\n"Džejmiju je pokazan direktan crveni karton za start koji je ocenjen kao prljava igra. Klub smatra da je to nepravedno isključenje i očekuje odluku o žalbi u narednim danima", navodi se u saopštenju Lestera.\nVardi je isključen pri rezultatu 0:0, Stouk je zatim stekao dva gola prednosti, da bi Lester do kraja s desetoricom igrača izjednačio i osvojio bod.


U pitanju je Klej Tompson, šuter Golden Stejta, koji je za samo 27 minuta nastupa u Čikagu na nestvaran način pomogao "ratnicima" da ostvare ubedljiv trijumf od 124:149.\nTompson je, naime, dosadašnji rekord po trojkama (13) koji je držao njegov saigrač, oborio za manje od pola sata igre - sa distance je šutirao 14/24.\nDo 52 poena on je stigao uz 4/5 za dva i pomenutu kanonadu za tri, a ostvario je i pet skokova, kao i jednu "krađu".\nKari je zastao na 23, a Kevin Durant koji je ubacio 14, uz veliki osmeh je pričao o novom rekorderu kada se utakmica u hali Bulsa (za koje su po 21 poen dali Lavin i Blekni) završila:\n"Najvažnija je bila stvar da sam mu ja asistirao za tu četrnaestu trojku! Bio sam i asistent kod Karijeve 13. Ne bi oni dali te koševe bez mene", rekao je Durant.\nTompson na meču u Čikagu\nIstina, nije baš on dodao Stefu Kariju loptu za pređašnju, rekordnu 13. trojku (7. novembra 2016, protiv Nju Orleansa), već Drejmond Grin, ali to i nije toliko važno.\n"Mislim da nema lepšeg osećaja u košarci nego kada uzmete loptu u ruku imate osećaj da nećete promašiti", rekao je junak ovog meča, Klej Tompson.\nNjegov trener Stiv Ker je, prosto, uživao. Kako i ne bi kada je njegov tim na poluvremenu vodio sa 50:92, i to uz drugi najveći broj datih poena za uvodna 24 minuta u NBA istoriji (rekorderi su igrači Feniksa iz 1990, koji su dali 107 u prvom poluvremenu na putu ka pobedi od 173:143 nad Denverom). A ove dve početne četvrtine donele su i novi NBA rekord po datim trojkama - aktuelni šampioni su ih tada ubacili 17 (24 ukupno), a deset od svojih 14 Tompson je ubacio u prvom poluvremenu.\n"Ne mogu ni da vam opišem koliko sam srećan što ovakve momke imam u timu. Prosto uživam svake noći gledajući koliko su nesebični", rekao je Stiv Ker čija ekipa sada ima učinak 7-1, dok su Bulsi na 2-5.


Napulj, gde je Maradona igrao i obezbedio Napoliju jedine dve titule �ampiona, i jednu u UEFA kupu, ceo �etvrtak je bio centar emotivnog opro�taja od �oveka koji je u tom gradu za cele generacije bio Bog.\nTo potvr�uje i odluka da se lokalni fudbalski stadion, koji se do sada zvao �Sveti Paolo�, preimenuje u Dijego Maradona.\n“Do sada je nosio ime sveca, a od sada Boga”, komentarisao je jedan od �estokih navija�a, a prenosi onlajn novina “Fanpejd�”.\nNapulj je “goreo” od crvenih baklji koje su desetine hiljada navija�a istovremeno upalili na centralnom gradskom trgu Pjaca Plebi�ito, a kolona navija�a sa bakljama prostirala se du� glavnih gradskiuh ulica sve do stadiona.\nU centru grada na fasadi kraljevske palate podignut je gigantski Maradonin portret, a na najvi�em neboderu koji se vidi iz svih delova Napulja, svetlima u prozrima ispisan je gigantski boj 10, simbol, broj dresa u kojem je Maradona igrao.\nGrad je prvo minutom �utnje odao po�ast preminulom idolu, a zatim se iz hiljada glasova zaorila pesma, himna navija�a ”Majko, video sam Maradonu i zaljubio se”.\nU devet sati uve�e po dogovoru na svim balkonima i prozorima upaljene su svetiljke, isturene zastave a gra�ani su duga�kim aplauzom, kojim se u Italiji tradicionalno ispra�a voljeni pokojnik, odali po�ast svom idolu.\nVezu izme�u Napulja i preminulog fudbalera obja�njavali su razni strucnjaci u radio i televizijskim emisijama posve�enim Maradoni.\nZa Napolitance Maradona je bio i ostao Bog upravo jer su ga do�ivljavali kao jednog od njih, sa svim ljudskim manama, porocima i gre�kama. I zato je Napuljom odjekivalo “Maradona, jedan i jedini”.\nAgencija Ansa javlja da je na Kapriju, mestu koje se smatra “izlogom sveta”, u 19.30 sati centralni trg bio osvetljen plavom bojom dresa igra�a, a na trgu je bio postavljen veliki poster Maradone.\nNa dru�tvenim mre�ama viralno se ra�irila fotografija medicinskog osoblja iz bolnice u Paviji koji su na svojim le�ima za�titnih anti-kovid odela nacrtali plave pruge, simbol fudbalskog dresa koji je Maradona nosio.\n�ou Kejna i Bejla u pobedi protiv Palasa\nStankovi�: Ben je najbolji stranac Zvezde u istoriji\nSolskjer: �o i Marsijal odu�evili, a bilo je pitanje ho�e li igrati\nKlop: Ovo je novi te�ak dan za sve u Liverpulu\nNaingolan u 96' "is�upao" remi Kaljariju\nSosijedad proma�io penal i pobedio Levante\n"�estitam Radu na jakom ritmu"


Neki carevi su napravili memorijalno mesto rakunu u Torontu\nGrađani Toronta vratili veru u čovečanstvo.\nAko vam veru u čovečanstvo nisu vratili čitanje Jutjub komentara i gledanje filmova sa ocenom manjom od trojke na IMDB-u, onda će vam sledeća informacija sigurno barem malo zatitrati duh da ovu planetu ne treba da udari asteroid.\nSve je počelo kada je jedan slučajni prolaznik na ulicama Toronta primetio mrtvog rakuna na trotoaru. Ne znam koliko je mrtav rakun normalna pojava tamo, ali čitajući ovu vest imao sam utisak da sam u nekom paralelnom univerzumu pošto taj baja, prvo što je učinio, jeste da je obavestio tviter nalog @311toronto gde se nalazi leš, sa namerom da se on ukloni odatle. Inače, @311Toronto je servis namenjen građanima tog grada u kojem su objedinjene gradske službe sa namerom da se ubrzaju reakcije. Izvinite, ali nekako ne mogu da zamislim komunalnog ridžovana kako dolazi sa parking servisom da skloni bahato parkiran džip nakon što ga mentionujem u tvitu.\nIako je @311Toronto odgovorio da su primili k znanju tu informaciju, izostala je reakcija gradske službe, pa su ljudi rešili da budu kreativni. Leš nesrećnog rakuna, koji je dobio ime Konrad, ulepšan je sa nekoliko buketa cveća, svećama, porukama, pa čak i uramljenom slikom njegovog srodnika.\nPored ljudi koji su se zabavljali na samim ulicama Toronta, na Tviteru je podjednako bilo zabavno pošto je trend #DeadRaccoonTO dominirao sve vreme, toliko da su se čak i neki gradski čelnici zajebavali, iščekujući trenutak kada će konačno Konradov leš biti uklonjen sa ulice.\nNa kraju, rakun je sklonjen sa ulice, a iako mrtav, za kratko vreme je stekao dovoljne simpatije da zauvek ostane u sećanju.\nTagged:NewsTorontoVice BlogfenomenismrtRakunMemorijalno mesto


Top 3 vežbe koje možete raditi na krugovima - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nAko ste početnik koji je tek krenuo sa treninzima, onda vam ne preporučujemo da radite vežbe sa krugovima, jer su jednostavno preteške. Međutim, ako ste već duži vremenski period u ozbiljnom treningu, i ako vam zgibovi i propadanja postaju sve lakši, onda je savršeni trenutak da počnete da trenirate sa krugovima.\nKrugovi su dva prstena koji vise sa plafona ili neke šipke za koje možete da se uhvatite. Poenta krugova jeste ta što oni nisu fiksirani i što se uvek pomeraju, tako da vam je povlačenje ka njima vrlo otežano. Na taj način vaše čitavo telo se muči da bi se podiglo, što dovodi do vežbanja ogromnog brojeg mišića.\nYoutuber i fitnes ekspert, Tom Merik, pokazao nam je tri vežbe za koje smatra da su obavezne ako želite da trenirate na krugovima. On kaže da ove vežbe unapređuju vaše mišiće, da čine da budete mnogo snažniji i generalno će vam pomoći da bolje oblikujete vaše telo.\nPogledajte video klip ako želite da otkrijete o kojim vežbama je reč:\ntrening na krugovima\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Leteći supermen - najbolja vežba za istezanje leđa


Energoinvest u Libiji i Alžiru ima ugovorene poslove vrijedne 180 miliona eura - Klix.ba\nEnergoinvest u Libiji i Alžiru ima ugovorene poslove vrijedne 180 miliona eura\n26.12.2007. u 15:03\n"Energoinvest" trenutno ima osiguranih poslova u izgradnji dalekovoda i trafostanica, prije svega na libijskom i tržištu Alžira, oko 180 miliona eura što kompaniji daje sigurnost i stabilnost u godini koja je pred nama – istakao je danas direktor "Energoinvesta" Džemail Vlahovljak na godišnjoj konferenciji za novinare u Sarajevu.\nU toku 2007., kako je dodao, za godine koje dolaze osigurali su poslove u Alžiru za šta su potpisana dva ugovora – o izgradnji 220 kiliovoltnog dalekovoda, vrijednosti 30 miliona dolara i isporuci 6.000 tona čelične konstrukcije za stupove, vrijednosti osam miliona eura.\nU Libiji u narednim godinama, zahvaljujući aktivnostima u 2007. i 2006., ugovoreni su poslovi u oblasti dalekovoda vrijedni više od 120 miliona eura. Libija je tako, kaže Vlahovljak, ponovo u centru pažnje "Energoinvesta" i njihovo glavno tržište.\nVlahovljak je govoreći o problemima koji su pratili realizaciju ugovora kazao da su sva globalna politička kretanja imala utjecaja na poslovnu klimu u kojoj je radio "Energoinvest".\nNastavljena je realizacija ugovora na tradicionalnom tržištu u Alžiru uprkos teškoj političko sigurnosnoj situaciji u toj zemlji, a posebno teškoj kada je u pitanju osiguranje viza za uposlenike ove kompanije koji su angažovani na tim poslovima. U završnoj je fazi realizacija šest ugovora za dalekovode 400 i 220 kilovolti i dva ugovora za šest trafostanica.\n-Vjerovatno najveći problem s kojim se "Energoinvest" suočava je nedostatak vlastite proizvodnje i opreme koja se ugrađuje u kompleksne objekte – naglasio je Vlahovljak.\nOstvareni finansijski rezulatati ove godine uglavnom su u okvirima planiranih pri čemu procijenjeni ukupni prihodi iznose 319.507.494 KM.\n-Efekti poslovanja su oko planiranih i računamo da će profit biti ostvaren oko 2, 8 miliona KM – kazao je direktor Sektora za finansije Dževad Ganić.\nOn je istakao teškoće u osiguranju bankarskih servisa, navodeći da je 4,5 miliona KM izdvojeno za provizije bankama po osnovu akreditiva, garancija i dr.\n"Energoinvest" je, prema riječima zamjenika direktora Abdulharis Šete, ušao u tri oblasti važne za budućnost kompanije. To se odnosi na povratak istraživanjima nafte i gasa, prodor u oblast tehnologija u eksploataciji vjetroenergije, kao i složenih zahvata na termoenergetskim blokovima i postrojenjima vezano za okolišne standarde. Nagoviješten je izlazak i poslovni ugovori na tržištu Saudijske Arabije.\n-Posebno važno je "Energoinvestovo" kvalitetno pozicioniranje kao partnera Vladi FBiH o konsaltingu u svim poslovima koji se tiču planova i projekata energetskih objekata u FBiH - kazao je Šeta.\nVlada BiH sutra razmatra odluku o intervenciji na tržištu kupovinom jestivog ulja\n26.12.2007. u 15:36\nCimosova livnica u Zenici bit će otvorena u januaru\n26.12.2007. u 13:21


U okviru manifestacije "Dani Vranja 2019" večeras je održano književno veče na kome je svoj rad predstavila književnica i novinarka Mirjana Bobić-Mojsilović. Trg ispred Narodnog muzeja u Vranju je bio premali da primi sve zainteresovane posetioce. U usto vreme, o....\nyoutu.be/3SWjEsxDTU8 U Vranju počinje manifestacija "Dani Vranja 2019 ", a pored bogatog kulturnog i muzičkog programa, na šetalištu u centru grada svoje radove će predstaviti i mnogi Vranjski umetnici. Među njima je i Gorana Lazarević, koja svoja dela izlaže ve�....\nPo peti put u Vranju će biti održan "Letnji atelje" na kome će Vranjski umetnici stvarati ispred same publike. Tradicionalno, pored velikog broja afirmisanih umetnika, učestvovaće i studenti umetničkih fakulteta, učenici osnovnih i srednjih &scar....\nPrva radionica dekupaža u Vranju Dekupaž je umetnička tehnika dekorisanja predmeta komadima papira. Dekupaž se vekovima koristi i usavršava u svetu, a može se primeniti na velikom broju predmeta kao i na nameštaju. U Vranju se po prvi put organiz....\nДо краја овог месеца из Подмосковља би требала да крену четири велика камиона у којима ће бити делови споменика Стефану Немањи који ће красити Савски трг у Београ�....\nTрећа епизода серијала путописа Милоша Крстића "Ко лагано иде, даље ће стићи“ је посвећена прецима страдалим за слободу. Епизода води гледаоце на Кајмкчалан. ....\nОдбор за стандардизацију србског језика упутио је писмо Националном савету за високо образовање у коме истиче да не постоји посебан језик Бошњака који се лингвис....\nНа Мећавнику је 12. јула завршен VII фестивал руске музике "Кустендорф класик"“ који је организовао србски режисер Емир Кустурица уз подршку компаније &bdquo....


1494. Španski moreplovac Kristofor Kolumbo otkrio ostrvo kasnije nazvano Jamajka.\n1898. Umro srpski književni i pozorišni kritičar i istoričar književnosti Svetislav Vulović, profesor Velike škole u Beogradu, član Srpske kraljevske akademije, jedan od najuticajnijih srpskih književnih kritičara u XIX veku.\n1999. Tokom vazdušnih udara NATO na Jugoslaviju pogođen putnički autobus kod Peći, na Kosovu. Poginulo 20 osoba, a 43 povređene. U Novom Sadu pogođena zgrada TV Novi Sad. U sedištu NATO u Briselu saopšteno da je za 42 dana vazdušnih napada na SRJ izvedeno 14.000 letova\n2006 – Saučesnik u napadu na Svetski trgovinski centar u Njujorku 11. septembra 2001. Zakarija Musaui (Zacarias Moussaoui) osudjen je na doživotni zatvor. To je prva i jedina presuda koju je izrekao američki sud za napade na SAD 11. septembra u kojima je poginulo skoro 3.000 ljudi.


Vučić: Nisam dobio poziv za Brisel\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da nije dobio poziv za nastavak dijaloga u Briselu ovog meseca, ali da će se pozivu odazvati ako ga dobije.\n"Ako dobijem poziv ja ću da idem", istakao je Aleksandar Vučić, a na pitanje da li to znači da ovog meseca neće biti ni nastavka tehničkog dijaloga odgovorio potvrdno.\nVučić je rekao da nije dobio poziv ni da ide na ustoličenje mitropolita Joanikija 5. septembra.\n"Nisam dobio poziv, ako dobijem razmisliću pa ću vas obavestiti", rekao je Vučić povodom pisanja lista Danas da je dobio pozivnicu i da se neće odazvati.\nVucić je napomenuo da je to čak na naslovnoj strani.\n"Oni slažu i baš ih briga. Ne sekiraju se uopšte i kreiraju sve tekstove na lazi", ukazao je Vučić.


Održana sednica Štaba za vanedne situacije opštine Apatin\nU Plavoj sali SO održana je druga redovna sednica Štaba za vanredne situacije opštine Apatin. Na istoj saznajemo da je opština Apatin spremna za predstojeće snežne padavine, što je na sednici izneo šef Zimske službe Dragan Popović.\n- Trenutno raspolažemo sa 75 tona soli, a u toku je nabavka još 200 tona. To je količina koja je potrebna za redovno održavanje puteva za zimu sa prosečnom količinom padavina, rekao je Popović.\nPopović je istakao da je spremnost zimske službe podignuta na prvi nivo sa 50 odsto mehanizacije.\nNa sednici kojom je predsedavao Milan Škrbić, predsednik opštine Apatin, pored izveštaja Zimske službe usvojen je godišnji program mera i radova na smanjenju rizika od poplava u 2019. godini, usvojena je odluka o pokretanju inicijative za uspostavljanje saradnje i udruživanje gradova i opština u slivu Gornjeg toka Dunava sa gradom Somborom, opštinama Odžaci, Kula, Bač i Bačka Palanka, kao i druge odluke koje su značajne za opštinu i njenu bezbednost i sigurnost.\nTagovi: sednica Štab za vanedne situacije opštine Apatin Apatin 2018


U fokusu - Afera Indeks: Džentlmenskih sedam godina - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nAfera Indeks: Džentlmenskih sedam godina\nOd prvobitno 86 optuženih zbog zastarelosti krivičnih dela postupak se trenutno vodi samo protiv četrdesetdvoje „indeksovaca“, ali će i taj broj još da se smanji kada ove godine nastupi apsolutna zastarelost za još deset okrivljenih. Dok gotovo svi zameraju sudiji Slađani Bojković što nije razdvojila postupak, ona se pravda da to nije mogla po zakonu jer između optuženih postoji međusobna veza i istovetni dokazi\nBy Violeta GLIŠIĆ Petak, 9. septembar 2016.\nSuđenje optuženima u aferi „Indeks“ ušlo je u sedmu godinu. Za to vreme dete poraste dovoljno da pođe u školu, a sudija Slađana Bojković nije uspela da donese čak ni prvostepenu presudu. Na objedinjenoj optužnici našlo se 86 osumnjičenih, pa je opravdano pitanje da li je sudija mogla i morala da razdvoji postupke. Ovako zbog zastarelosti krivičnih dela postupak se trenutno vodi samo protiv četrdesetdvoje optuženih, mada će i taj broj još da se smanji, kada ove godine nastupi apsolutna zastarelost za još 10 okrivljenih. To praktično znači da niko od studenata optuženih za davanje mita neće odgovarati za ovo krivično delo, već bi čak moglo doći do toga da država mora da im plati odštetu za tolike godine provedene na sudu.\nOvaj slučaj jasno postavlja pitanje da li je država uopšte sposobna da se nosi sa ovako velikim i komplikovanim suđenjima, naročito ako se uzme u obzir da su optuženi, pored velikog broja zahteva za izuzeće, koristili i lekarska opravdanja i sve drugo što im je Zakon dozvoljavao da ovaj sudski proces razvuku u nedogled. Ipak, najveća ironija je što im je u tome pomogla država Srbija, reformom pravosuđa, pa je ovaj sudski proces tri puta počinjao od nule.\nAfera „Indeks“ otkrivena je u leto 2006. godine kada je prvooptuženi Saša Jovanović, po navodima optužnice, ponudio policijskom inspektoru Tomislavu Spasiću da mu „sredi“ da završi Pravni fakultet u Kragujevcu, a da ga zauzvrat Spasić ne uhapsi zbog ilegalne prodaje ukradenih automobila. Spasić je o tome obavestio nadležne u Policijskoj upravi u Velikoj Plani i od tada postao „prikriveni islednik“ koji je šest meseci prikupljao dokaze protiv profesora Pravnog fakulteta.\nPrva grupa od devet kragujevačkih profesora uhapšena je 20. februara 2007. godine, a kasnije i svi ostali, pa se na objedinjenoj optužnici tada Okružnog tužilaštva u Smederevu našlo čak 86 lica, optuženih za 120 krivičnih dela.\nOvakav nezapamćen slučaj u istoriji srpskog pravosuđa dodeljen je tada Višem sudu u Smederevu, koji nije čak imao ni dovoljno veliku prostoriju da smesti sve optužene, njihove advokate, ali i predstavnike javnosti, pa je za mesto suđenja izabrana sala Skupštine grada.\nPre početka suđenja sudija Slađana Bojković je pokušala da sud u Smederevu proglasi nenadležnim jer je ocenila da se u ovom slučaju radi o delu organizovanog kriminala za koje se sudi u Specijalnom odeljenju Višeg suda u Beogradu. Ona je u svom rešenju ocenila da optuženi ne čine grupu koja je nastala neposredno radi vršenja krivičnih dela, već se radi o sistemu koji se uhodao velikim brojem ponavljanja, pa na osnovu toga smatra da čine organizovanu grupu.\nODREDBE ZAKONA O KRIVIČNOM POSTUPKU\nMinimum - tri od osam\nOdredbe Zakona o krivičnom postupku se primenjuju na dela organizovanog kriminala ako je izvršeno delo rezultat organizovanog delovanja više od dva lica čiji je cilj vršenje teških krivičnih dela radi sticanja dobiti ili moći, a za postojanje krivičnog dela organizovanog kriminala mora da su ispunjenja još najmanje tri od sledećih uslova:\n- da je svaki član kriminalne organizacije imao unapred određeni zadatak ili ulogu\n- da je delatnost kriminalne organizacije planirana na duže vreme ili neograničeno\n- da se delatnost organizacije zasniva na primeni određenih pravila interne kontrole i discipline članova\n- da se delatnost organizacije planira i vrši u međunarodnim razmerama\n- da se u vršenju delatnosti primenjuje nasilje ili zastrašivanje ili da postoji spremnost za njihovu primenu\n- da se u vršenju delatnosti koriste privredne ili poslovne strukture\n- da se koristi pranje novca ili nezakonito stečene dobiti\n- da postoji uticaj organizacije ili njenog dela na političku vlast, medije, izvršnu ili sudsku vlast ili na druge društvene ili ekonomske činioce\nKako je u Zakonu o krivičnom postupku navedeno da dela organizovanog kriminala moraju da ispune tri od osam navedenih uslova (vidi antrfile), sudija je smatrala da su „indeksovci“ imali unapred određenju ulogu ili zadatak, njihova delatnost je planirana na duže vreme ili neograničeno, a u njenom vršenju koristili su privredne ili poslovne strukture.\nIpak, Vrhovni sud je u svom rešenju istakao da je prvostepeni sud pogrešno zaključio i da ni iz opisa krivičnih dela, ni iz spisa predmeta ne proizilazi da su ispunjeni uslovi za postojanje dela organizovanog kriminala.\nMeđutim, pitanje je koja od ta tri uslova optuženi ne ispunjavaju? Zar nisu imali unapred određene uloge kada se tačno znalo ko je posrednik između studenata i profesora i kom profesoru treba da se obrate za intervenciju kod nekog od kolega?\nS obzirom da se drugooptuženoj Dragani Petrović stavlja na teret izvršenje krivičnih dela još tokom 1997. godine, a mnogim studentima da su ispite kupovali tokom 2002. pa čak i neposredno pred hapšenje 2006. godine, zar to ne ukazuje na činjenicu da je „delatnost“ planirana i vršena duže vreme, odnosno dok nije otkrivena?\nNa kraju, zar u opisu dela optuženog Zorana Simića, šefa studentske službe fakulteta ne stoji da je on sačinjavao lažnu dokumentaciju u vidu ispitnih prijava i zapisnika o polaganju ispita i tako omogućio da studentima koji nisu izlazili na ispit bude upisana ocena? Takođe, kako bi određeni studenti, kako stoji u optužnici, mogli da se ispišu sa fakulteta da bi položili neki ispit u Beogradu ili Banja Luci i da se potom ponovo upišu na kragujevački, a da u tome nisu korišćenje strukture fakulteta?\nPitanje je da li bi se stvari u ovom slučaju drugačije odvijale da se optuženima i sudilo u Specijalnom odeljenju Višeg suda u Beogradu, jer bi proces i u tom slučaju bio obuhvaćen reformama pravosuđa.\nKljučna karika - Dragana Petrović\nKako bilo, suđenje se vratilo pod okrilje Smedereva i već od tada počinju problemi u ovom procesu. Bilo je jasno da će sudiji Bojković biti veoma teško da na jednom mestu okupi sve optužene i njihove advokate, pa se u pravničkom svetu odmah povelo pitanje razdvajanja postupka. Po Zakonu predlog da se razdvoji postupak mogao je da podnese javni tužilac, a to je u svakom trenutku mogao da predloži i nadležni sudija.\nIako je u jednom trenutku čak i tadašnji Državni sekretar Ministarstva pravde Danilo Nikolić izjavio da bi „svako ko iole poznaje krivični postupak, pa čak i student Pravnog fakulteta, razdvojio postupak i omogućio da se normalno sudi“, reakcija sudije Slađane Bojković je izostala.\nSedam godina od početka suđenja ona objašnjava da je postupak bilo nemoguće razdvojiti jer su optužnicom obuhvaćeni profesori i studenti, tako da su radnje svakog od studenta povezane sa radnjama jednog ili više profesora i službenika, a svi oni su povezani sa radnjama optužene Dragane Petrović, tada profesorke Krivičnog prava na Pravnom fakultetu u Kragujevcu. To, po rečima sudije, znači da između izvršenih dela postoji međusobna veza i da su predloženi isti dokazi. Dalje ,ističe da produženo krivično delo, za koje se terete osumnjičeni, čini više istih ili istovrsnih krivičnih dela počinjenih od strane istog učinioca i da se za njega izriče jedna kazna.\n- Izdvajanjem radnji iz produženog krivičnog dela, optužnica bi bila prekoračena na štetu Dragane Petrović, ali i svih ostalih kojima se na teret stavlja to delo, jer bi se u toj situaciji za slučaj osuđujuće presude utvrđivale pojedinačne kazne, a potom izricala jedinstvena, što je svakako nepovoljnije po optužene. Dakle, mogućnost razdvajanja postojala je samo u situaciji da je svaka radnja optužnim aktom bila kvalifikovana kao zasebno krivično delo, ističe Slađana Bojković.\nDa je sve što je rekla gospođa Bojković istina, slaže se profesorka prava Vesna Rakić Vodinelić, ali objašnjava da to nije cela istina. Naime, ističe da joj se čini da se u ovom slučaju više vodilo računa o komoditetu Dragane Petrović nego o donošenju presude zasnovane na činjenicama u jednom razumnom vremenskom periodu.\n- Razumem stav sudije da bi Dragana Petrović, kao ključna osoba koja ih sve povezuje, razdvajanjem postupka morala da se pojavljuje u svim pojedinačnim postupcima, ali se oni mogu vremenski koordinisati i dobro organizovati da se ne bi održavali u isto vreme. Takođe, postoji način da se njoj na kraju izrekne jedinstvena presuda. Mi nemamo sistem u kome se kazne sabiraju. Jedinstvenu kaznu bi odredio onaj sudija koji poslednji presuđuje, imajući u vidu one osude koje su u međuvremenu ne izrečene, nego postale pravosnažne, zaključuje naša sagovornica.\nTako u članu 552 Zakona o krivičnom postupku jasno stoji da ako je protiv istog osuđenog u dve ili više presuda izrečeno više kazni, a nisu primenjene odredbe o odmeravanju jedinstvene kazne za dela u sticaju (kada jedan učenilac učini više krivičnih dela za koja mu se istovremeno sudi) postupak za njeno izricanje može da pokrene javni tužilac ili osuđeni i njegov branilac.\nNa osnovu toga, kako objašnjava naša sagovornica, jasno je da je sud u Smederevu zauzeo džentlmenski stav prema osobi koja je prema navodima optužnice bila veza između optuženih profesora i studenata. Takođe, ne treba zaboraviti da je Dragana Petrović već tužila Pravni fakultet zato što nije mogla da se bavi naučnim radom posle izlaska iz pritvora, a odlukom Apelacionog suda isplaćeno joj je preko 760.000 dinara na ime odštete.\nMeđutim, nije samo nerazdvajanje postupka problem afere „Indeks“, već i pravni sistem Srbije koji je čini se optuženima dozvoljavao da se na suđenju pojavljuju kada im za to ostane vremena od drugih obaveza, ali i reforma pravosuđa, koja je bitno uticala na to da i posle sedam godina suđenja nemamo prvostepenu presudu. O tome u drugom delu teksta o aferi „Indeks“.


Datum objave: 12.06.2019 13:50 | Autor: KEI\nPredstavnici crnogorskih institucija su kolegama iz EK predstavili napredak koji je ostvaren od prošlogdišnjeg sastanka, kad su u pitanju oblasti konkurencije, državne pomoći, zaštite potrošača i zdravlja, kao i reforme u sektoru bankarstva, osiguranja i drugih finansijskih usluga.\nMinistri ekonomije, finansija i saobraćaja i pomorstva, Dragica Sekulić, Darko Radunović i Osman Nurković na sastanku su predstavili rezultate iz nadležnosti svojih resora, kao i predstojeće aktivnosti, a njihovo prisustvo sastanku, kako je ocijenjeno iz EK, pokazuje posvećenost Crne Gore integracijama u EU.\nIstakao je da Crna Gora ozbiljno shvata sve obaveze iz pregovaračkog procesa, navodeći da, podsjetivši da je u martu ove godine usvojena Pregovaračka pozicija za preostalo neotvoreno poglavlje 8. Konkurencija, te da Crna Gora očekuje poziv za predavanje Pozicije Evropskoj komisiji.\n„U međuvremenu, nećemo sjedeti skrštenih ruku, već ćemo nastaviti s radom na daljem unapređenju rezultata u oblasti zaštite konkurencije i kontrole državne pomoći, na čemu insistira i Evropska komisija. Nastavljamo sa aktivnostima na ispunjenju obaveza definisanih završnim mjerilima jer istinski težimo dostizanju standarda koji su neophodni za članstvo u Uniji“, poručio je Drljević.\n„Svako od tih poglavlja je otvoreno, osim poglavlja 8 – Konkurencija, koji je još na stolu država članica i o kom se još raspravlja. Ovogodišnji izvještaj o napretku dao je smjernice Crnoj Gori za različite oblasti. Dobar napredak je ostvaren u poglavlju 3, kao i poglavlju 7. Kad je u pitanju poglavlje 4, EK je ocijenila da je Crna Gora spremna za naredni kroak, a u tom kontekstu naročito pozdravljamo osnivanje organa za državnu pomoć“, rekla je ona.\nMinistar saobraćaja i pomorstva Osman Nurković se u svom izlaganju osvrnuo na poslovanje i budućnost nacionalne aviokompanije istakavši njen značajan indirektni uticaj na privredu a posebno na turizam Crne Gore. “Ne možemo zanemariti pozitivno poslovanje u posljednje dvije godine, kao ni broj putnika koje ova kompanija preveze tokom čitave godine. Ne manje važno je pomenuti i zaposlene, vodeći računa da se radi o licenciranom osoblju u čije obrazovanje i usavršavanje su uložena značajna sredstva”, poručio je Nurković. On je naglasio da se u Vladi ozbiljno bave ovim pitanjem i rade na iznalaženju najboljeg rješenja.\nPredstavnici Evropske komisije su iskazali razumijevanje za značaj nacionalne aviokompanije i njen uticaja na kompletnu crngorsku privredu i u tom dijelu iskazali spremnost da, u konsultacijama sa crnogorskom stranmom doprinesu iznalaženja najboljeg rješenja.\n„Nastavićemo sa aktivnostima na širenje svijesti o značaju i pravilima državne pomoći, kroz podršku Agenciji za zaštitu konkurencije, kada je u pitanju izgradnja njenih administrativnih kapaciteta“, istakao je ministar finansija, Darko Radunović.


Bugarska i makedonski „non pejper“\nBugarska neće promeniti stav prema početku pregovora Severne Makedonije sa Evropskom unijom, rekao je bugarski minstar spoljnih poslova Svetlan Stoev posle susreta sa evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varheljijem. Istovremeno, bugarski mediji su objavili „non-pejper“ koji je odmah ocenjen kao neprihvatljiv za vlasti u Sofiji. Zaev zadovoljan sadržajem predloga.\nPoseta evrokomesara za proširenje Olivera Varheljija Sofiji, kako se čini, nije rezultirala pomakom u procesu rešenja otvorenih pitanja, koja već mesecima blokiraju početak pregovora Severne Makedonije sa Evropskom unijom.\n„Bugarska je otvorena za aktivan, sveobuhvatan i otvoren dijalog sa Severnom Makedonijom… Ne može da se očekuje promena nacionalnog stava Bugarske prema Severnoj Makedoniji“, rekao je šef diplomatije u tehničkoj vladi Bugarske.\nVarhelji i portugalski ministar spoljnih poslova Augusto Santos Silva, čija zemlja predsedava Evropskom unijom, sastali su se sa bugarskim zvaničnicima u pokušaju da sa mrtve tačke pokrenu odavno zaglavljene pregovore Severne Makedonije i Albanije sa EU.\nStoev je, pak, naglasio da Bugarska od Skoplja očekuje potpuno poštovanje Sporazuma o dobrosusedstvu iz 2017. godine, koji vlasti Severne Makedonije smatraju jedinim preduslovom za početak pregovora sa EU.\nBugarski ministar je, istovremeno, rekao i da je spreman da razgovara sa makedonskim šefom diplomatije Bujarom Osmanijem, ali u okvirima ingerencija koje ima tehnička vlada.\nIstovremeno sa posetom evropskih zvaničnika, bugarski mediji su objavili „non-pejper“ o rešavanju problema vezanog za početak pregovora sa Skopljem, čije se autorstvo pripisuje Portugaliji. Makedonski premijer Zoran Zaev, svega dan pošto je prilično cinično odgovorio na bugarske zamerke, pozdravio je predlog koji su u Skoplje doneli Varhelji i Santoš, navodeći da predstavlja dobar osnov za rešavanje problema.\n„Za nas je jako važno da predlog ne zadire u pitanja makedonskog identiteta, čime je naš ključni zahtev ispunjen. Snažno verujemo da je predlog dobra osnova i za ključne zahteve Bugarske“, rekao je Zaev posle susreta sa evropskim zvaničnicima.\nBugarska agencija BGNES je dokument ocenila kao „neprihvatljiv“, navodeći se da se tim aktom Severna Makedonija oslobađa od odgovornosti da sprovede eventualne buduće dogovore.\nOva agencija je navela da će ovaj predlog predočen bugarskim zvaničnicima, uz očekivanje da će odmah biti odbijen, jer se ne pominje „poreklo makedonskoj jezika“.\nTakođe, navodi se da veći deo ovog dokumenta čine ranije odbijeni predlozi koje su Sofiji predočile nemačke diplomate.\nBugarska tvrdi da je „makedonski jezik nastao 1944. godine“, te da može da se računa jedino kao „pisana regionalna forma bugarskog jezika“.


Sukob policije i naoružane grupe na Kosovu\nРубрика: Политика, Актуелно Аутор: новинарство пута прочитано Датум: 15.07.2007 Одштампај\nKosovska policijska sluzba (KPS) je potvrdila da je u subotu posle 16 časova kod sela Radiševo, u opštini Srbica, došlo do razmene vatre izmedju pripadnika policije i neidentifikovane naoružane grupe u maskirnim uniformama.\nPortparol KPS-a, Veton Eljsani je za agenciju Beta izjavio da je nekoliko stanovnika sela Radiševo, dok su sekli drva, videli grupu ljudi, kako su seljaci izjavili, „u maskirnim uniformama nekadašnje Vojske Jugoslavije i koji su govorili srpskim jezikom“.\nPolicija je, pošto je obaveštena o dogadjaju, izašla na lice mesta i tokom pretrage terena naišla na uniformisane osobe koje su, čim su primetile policiju, pucale u njihovom pravcu.\nU pucnjavi nije bilo povredjenih.\nPolicija je pozvala pojačanje i na poziv su se odmah odazvali pripadnici specijalnih jedinica KPS-a i pripadnici Kfora, a u operaciji je korišćen i jedan helikopter Kfora.\n„Pripadnici KPS-a su videli uniformisane osobe, ali mi ne možemo reći da li se radilo o maskirnim uniformama (nekadašnje) Vojske Jugoslavije niti da li su oni koji su pucali na policiju bili Srbi ili pripadnici druge nacionalnosti“, izjavio je Eljsani.\nOn je rekao da je današnja akcija policije na otkrivanju uniformisanih lica pokazala izuzetno dobru saradnju pripadnika policije i Kfora.\nKPS je blokirao mesto odakle su napadači pucali na policiju i sutra će pretražiti mesto radi pronalaženja eventualnih dokaza. Kosovska policija, UNMIK policija i Kfor nastaviće opsežnu istragu povodom tog slučaja.\n(Beta), Subota, 14. jul 2007. 22:09\n« « Претходне вести: Danas Turci, sutra možda svi ostali\nНаредне вести: Pokvarenjaci » »


SOKO BANJA - Katalog privatnog smeštaja - Rekonstrukcija puta Sokobanja-Knjaževac-Pirot\nOve nedelje 2123\nOvog meseca 19502\nRekonstrukcija puta Sokobanja-Knjaževac-Pirot\nProtokol o izradi projektne dokumentacije za rekonstrukciju puta Sokobanja – Knjaževac – Pirot, potpisan je 4. aprila u Zajeèaru.\nProtokol su potpisali državni sekretar u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja zadužen za NIP Milan Ðokiæ i direktor Regionalne agencije za razvoj Istoène Srbije (RARIS) Vladan Jeremiæem, saopštilo je ministarstvo.\nIzrada potrebnog projekata biæe finasirana sredstvima Nacionalnog investicionog plana, što predstavlja pripremu i prvi korak u rekonstrukciji ovog putnog pravca u istoènoj Srbiji koji koriste stanovnici Sokobanje, Knjaževca i Pirota.\nPored toga, ovaj putni pravac se koristi i za dolazak turista na Staru planinu, koji stižu autoputem, a zatim preko Sokobanje i Knjaževca.\nU 2012. godini u okviru Programa “Izrada projektno tehnièke i planske dokumentacije za regionalne projekte” Nacionalni investicioni plan æe finansirati izradu nepohodnih planskih dokumenata i glavnih projekata za pet regionalnih projekata.\nOvaj Program NIP realizuje u saradnji sa regionalnim razvojnim agencijama i lokalnim samoupravama, navodi se u saopštenju.


Izbori 1990: Rekordna izlaznost, glumački okršaj i istorijska pobeda socijalista | N1 Srbija\n11.02.2020. |14.41 |\nRaspisivanju izbora prethodilo je donošenje novog Ustava Srbije, uprkos protivljenju tek nastalih opozicionih partija, koje su se zalagale za to da ustav bude donet tek nakon konstituisanja višestranačkog parlamenta, po ugledu na većinu postkomunističkih država. Ipak, na julskom referendumu 1990. godine većina birača izjasnila se da prvo bude usvojen najviši zakonodavni akt, pa je Srbija tako postala jedina republika u SFRJ koja je ustav donela u jednopartijskom parlamentu, pre raspisivanja višestranačkih izbora.\nPolitički život u prvoj godini obnovljenog višestranačja u Srbiji obeležile su tri političke partije – Demokratska stranka, Srpski pokret obnove i Socijalistička partija Srbije, iz kojih su u naredne tri decenije nastale sve iole relevantne stranke.\nJedna od prvih partija u Republici Srbiji, koja je u to vreme još nosila prefiks socijalistička, bila je Demokratska stranka. Grupa od 13 intelektualaca, uglavnom disidenata, među kojima su bili Dragoljub Mićunović, Zoran Đinđić, Vojislav Koštunica i Kosta Čavoški, objavila je 11. decembra 1989. u Beogradu programski proglas o osnivanju Demokratske stranke. Osnivačka skupština kojom je i formalno obnovljen rad izvorne Demokratske stranke Ljubomira Davidovića održana je 3. februara 1990. godine u Beogradu, a za predsednika je izabran Dragoljub Mićunović.\nOsnivačka skupština Demokratske stranke 3. februara 1990. godine\nTe zime osnovan je i Srpski pokret obnove, stranka koja se već na prvim višepartijskim izborima u Srbiji nametnula kao lider opozicije. SPO je nastao 14. marta 1990. udruživanjem otcepljenog krila Srpske narodne obnove iz Nove Pazove i Srpskog slobodarskog pokreta Vojislava Šešelja, a za predsednika stranke izabran je književnik Vuk Drašković, koji je krstio najstarijeg Šešeljevog sina.\nPovod za politički razlaz dvojice kumova bio je upad grupe mladića 31. maja 1990. godine u salu Jugoslovenskog dramskog pozorišta i prekidanje kontroverzne predstave “Sveti Sava“, u kojoj je lik svetitelja tumačio Žarko Laušević. Osudivši taj čin, Drašković je Šešelja okrenuo protiv sebe i tako nesvesno kumovao nastanku Srpske radikalne stranke. Odvajanjem Šešeljeve struje iz SPO nastao je najpre Srpski četnički pokret, čija je registracija odbijena, a nepunu godinu kasnije i Srpska radikalna stranka.\nVećinski izborni sistem u dva kruga\nSocijalistička partija Srbije osnovana je 17. jula 1990. u Beogradu, na Kongresu ujedinjenja Saveza komunista Srbije (SKS) i Socijalističkog saveza radnog naroda Srbije (SSRNS), a za predsednika je izabran Slobodan Milošević. Prilikom osnivanja, partija je postala pravno-imovinski naslednik te dve društveno-političke organizacije, što joj je obezbedilo imovinu i sredstva čija je vrednost procenjena na oko 160 miliona američkih dolara, kao i kontrolu nad gotovo svim medijima.\nDominantan položaj u odnosu na opozicione stranke Socijalistička partija Srbije dodatno je ojačala odlukom da prvi višestranački izbori budu sprovedeni prema većinskom dvokružnom sistemu, koji favorizuje velike partije. Srbija je bila podeljena na 250 izbornih jedinica, a na svakoj od njih biran je po jedan narodni poslanik. Ukoliko nijedan od kandidata ne bi osvojio više od pedeset odsto glasova izašlih birača, pobednik bi bio odlučen u drugom krugu, između dva najbolje plasirana kandidata iz prvog kruga. Većinski izborni sistem primenjen je samo na parlamentarnim izborima 1990. godine, da bi već dve godine kasnije bio zamenjen proporcionalnim izbornim sistemom sa devet izbornih jedinica.\nPrva godina višestranačja u Srbiji\nIzvor: Printskrin/Youtube/momcilo trajkovic\nI dok su Milošević i socijalisti u izbornu trku ušli koristeći kompletnu infrastrukturu Saveza komunista Srbije i SSRNS, opozicione partije su kretale od nule, mukotrpno radeći na konstituisanju opštinskih odbora širom Srbije. Finansije su bile dodatni problem za Miloševićeve oponente, koji su se izdržavali uglavnom prihodima od članarine, prilozima i donacijama. Suočeni sa gotovo potpunom medijskom blokadom, uz retke izuzetke poput televizije Studio B i Radija B92, opozicione stranke su pribegle organizovanju javnih skupova, pokušavajući tako da privuku nove članove i iskažu protivljenje režimu.\nNakon raspisivanja parlamentarnih i predsedničkih izbora, opozicija je otvoreno ispoljavala nezadovoljstvo izbornim uslovima, preteći bojkotom ukoliko se oni ne promene. Pretnju su ispunili u novembru, kada je čak 19 opozicionih partija proglasilo bojkot izbora. Uslovljen mogućim gubitkom legimititeta izbora, Milošević je ipak pristao na deo zahteva opozicije, koja je potom promenila odluku i pozvala birače da izađu na glasanje.\nPrebijanje demonstranata ispred Televizije Beograd\nDa će izborna kampanja biti burna moglo se naslutiti već na prvom opozicionom skupu od 1945. godine, koji su, tražeći održavanje prvih višestranačkih izbora, 13. juna u Beogradu organizovali Demokratska stranka, Liberalna stranka, Narodna radikalna stranka, Socijaldemokratska partija Jugoslavije i Srpski pokret obnove. Nakon mitinga, demonstranti su se uputili ka zgradi Radio-televizije Beograd, čije je izveštavanje o aktivnostima opozicionih stranaka imalo izrazito negativnu konotaciju, pa su Miloševićevi protivnici državnu televiziju ubrzo prekrstili u “TV bastilju“. Ispred zgrade Televizije Beograd intervenisala je policija, a među više desetina povređenih demonstranata bili su i lider DS Dragoljub Mićunović i književnik Borislav Pekić.\nDo incidenata dolazilo je u više navrata i tokom izborne kampanje, a događaj koji je doslovce bio na ivici krvoprolića odigrao se 29. septembra ispred Doma kulture u Kosovu Polju, na istom onom mestu na kojem je Slobodan Milošević tri godine ranije izgovorio čuvenu rečenicu “Niko ne sme da vas bije!“. Predizborni miting Srpskog pokreta obnove umalo se pretvorio u tragediju kada su pristalice Socijalističke partije Srbije, koja je u isto vreme zakazala kontramiting, pokušale da probiju policijski kordon i napadnu članove i simpatizere SPO.\n“Slušajte me, pristalice Srpskog pokreta obnove, na svaku provokaciju odgovorite na kolenima, skrštenih ruku“, zavapio je u tom trenutku lider SPO Vuk Drašković, pozivajući svoje simpatizere na uzdržanost.\nPrisebnošću policije i razumnih ljudi s obeju strana sprečen je krvavi sukob, a koliko je situacija bila ozbiljna najbolje ilustruju tvrdnje pojedinih učesnika događaja da je među pristalicama i SPS i SPO bilo naoružanih ljudi.\nVatreni govori Vuka Draškovića na mitinzima te jeseni ubrzo su lidera SPO ustoličili za “kralja trgova“, podarivši mu epitet koji je s uspehom opravdavao čitave poslednje decenije minulog veka. Ipak, jedna rečenica, izgovorena na stranačkom skupu u Novom Pazaru septembra 1990. godine, pratiće Draškovića kao zla kob u godinama u kojima je oštrica reči neretko bila ubojitije oružje od puške i noža.\n“Svaki onaj ko u ruku, ovom Raškom zemljom, stegne turski barjak, ustaški barjak, albanski barjak ili bilo čiji drugi barjak sem srpskog, ostaće i bez ruke i bez barjaka“, poručio je tada Drašković, kasnije uzalud objašnjavajući da se u svom zapaljivom govoru poslužio metaforom, koje su ga, kako je priznao, skupo koštale u političkoj karijeri.\nOpozicione stranke vodile su uglavnom ideološke kampanje suprotstavljanja režimu, za razliku od socijalista koji su se opredelili za konstruktivnu programsku kampanju, u kojoj su dominirale pozitivne poruke. Tematske okosnice bile su usmerene ka nacionalnom i državnom pitanju, perspektivama društvenog i privrednog razvoja, kao i razvoju demokratije.\nSocijalistička partija Srbije ušla je u kampanju uz slogan ”Sa nama nema neizvesnosti”, igrajući na kartu straha birača od promena sistema, raspada zajedničke države i gubitka suvereniteta Srbije, dok je Demokratska stranka sloganima ”Prelomite pametno” i ”Vreme je” sugerisala diskontinuitet s tadašnjim režimom. SPO je sloganima akronimima, poput ”Snaga, pobeda, obnova” i ”Sutra počinje odmah”, u kojima početna slova daju skraćenicu imena stranke, nastojao da poveća poznatost na političkoj sceni i formira imidž stranke.\nIzvor: Arhiva SPO\nTransparent Socijalističke partije Srbije u kampanji za prve višestranačke izbore\nIzborna kampanja imala je tragičan završetak, kada je u selu Dubnica kod Vranja aktivista Socijalističke partije Srbije usmrtio člana Srpskog pokreta obnove Slobodana Ivanovića (29) dok je lepio plakate SPO. Završni miting stranke Vuka Draškovića u zavejanom Beogradu pretvorio se u neku vrstu komemorativnog skupa nastradalom članu SPO, koji je postao prva žrtva sa političkom pozadinom u višestranačkoj Srbiji.\nNa prve višepartijske izbore izašlo je više od pet miliona birača, što predstavlja najveću izlaznost u tridesetogodišnjoj istoriji stranačkog pluralizma u Srbiji. Za ukupno 44 kandidatske liste glasalo je 5.030.440 birača (71,49 odsto od broja upisanih), a u prvom krugu izabrano je 96 narodnih poslanika. Ostalih 154 mandata podeljeno je u drugom krugu izbora 23. decembra. S obzirom na to da su izbore bojkotovale stranke koje predstavljaju kosovske Albance, SPS je na KiM osvojio 30 od ukupno 34 mandata, a u pet izbornih jedinica socijalisti nisu imali ni jednog protivkandidata.\nSlogani koji su obeležili izbore 1990. godine\nRezultati izbora nisu realno odslikavali volju birača, jer je Socijalistička partija Srbije, zahvaljujući većinskom izbornom sistemu, osvojila čak 194 mandata, odnosno 77,6 odsto, iako je dobila tek 46,1 odsto glasova. Drugo mesto zauzeo je Srpski pokret obnove sa gotovo 16 odsto glasova, ali tek 19 poslaničkih mandata (7,6 odsto). Još lošije je prošla Demokratska stranka, čijih je 7,5 odsto glasova pretočeno u svega sedam mandata (2,8 odsto). Zanimljivo je i da su demokrate svih sedam poslaničkih mesta osvojile u Beogradu. Preostali mandati pripali su manjinskim strankama (13) i različitim grupama građana (osam).\nPobeda Slobodana Miloševića na istovremeno održanim predsedničkim izborima bila je još ubedljivija, a lider SPS slavio je već u prvom krugu. U konkurenciji čak 32 kandidata, Milošević je osvojio skoro 3,3 miliona glasova, nadmašivši tako rezultat svoje partije na parlamentarnim izborima za bezmalo milion glasova.\nRezultati parlamentarnih izbora i raspodela poslaničkih mandata\nBroj poslaničkih mesta koje su na prvim izborima osvojili socijalisti, ostaće zabeležen u tridesetogodišnjoj višestranačkoj istoriji u Srbiji kao apsolutni rekord po broju mandata koji je pripao jednoj političkoj partiji. Za premijera je izabran Dragutin Zelenović, a kuriozitet je činjenica da je to bila jedina jednopartijska vlada, jer su sve naredne bile koalicione.\nSvega četiri žene u poslaničkim klupama\nPrvi skupštinski saziv ostaće upamćen po rekordno malom broju žena, jer su poslaničke klupe zauzele svega četiri dame. Da će parlamentom dominirati muškarci moglo se naslutiti već prema podnetim listama kandidata, jer su pripadnice lepšeg pola zauzimale tek svako dvadeseto mesto – među 1.706 pretendenata na poslanički mandat bila je samo 81 žena.\nPrve višestranačke izbore obeležio je i veliki broj glumaca koji se našao na listama – čak devet, što predstavlja rekord koji do danas nije oboren. U političkom ringu našli su se doajeni glumišta Ljubiša Samardžić i Voja Brajović, koje su kandidovale grupe građana, zatim Velimir Bata Živojinović, Miša Janketić i Steva Žigon ispred Socijalističke partije Srbije, kandidati Saveza reformskih snaga Jugoslavije u Srbiji Bora Todorović i Ljuba Tadić, kao i predstavnice Srpskog pokreta obnove Ljiljana Lašić i Ljiljana Bojanić Kontić. Ipak, njihova popularnost nije bila pretočena u poslaničke mandate, tako da je čast glumaca u prvom višepartijskom parlamentu (od)branio jedino Bata Živojinović.\nZanimljivo je bilo i u “književnom okršaju“ u jednoj izbornoj jedinici u Beogradu, gde su politička koplja ukrstili Milovan Vitezović iz Socijalističke partije Srbije, demokrata Milovan Danojlić i nekadašnji predsednik Udruženja književnika Srbije i jedan od osnivača Srpskog pokreta obnove Slobodan Rakitić. Pobedu je odneo kandidat SPO, koji je potom postao šef poslaničkog kluba te stranke.\nIzvan skupštinskog zdanja u ulici koja je tada još nosila ime Maršala Tita ostala su velika književna imena poput Svetislava Basare, Gojka Đoga, Ljubomira Ršumovića i Brane Crnčevića, a za mesto u prvom višestranačkom parlamentu nisu se izborili ni kandidati grupa građana Branko Milićević Kockica, Minja Subota i kustos Nikola Kusovac.\nPopularnost nije pomogla ni pevaču Miroslavu Iliću, koji je kao kandidat Socijalističke partije Srbije izgubio izbore u beogradskoj opštini Čukarica, a birači nisu iskazali zahvalnost ni autoru brojnih hitova narodne muzike, kompozitoru Milutinu Popoviću Zaharu. Neuspešan izlet u politiku imao je i trofejni košarkaš Crvene zvezde i nekadašnji reprezentativac Jugoslavije Ljubodrag Simonović Duci, koji je na izborima nastupio kao kandidat Zelene stranke.\nKragujevčani koji su glasali u Izbornoj jedinici 92 imali su priliku da biraju između Tomislava Nikolića iz Narodne radikalne stranke i kandidatkinje SPS Slavice Đukić, kojoj je 1990. drugo prezime bilo Đoković. Ipak, birači su poverenje ukazali članu SPO Mihajlu Markoviću, koji je u prvom sazivu parlamenta postao prepoznatljiv po leptir-mašni, što je inspirisalo Vojislava Šešelja da mu nadene podrugljiv nadimak “Cimermanov konobar“.\nVojislav Šešelj tokom predizborne kampanje\nUpravo je Vojislav Šešelj bio akter završnog čina prvih višestranačkih izbora u Srbiji, koji se odigrao juna 1991. u beogradskom radničkom naselju Rakovica. Lider tek osnovane Srpske radikalne stranke ušao je u parlament na dopunskim izborima za poslaničko mesto koje je ostalo upražnjeno nakon smrti književnika Miodraga Bulatovića. Šešelj je mandat osvojio pobedivši anonimnog automehaničara Radoša Karaklaića iz SPS u drugom krugu izbora, u koji nisu uspeli da se plasiraju ni književnik Borislav Pekić iz DS ni potpredsednik SPO prof. dr Jovan Marjanović. Rakovički dopunski izbori postaće tako paradigma srpske političke scene devedestih, čiji se efekti osećaju i trideset godina kasnije.\nparlamentarni izbori Izborni vremeplov Demokratska stranka Socijalistička partija Srbije Srpski pokret obnove Slobodan Milošević Vuk Drašković Dragoljub Mićunović Vojislav Šešelj Izbori 2020\nSve isto kao sad.Samo umesto Milosevica imamo Vucica,sto se tice stanja u Srbij.\nKada se odsluša ceo govor Vuka Draškovića(a ne samo ta rečenica, koju je TV Bastilja, montažom istrgla iz konteksta) na predizbornom mitingu SPO-a u Novom Pazaru, 1990. godine, savršeno je jasno, da u Draškovićevim rečima, nema trunke mržnje, prema muslimanima.\nKako ono kažu, podsećanje na "godine koje su nam pojeli skakavci". A izgleda, da nismo bolji ni sad, jer svojim izborom nastavljamo sa "skakavcima", pa nam onda svi drugi krivi, od Vatikana, Amerike, Putina, vanzemaljaca...........\nJKS: Predstavnici Vlaške stranke "Most" u Požarevcu verbalno napali beležnike 24.05.2020.\n24.05.2020. | Izbori 2020


Dogovorom do manjih gužvi na šalterima - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPočetna Vesti Dogovorom do manjih gužvi na šalterima\nDogovorom do manjih gužvi na šalterima\nOve nedelje je obnovljen ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji između ED Centar (u ime EPS Snabdevanje) i Javnog stambenog preduzeća Kragujevac koji omogućava građanima da plate utrošenu električnu energiju bez provizije i na naplatnim mestima JSP.\nZahvaljujući dobroj saradnji ED Centar i kragujevačkih komunalnih preduzeća, građani su godinama bili u mogućnosti da plate utrošenu električnu energiju bez provizije na šalterima ovih preduzeća, a recipročno tome, komunalne usluge na šalterima Elektrošumadije. Kada je sredinom prošle godine u okviru EPS-a formirano novo preduzeće EPS Snabdevanje, koje je od distribucija preuzelo posao prodaje i naplate električne energije, obustavljena je i naplata električne energije na šalterima JKP. Bilo je potrebno da se redefiniše ovaj način saradnje, s obzirom da se sada kao nova ugovorna strana pojavljivalo EPS Snabdevanje.\nU međuvremenu su sve ove promene dovele do nezadovoljstva građana i velikih gužvi koje su se stvarale na preostala dva naplatna mesta Elektrošumadije. Shvatajući nezadovoljstvo građana, rukovodstva ED Centar i JSP Kragujevac uložili su velike napore, tokom nekoliko meseci pregovora, da bi se došlo do dogovora i obnavljanja ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji ovih preduzeća.\n„Uvažavajući potrebe građana, tj. korisnika usluga ovih preduzeća, sve smo učinili da se ponovo uvede mogućnost plaćanja računa za električnu energiju na naplatnim mestima JSP, odnosno računa SON-a na naplatnim mestima elektrodistribucije“, ističu u ova dva preduzeća i dodaju: „I ovaj potez pokazuje da je zadovoljstvo korisnika u fokusu naših poslovnih aktivnosti“.\nInače, električna energija od sada može da se plati bez provizije na tri naplatna mesta JSP Kragujevac: Centar, Aerodrom, kao i na naplatnom mestu Stanovo, koje je ponovo aktivirano zahvaljujući ovom dogovoru. Podsećamo i da građani, recipročno tome, mogu bez provizije da plate račune objedinjene naplate na naplatnim mestima elektrodistribucije koji se nalaze u centru grada (objekat dispečerskog centra Elektrošumadije u krugu Energetike) i u upravnoj zgradi ED Centar/ED Elektrošumadija.\nPrethodni članakKrao zlato i novac iz stanova dece i nemoćnih\nSledeći članakTri nova filma u „Cineplexx-u“


U utorak u Crnoj Gori počinju komercijalni letovi, prvi stiže Wizz Air - Euromanager\nAerodromi Crne Gore dočekaće prve komercijalne letove u utorak iz Budimpešte i Memingena, avio-prevoznikom Wizz air, nakon čega će se letovi nastaviti.\nAerodromi Crne Gore dočekaće prve komercijalne letove u utorak iz Budimpešte i Memingena, avio-prevoznikom Wizz air, nakon čega će se istog dana iz Podgorice letjeti za Mađarsku i Njemačku, saopštio je izvršni direktor kompanije, Danilo Orlandić.\nNaši aerodromi su u potpunosti spremni za opsluživanje putnika i vazduhoplova u novonastalim okolnostima i mogu reći da smo sa nestrpljenjem čekali dan obnove komercijalnog saobraćaja”, naveo je Orlandić u saopštenju.\nOn je kazao da ih u kompaniji raduje činjenica da će nacionalni avio-prevoznik Montenegro Airlines (MA) imati svoj prvi let 12. juna za Ljubljanu, odnosno 14. juna za Frankfurt.\n“Kao što smo već pominjali, avio-kompanije sa kojima smo sarađivali u prethodnom periodu najavile su ozbiljan povratak na crnogorske aerodrome. Međutim, zbog situacije sa koronavirusom u većini evropskih zemalja, rasporedi letova su još podložni izmjenama, o čemu ćemo na vrijeme obavještavati javnost”, dodao je Orlandić.\nOn je naveo da će u svakom slučaju sredinom juna Crna Gora biti povezana sa nekim od glavnih evropskih gradova.\n“Svima koji namjeravaju doći u zemlju u kojoj nema zaraženih korona virusom, želimo srdačnu dobrodošlicu”, poručio je Orlandić.\nAerodrom PodgoricaCrna GoraObnavljanje letova\nAkcije Lenova uzletjele 15 posto zbog najave listiranja u Šangaju\nNeto dobit Privredne banke Zagreb u prvom polugodištu 374 milijuna kuna\nZagrebačka zračna luka uz projekt ‘Trust’ spremna za povećani promet


Čutura: "Odbrana ključ uspeha protiv Španije" - Sportske.net\nČutura: "Odbrana ključ uspeha protiv Španije"\nDalibor Čutura, iskusni reprezentativac Srbije u rukometu, tvrdi da će glavni adut srpskog tima protiv "Crvene furije" biti granitna odbrana.\nRukometaš Srbije Dalibor Čutura izjavio je danas da ukoliko ekipa bude igrala odlično odbranu protiv španije ne bi trebalo da ima problema na startu kvalifikacionog olimpijskog turnira u Alikanteu.\nReprezentacija Srbije sutra u 20.15 igra sa Španijom prvi meč kvalifikacija za Olimpijske igre u Londonu.\n"Sastav Španije je malo promenjen. Selektor Valero Rivera nije pozvao Entreriosa ni Ikera Romera. Tu su dvojica mladih rukometaša - Agizagabalaga i Antonio Garsija, dok Parodno propusta turnir zbog povrede. Takođe, nije u sastavu levo krilo iz Barselone Garsija, a umesto njega tu je Riverir sin", rekao je iskusni reprezentativac.\nOn je dodao da je bivši golman jugoslovenske reprezentacije Arpad Šterbik na spisku, ali da misli da se još nije oporavio od povrede.\n"Čitam, da Španci veliki respekt prema nama, naročito posle EP, gde smo osvojili srebro. Po izjavama vidim da su one tipa - konačno je Srbija tamo gde joj je mesto! Vicešampion Evrope je sa nama u grupi i da u duel ulaze maksimalno koncentrisani", rekao je Čutura.


Ko je Grk za kojim su odlepile Evropljanke? : Nadlanu.com\nKo je Grk za kojim su odlepile Evropljanke?\nObjavljeno 11. feb 2015. / 15:55:37\nDok osvaja Evropu i Evropljanke svojom harizmom, čak ga porede sa Brus Vilisom, a televizijske voditeljke ga zamišljaju u nekim lascivnijim ulogama, svi se pitaju ko je i kakav je zaista Janis Varufakis, aktuelni Ministar finansija Grčke.\nRođen 24 marta 1961. godine, obrazovanje u oblasti ekonomije započinje u rodnoj Atini, ali doktorira 1987. godine na Univerzitetu u Eseksu, kao i Univerzitetu East Anglia. Od 1989. do 2000. godine predaje ekonomiju na Univerzitetu u Sidneju. Da bi se 2000. godine vratio u Grčku i počeo da predaje teoriju ekonomije na Univerzitetu u Atini.\n2002. godine osnovao je Doktorski program iz ekonomije na atinskom Univerzitetu, gde je bio šef do 2008. godine.\nOd januara 2013. godine predavao je na Univerzitetu Teksas u Ostinu.\nVarufakis je radio i kao ekonomski savetnik Jorgosa Papandreua, čiju vladu oštro kritikuje nekoliko godina kasnije. Autor je nekoliko knjiga o teoriji igre, priznat kao govornik kojeg često pozivaju kao gosta analitičara u emisijama na BBC, CNN, Sky News...\nKao svoje ekonomske i političke uzore u intervjuu za časopis IRIS je naveo Marksa, Če Gevaru i Arisa Veloučiotisa.\n- Marks definiše okvir kroz koji posmatram svet. On je prva i jedina osoba koja mi je dala uvid u neverovatne kontradikcije vremena u kojem živimo. – izjavio je. Varoufakis poredi ulogu američke ekonomije još od 1970-ih u odnosu na ostatak sveta sa Minotaurom.\nDakle, nije neko ko se tek slučajno stvorio u novoj vladi Grčke, nije potpuno nepoznat svetskoj ekonomiji, ali ga najčešće opisuju kao briljantnog vizionara i egocentrika.\nGrčki heroj ili izbacivač?\nStern piše da je Varufakis podsetio Nemce na grčke heroje ovekovečene u mermernim statuama, iako su ga pojedini mediji upoređivali sa izbacivačem u noćnim klubovima.\nOvaj 53-godišnji ekonomista, se nije libio da kaže za uslove ponuđene Grčkoj za pomoć u izlasku iz recesije da su "fiskalni waterboarding" (metod mučenja koju su koristili agenti CIA-e nad zatvorenicima)!\nOn je ratoboran, on je izuzetno aktivan na svom blogu i Twitter nalogu, ali očigledno je da takav Ministar i treba novoj vlasti Grčke, a možda i Evropi.\nGardian piše kako je Varoufakis upravo zbog svoje ratobornosti možda i postavljen na jednu od najodgovornijih funkcija u novoj grčkoj vladi. Taj "zavisnik o teretani obrijane glave", kako piše Gardian biće tvrd orah za evropske ministre finansija.\nVarufakis je odrastao za vreme vojne diktature u Grčkoj, koja je trajala od 1967. do 1974. godine. Kada je imao sedam godina, policija je došla po njegovog oca i odvela ga na fudbalsko igralište koje je bilo pretvoreno u zatvor, gde je proveo osam godina. U ranim sedamdesetima ujak mu je osuđen na smrt zbog političkih aktivnosti.\nVarufakisov opušteni način odevanja, odsustvo kravate i činjenica da ne uvlači košulju u pantalone, a sakoe ostavlja raskopčanim, postao je čak i tema dnevnih pregleda političkih zbivanja.\n“Šta Janisa Varufakisa čini seks ikonom” bio je naslov konzervativnih novina Die Welt za priču o njegovom “Yamaha motoru, ćelavoj glavi i kul stilu”.\n“Iako grčki dugovi izazivaju mnogo briga, novi ministar je daleko od dosadnog”, piše list koji je blizak Angeli Merkel.\n“On krstari Atinom na velikom crnom motoru, nikad ne uvlači košulju u pantalone i isijava neku vrstu klasične muževnosti koju možemo videti samo u grčkim statuama”, piše Stern. “On nije jedan od najpoštovanijih ekonomista sveta, ali je čovek kog dobar izgled izdvaja iz svih tih sivih odela”.\nČak i unutar same Syrize postoje oni koji smatraju da su stavovi novog grčkog ministra finansija neortodoksna. Ali, njega je Cipras pozvao nazad u Grčku i on je zvezda!\nJedan od intervjua za BBC, gde mu je kako kaže malo smetao vetar, grubost voditelja, ali se sve u svemu, dobro zabavio...\ngrčkajanis varufakisministar finansijasiriza


Portugalska ministarka spoljnih poslova Ana Paula Zacarias rekla je da se njena zemlja, koja predsedava EU do 1. jula ove godine, nada da će spor Skoplja sa Sofijom biti rešen i da će konačno biti održana prva međuvladina konferencija sa Severnom Makedonijom, navodi se u izveštajima agencije MIA iz Brisela .\nZacarias je rekla za MIA da je proširenje EU prioritet za portugalsko predsedavanje koje je dužnost preuzelo 1. januara a čiji mandat završava 30. juna ove godine.\nDodala je da su u toku kontakti sa obe strane, Skoplja i Sofije, s ciljem pronalaženja rešenja za bilateralni spor koji koči početak pregovora sa EU.\n„Započeli smo političke kontakte sa Bugarskom i Republikom Severnom Makedonijom, kako bismo pronašli način da pokrenemo proces i tokom našeg predsedavanja održali prvu međuvladinu konferenciju sa Severnom Makedonijom, ali i sa Albanijo,“ izjavila je danas Zacarias.\nPortugalski ministar spoljnih poslova za evropska pitanja dodala je da su u ovom trenutku potrebni dodatni politički razgovori između dve strane i uverila da će ih Lisabon sprovesti u duhu poverenja. / ibna


U Srbiji ukupno 5.994 osobe zaražene koronavirusom | TV Istok\nU Srbiji ukupno 5.994 osobe zaražene koronavirusom\nDate: 18 априла, 2020\nokrajinski sekretar za zdravstvo AP Vojvodine Zoran Gojković izjavio je da su od poslednjeg izveštaja do danas do 15 časova testirani uzorci 3.462 osobe, a da su 304 laboratorijska nalaza bila pozitivna na koronavirus, dok je sedam osoba preminulo.\nGojković je na redovnoj konferenciji za novinare u Palati Srbija izneo podatak da su do danas hospitalizovane 3.853 osobe, da je 126 pacijenata na respiratoru, a da je ukupno 637 osoba izlečeno.\nUkupno je testirano 36.028 lica, naglasio je on i dodao da su od sedam preminulih osoba, četiri muškog, a tri ženskog pola.\nOd početka epidemije, u našoj zemlji su ukupno zaražene 5.994 osobe, preminulo je 117 lica, pri čemu procenat smrtnosti iznosi 1,95, dodao je Gojković.\nPokrajinski sekretar za zdravstvo je, takođe, naveo podatak da je od početka epidemije, testirano 6.795 zdravstvenih radnika, od kojih su 642 pozitivna na koronavirus.\nGojković je ukazao na to da je na Infektivnoj klinici KCS hospitalizovana 51 osoba, u starom delu niškog Kliničkog centra 212, a u novom delu te ustanove nalazi se još 368 pacijenata.\nPrema njegovim rečima, u KC Vojvodina zbrinuto je 119, u KC Kragujevac 100, u KBC “Dr Dragiša Mišović” 289 , na Klinici za pulmologiju KCS 81, u KBC “Zemun” 308, u KBC “Zvezdara” 312, u Opštoj bolnici Pančevo 177, u Opštoj bolnici Leskovac 90, u Vojnoj bolnici Karaburma 69 i na Institutu Banjica 58.\nKada je reč o privremenim bolnicama sa lakšim slučajevima bolesti COVID-19, na Beogradskom sajmu je smešteno 419 pacijenata, u Hali „Čair“ i hotelu „Centroturist“ u Nišu 276, u Domu studenata Niš 224 i u Učeničkom domu u Nišu 105, na Novosadskom sajmu 192, srednjoj medicinskoj školi “Dva heroja” u Novom Pazaru 27 i pet na Infektivnom odeljenju novopazarske bolncice, precizirao je on.\nU Specijalnoj bolnici Junaković kod Apatina, kako je rekao, smešteno je 30 obolelih, na Institutu Selters u Mladenovcu 88, u Banji Koviljači 54, u Specijalnoj bolnici Merkur u Vrnjačkoj banji 32, a u Institutu Niška banja 166.\nEpidemiolog Predrag Kon istakao je da virus slabi i da je na red došlo pitanje popuštanja mera, pri čemu je najavio da će posle praznika starijim građanima, koji su više od 30 dana bili u kućnoj izolaciji, biti omogućeno kretanje.\nOn je objasnio da će verovatno utorkom, petkom i nedeljom osobama starijim od 65 godina biti omogućeno da izađu i prošetaju na pola sata, u prečniku od 600 metara od kuće i to u vreme policijskog časa.\nKon je ocenio i da se situacija sa epidemijom poboljšava, tako da će se restriktivne mere za sve postepeno popuštati.\nOn je, međutim, upozorio na to da nije ista situacija u svim delovima Srbije, kao i da na prostoru Niša, Prokuplja i Aleksinca ima veći procenat pozitivnih na koronavirus u odnosu na druge delove zemlje.\nMeđutim, u Beogradu je u jednom danu svega 6,2 odsto bilo pozitivno, što pokazuje da se gubi potencijal virusa, naglasio je Kon i dodao da u Jagodini, na primer, ima 20,4 odsto pozitivnih od testiranih.\nPrema njegovim rečima, u Vojvodini je, takođe, značajno smanjen broj zaraženih, tako da dolazi na red popuštanje mera.\nVeć je prisutno i razmišljanje ekonomista da treba da dođe do popuštanja po pitanju rada kompanija, a lekari se zalažu da to bude postupno, zaključio je Kon.\nZamenica direktora Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ Darija Kisić Tepavčević saopštila je da su u ustanovama socijalne zaštite i domovima za stare i odrasle ukupno 342 korisnika i 72 zaposlena pozitivna na koronavirus.\nOna je precizirala da je prisustvo ovog virusa potvrđeno u 17 ustanova i to u Zemunu, Umci, Kruševcu, Knjaževcu, Beogradu, Blacu, Kulini, Smederevu, Novom Pazaru i Nišu, kao i u još par privatnih ustanova u Beogradu i Nišu.\nKisić Tepavčević je navela da su se u Gerontološkom centru Niš, koji ima ukupno 256 korisnika i 106 radnika, u početku pojavili simptomi kod 151 osobe, ali da je 15., 16. i 17. marta potvrđen virus kod još 14 osoba, tako da sada ima ukupno 165 potvrđenih slučajeva.\nPrema njenim rečima, svi korisnici ovog gerontološkog centra su hospitalizovani u KC Niš i velika većina njih ima blage simptome ili asimptomatske oblike, ali su iz predostrožnosti hospitalizovani, za slučaj da se dese komplikacije.\nSvi preostali korisnici i radnici su u karantinu u GC Niš i njihovo stanje se svakodnevno prati, dodala je zamenica direktora „Batuta“.\nIstovremeno, ona je naglasila da su sva istraživanja pokazala da terapija krvnom plazmom sa antitelima izlečenih od SOVIDA 19 ima efekta i da je trajanje antitela približno 18 meseci.\nRade se predikcije koje za sada sugerišu da je najmanja dužina trajanja antitela približno 18 meseci, rekla je Kisić Tepavčević, uz napomenu da je Kina prva primenila tu terapiju i da su sva istraživanja do sada pokazala da ima efekta.\nOna je, takođe, najavila da će jedna od prvih relaksirajućih mera biti povratak novinara na konferencije za medije Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa, jer se u ovom momentu stručno procenjuje da je smanjen rizik, uz odgovarajuće mere zaštite.\nInače, na današnjoj konferenciji za medije saopšteno je da obraćanja javnosti sutra, na Vaskrs, neće biti, ali da će svi podaci, kao i do sada biti objavljeni na sajtu https://covid19.rs/\nSledeća konferencija za novinare biće održana u ponedeljak, 20. aprila.\nPrevious : Potvrđena još dva nova slučaja COVID 19 u Kladovu, broj zaraženih na teritoriji sedam opština Borskog i Zaječarskog okruga, popeo se na 155\nNext : 159 slučaja COVID-19 na teritoriji sedam opština Borskog i Zaječarskog okruga


Odgovor predsjednika Vlade Crne Gore Mila Đukanovića na poslaničko pitanje Milutina Simovića, potpredsjednika Skupštine Crne Gore, Premijerski sat, 27. maj 2015.\nPoštovani poslaniče Simoviću,\nCrnogorska ekonomija je u postreferendumskom periodu prosječno godišnje rasla po stopi od 3,2%. Iako je, imajući u vidu dužinu perioda, a posebno da je veći njegov dio obilježila razorna evropska i globalna ekonomska kriza ovo dobar rezultat, jasno je da su Crnoj Gori potrebne više stope rasta da bi nastavila da se približava prosjeku evropske razvijenosti. Prema podacima iz 2013. mi smo na nivou od 40% razvijenosti EU (mjereno BDP per capita po paritetu kupovne snage). Iako smo po ovom pokazatelju bliži EU od svih zemalja Zapadnog Balkana osim Hrvatske, neophodno je stvoriti sve preduslove za dinamiziranje ekonomskog rasta ukoliko zaista želimo da napravimo odlučan zaokret u državnoj politici i da se bezrezervno posvetimo dostizanju evropskog životnog standarda za građane Crne Gore. A osnovni preduslov proširenja proizvodne i izvozne baze ekonomije, odnosno ubrzanja ekonomskog rasta su investicije. Svjedočanstvo tome je i činjenica da smo ovakve stope rasta u poslednjoj deceniji obezbijedili prevashodno, zahvaljujući intenzivnom prilivu direktnih stranih investicija u iznosu od preko 5 milijardi eura i projektovani realni ekonomski rast crnogorske ekonomije od 3,5% u 2015. godini zasnovan je na scenariju od najmanje 400 miliona EUR investicija, od kojih je najvažnija početak izgradnje prve dionice auto puta Bar-Boljare.\nPoželjne – više stope ekonomskog rasta (u zoni od 4 – 5% godišnje) mogli bi obezbijediti ukoliko bi ubrzali proces donošenja odluka i stvaranja pretpostavki za realizaciju još jednog broja krupnih razvojnih projekata, prije svega u djelatnostima koje smo odavno prepoznali kao razvojne prioritete – u turizmu i energetici. Važno je napomenuti da je za korišćenje tih naših potencijala postojao i da još postoji naglašeni interes renomiranih investitora. Umjesto takvog odnosa, nažalost kod nas se odomaćila praksa da dio, po definiciji odgovorne i upućene javnosti – državnih organa, političkih partija, medija i nevladinog sektora, preduzima destruktivne aktivnosti sa ciljem onemogućavanja zainteresovanih partnera da ostvare svoj investicioni naum i da doprinesu dostizanju razvojnih ciljeva naše Države. Takva subverzivna aktivnost obavezno je upakovana u zavodljivu demagošku argumentaciju zabrinutosti njenih aktera za očuvanje nacionalnih resursa i suzbijanje potencijalne korupcije u društvu.\nPoslaničko pitanje potpredsjednika Skupštine Crne Gore, Milutina Simovića predsjedniku Vlade Crne Gore Milu Đukanoviću za premijerski sat 27. maja 2015. godine\nKako se odražava opstrukcija realizacije razvojnih projekata na finansijska, ekonomska i ukupna društvena kretanja?\nImajući u vidu sve što se dešavalo i proteklih dana nastavlja se opstrukcija razvojnih projekata. Propuštenim razvojnim šansama, izgleda da se priključuju i Mamula i Buljarica, o čemu govore rasprava i glasanje na skupštinskim odborima, kao i učestala javna prepiska – kada je u pitanju Mamula i orkestrirana negativna medijska kampanja – u slučaju Buljarice.\nEpilog svega ovoga je da će pored stotina miliona Eura investicija i više stotina novih radnih mjesta, izostati i dugoročni izdašni budžetski prihodi. Dakle, sada je već jasno da nijesu u pitanju pojedinačni primjeri zastoja ili neuspješne realizacije investicione namjere. Jasno je da nijesu u pitanju ni jedna ni dvije plaže, da nije u pitanju ni gdje je investiciona destinacija, niti destinacija iz koje dolazi investitor. Jasno je da je u pitanju pokušaj zaustavljanja svega što znači razvoj, svih projekata za koje su zainteresovani prestižni investitori, svega što predstavlja potencijalna nova radna mjesta, svega što su potencijalni dugoročni održivi budžetski prihodi. Budžetski prihodi koji trebaju da obezbijede nove razvojne projekte, posebno na sjeveru, veće plate i bolje uslove u zdravstvu i prosvjeti, veću podršku kulturi i sportu, izdašniju socijalnu podršku i sve ono što jedno društvo čini naprednim.\nOdgovor predsjednika Vlade Crne Gore Mila Đukanovića na poslaničko pitanje Milutina Simovića, potpredsjednika Skupštine Crne Gore, Premijerski sat, 24. april 2015.\nPoštovani poslaniče Simoviću, zahvaljujem Vam za postavljeno pitanje.\nDali ste mi mogućnost da još jednom podsjetim na poruke priznanja za obavljene reforme i progres koji je Crna Gora ostvarila, sa najviših adresa u Briselu, tokom mojih posjeta prošle i ove nedjelje sjedištu Evropske Unije i NATO. One su podsticaj i ohrabrenje da nastavimo putem evropskih i evroatlantskih integracija. Vjerujem da se tome raduje svako ko želi dobro sebi, svojoj porodici i svojoj zemlji. Rekao bih – svako normalan.\nRazgovarao sam s najvišim zvaničnicima EU: predsjednikom Evropske komisije Žan-Klod Junkerom, predsjednikom Evropskog savjeta Donaldom Tuskom, visokom predstavnicom za vanjske poslove i bezbjednosnu politiku Federikom Mogerini, i s komesarom za politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johanesom Hanom. Takođe, na poziv komesara Hana i komesarke za saobraćaj Violete Bulc, učestvovao sam na sastanku premijera zemalja Zapadnog Balkana na kojem smo postigli saglasnost o ključnoj saobraćajnoj mreži za region, i obavezali se da nacionalne komisije bez odlaganja uspostave jedinstvene sektorske liste prioritetnih investicija, što je preduslov za kofinansiranje iz IPA 2 fondova. Tom prilikom je potvrđena posvećenost Berlinskom procesu, i dogovoreno da se do novog Samita u Beču 27. avgusta utvrdi jedinstvena lista prioritetnih projekata saobraćajne infrastrukture, među kojima su i projekti u putničkom, željezničkom i lučkom transportu u Crnoj Gori, koji bi trebalo da budu završeni do 2030. godine, uz finansijsku podršku EU. To će značiti bolju međusobnu povezanost unutar regiona, kao i konekciju sa ključnim evropskim koridorima. To je najvažnija pretpostavka za jačanje stabilnosti regiona, za bolje ekonomsko i društveno povezivanje, za rast naših ekonomija i ukupan progres Zapadnog Balkana, što otvara perspektivu za bolji život naših građana i dostizanje evropskih standarda.\nPoslaničko pitanje potpredsjednika Skupštine Crne Gore, Milutina Simovića predsjedniku Vlade Crne Gore Milu Đukanoviću za premijerski sat 24. aprila 2015. godine\nKoje su najznačanije poruke sa susreta koje ste proteklih dana imali sa najvišim zvaničnicima EU i NATO-a?\nViše je nego jasan utisak da su: Predsjednik Evropske komisije, Predsjednik Savjeta Evrope, Komesar za susjedsku politiku i pregovore o proširenju EU, Visoka predstavnica za spoljne poslove i politiku bezbjednostii Generalni sekretar NATO-a prepoznali ostvareni napredak Crne Gore i u kvalitetu i u dinamici sprovedenih reformi, kao i doprinos koji Crna Gora daje na planu promovisanja evropskih i evroatlantskih vrijednosti u regionu Zapadnog Balkana.\nU prilog tome govore javno saopšteni stavovi i ocjene.\nNavešću neke ključne poruke:\n“EK je impresionirana napretkom Crne Gore u procesu evropskih integracija…”\n“EU ostaje privržena ideji o budućnosti Crne Gore u Evropskoj uniji...”\n„Napredak u pregovaračkom procesu za pohvalu...“\nDok sa najviše adrese iz NATO-a dolazi poruka o „ostvarenom vidnom i realnom napretku ka članstvu...“\nOdgovor predsjednika Vlade Crne Gore Mila Đukanovića na pitanje poslanika Mevludina Nuhodžića, Premijerski sat, 25. mart 2015.\nPoslaničko pitanje poslanika Mevludina Nuhodžića, predsjedniku Vlade Crne Gore Milu Đukanoviću za premijerski sat 25. marta 2015. godine\nPoslaničko pitanje predsjednika Kluba poslanika, Milutina Simovića predsjedniku Vlade Crne Gore Milu Đukanoviću za premijerski sat 26. decembra 2014. godine\nOdgovor predsjednika Vlade Crne Gore Mila Đukanovića na poslaničko pitanje Milutina Simovića, predsjednika Kluba poslanika DPS, Premijerski sat, 26. novembar 2014.


Novi Zakon o oružju u HNK graniči sa zdravim razumom\nNovi Zakon o oružju i streljivu u Hercegovačko-neretvanskom kantonu omogućuje vam da legalno posjedujete 12 komada vatrenog oružja, pet pištolja i sedam lovačkih pušaka. Predlagač to pravda uskljađivanjem sa evropskim standardima, a opozicija je razočarana odbijanjem njihovih restriktivnih amandmana.\n“Radi se o jednom neodgovornom činu koji graniči sa zdravom pameti, kada je u pitanju donošenje ovako liberalnog zakona u našem postratnom društvu sa ogromnim ratnim traumama. Omogućiti da fizička osoba ima 12 komada oružja i to pravdati EU direktivama, predstavlja u najmanju ruku smiješno i opasno obrazloženje. Bojim se da je predlagač s ovakvim zakonom omogućio prije svega legalizaciju ogromnih količina ratnog oružja i promociju naoružavanja koja ne može donijeti nikome ništa dobro osim trgovcima oružjem”, kazao je za Klix.ba, Aner Žuljević poslanik u Skupštini HNK i predlagač odbijenih amandmana.\nČinjenica da nam je nivo sigurnosti ionako već godinama na minimumu, postavlja se pitanje zašto je neko odlučio ovako katastrofalnim zakonom nivo rizika podići na maksimum, dodaje Žuljević, te kaže da je također otežavajuća okolnost za primjenu ovog zakona činjenica da nam je sistem preventivne zdravstvene i društvene detekcije devijantnih ponašanja na vrlo niskom nivou, što sa tog aspekta rizike društvenih posljedica ovog zakona vodi u sferu nesagledivih posljedica.\n“Mi smo pokušali amandmanima smanjiti broj komada oružja sa 12 na 3, podići dobnu granicu za raspolaganje oružjem, te smo uložili niz amandmana u smislu rigoroznijih sankcija za neodgovorno ponašanje, međutim svi su odbijeni što pokazuje da je predlagač imao motiv ne da uredi ovu oblast nego da raspištolji naciju i promoviše da nam mladost umjesto mobitela u budućnosti nosi oružje kao modni detalj”, sarkastično dodaje Žuljević.\n“Što se tiče samog zakona nadam se da će u narednom periodu biti dovoljno pritiska javnosti, medija, nevladinog sektora da se predlagač primora da ovaj zakon prije svega stavi van snage. Logično je da se radi o oblasti koja nikada nije ni trebala biti uređena kantonalnim propisom nego državnim jer ćemo na ovaj način imati apsurdnih situacija da će oni koji posjeduju oružje prilikom prelaska u drugi kanton isti morati odlagati u žbunje ili u policijske stanice, jer ćemo imati 10 zakona u 10 kantona koji imaju različite uslove za nošenje istih”, zaključio je Žuljević.\n> Sindikat protiv novog zakona o PIO-u: Vlada vara javnost, kaznit će radnike realnog sektora\n> Budućim penzionerima u FBiH penzije će biti manje za 30 posto


Vesti online / Vesti / Srbija / Lazanski: Provokacija Prištine i pokušaj Tačija da povrati uticaj\nUpad ROSU i zauzimanje jezera Gazivoda vojni analitičar Miroslav Lazanski ocenjuje kao "čistu provokaciju Prištine i pokušaj Hašima Tačija da se na unutrašnjem planu reafirmiše kao jak igrač i da se istovremeno isprovocira Srbija i vidi šta će uraditi naše rukovodstvo".\nOn je naglasio da se u ovom slučaju radi o direktnom pokušaju pljačke imovine Srbije s obzirom da jezero Gazivode, kaže, zalazi u užu teritoriju Republiku Srbije.\n- Ako zauzmu Gazivode oni su izvršili i agresiju i na deo teritorije centralne Srbije. Vrlo je neobično da dan nakon razgovora predsednika Srbije Vučića i američkog ambasadora u Srbiji, ROSU upada na sever KiM. To je više nego bezobrazluk Prištine i onih koji su njihovi mentori - rekao je Lazanski i dodao da Priština nikad ne preduzima bilo kakvu akciju te vrste bez saglasnosti svojih mentora.\nČak i da je reč o samostalnom potezu Prištine, Lazanski kaže da Amerikanci imaju mehanizme da ''u roku od pola sata upozore Albance da se povuku i da to ne mogu da rade''.\n- Tu nema izvlačenja da su radili ovo bez znanja Zapada - kaže Lazanski.\n* Tači u pratnji ROSU napustio teritoriju Zubinog Potoka\n* Đurić: Zauzeli Gazivode da Tači može da se prošeta\n* Drecun: Nije bilo zauzimanja Gazivoda, nema vesti o hapšenjima\nSRBIJA Kfor znao za dolazak ROSU na Gazivode i poslao dronove?


KiM: Predstavnici Srpske liste u Gračanici! • HAPPYTV.RS\nPRIJATELJ MU JE SAOPŠTIO STRAŠNU ISTINU: O ženinoj prevari saznao je na ovakav način! (FOTO)\nPredstavnici Srpske liste Goran Rakić, Dalibor Jevtić i Igor Simić posetili su danas opštinu Gračanica kako bi razgovarali o potrebama građana i planovima opštinskog rukovodstva.\nRazgovarali su o problemima sa kojima se građani suočavaju, pre svega kad je reč o stambenom zbrinjavanju, pomoći socijalno ugroženim porodicama...\nSaglasili su se sa da je današnja poseta pokazatelj da se nastavlja jedinstveno delovanje, u cilju unapređenja života građana i da se uprkos brojnim izazovima neće odustati od zajedničkog puta.\n- Poseta je dokaz jedinstvenog delovanja u cilju opstanka i ostanka našeg naroda - kazao je predsednik opštine Gračanica Srđan Popović, saopštila je ta opština.\nPotpredsednik Srpske liste i ministar za povratak u ostavci Dalibor Jevtić istakao je da su na današnjem sastanku ramatrane mogućnosti i kapaciteti za pomoć ljudima, kako u opštini Gračanica, tako na čitavom Kosovu.\n- Krenuli smo iz opštine Gračanica da realizujemo naš plan, ali svakako ćemo u narednom periodu biti svuda gde za to postoji potreba kako bi se direktno upoznali sa svim problemima sa kojima se naš narod susreće - istakao je Jevtić.\nPredsednik Srpske liste i gradonačelnik Severne Mitrovice Goran Rakić kazao je da na današnjem sastanku imali konsturktivne i plodonosne razgovore.\n- Očekuje nas trnovit put, ali kada smo zajedno, složni i jedinstveni taj put možemo utabati i olakšati našem narodu i obezbediti bolji život ovde, a to znači sigurnu i bolju budućnost. Nastavićemo sa ulaganjima, u tome će nam pomoći i država Srbija - kazao je Rakić.\nDelegacija je posetila socijalno ugroženu porodicu Vasić a potom je položen kamen temeljac za igradnju kuće porodici Zorana Velića.


Klub Bošnjaka podijeljen oko smjene Bunića, institucije da utvrde autentičnost snimka – Cazin.BA\nPočetna/USK/Klub Bošnjaka podijeljen oko smjene Bunića, institucije da utvrde autentičnost snimka\nZastupnici Kluba Bošnjaka u Skupštini USK podijeljenog su mišljenja kada je u pitanju današnja sjednica na kojoj se trebala razmatrati smjena predsjedavajućeg Agana Bunića.\nDok jedni ističu kako je cilj zaštititi dignitet ove institucije, drugi smatraju da je ovo pokušaj smjene vlasti.Na vanrednoj sjednici Kluba Bošnjaka nije usvojen prijedlog za smjenu predsjedavajućeg Agana Bunića zbog eksplicitnog snimka koji je osvanuo na stranici Pornhub\n“Ovdje se ne radi o pokušaju bilo kakve druge parlamentarne većine. Mi smo već rekli da ćemo podržati svako drugo rješenje koje ponudi aktuelna većina za poziciju predsjedavajućeg Skupštine i iznenađen sam da zastupnici članovi Kluba Bošnjaka u Skupštini USK nisu željeli razgovarati o tome. Falio je samo jedan glas za usvajanje dnevnog reda”, kazao je Musić.\n“Želimo riješiti problem koji imamo bez da ikoga vrijeđamo i da do okončanja istrage na poziciji predsjedavajućeg bude druga osoba. Ostaje i mogućnost da od Skupštine zatražimo da mimo Kluba Bošnjaka raspravlja o ovom problemu”, rekao je Musić.\n“Određene zastupnike nisu mogli pridobiti da ih podrže i onda se služe metodama koje direktno ulaze i u porodicu samo da bi došli na vlast”, kazao je Pajić.\nagan bunić klub bošnjaka krajina skupstina usk\nVIDEO Ušli smo u Vučjak nakon iseljavanja šest stotina migranata: Bageri, smeće, blato…


Poverenik upozorio na loše stanje u oblasti zaštite podataka o ličnosti Poverenik upozorio na loše stanje u oblasti zaštite podataka o ličnosti – Personal magazin\nPoverenik upozorio na loše stanje u oblasti zaštite podataka o ličnosti\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Rodolјub Šabiću pismu predsedniku Vlade, Aleksandru Vučiću, upozorio je na loše stanje u oblasti zaštite podataka o ličnosti i…\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Rodolјub Šabiću pismu predsedniku Vlade, Aleksandru Vučiću, upozorio je na loše stanje u oblasti zaštite podataka o ličnosti i potrebu da se spreče loše posledice koje takvo stanje ima po lјudska prava, proces Evropskih integracija, međunarodne odnose Srbije, rad državnih organa i privredni razvoj.\nPoverenik je ocenio da je posebno zabrinjavajuće to što se Vlada zvaničnim dokumentima samoobavezuje da će unaprediti zaštitu podataka o ličnosti u jasno određenim rokovima, a potom to ne čini, ukazujući i na neke neshvatlјive primere višegodišnje docnje.\nPoverenik je najavio da će u najskorije vreme Vladi, odnosno nadležnom ministarstvu dostaviti pripremlјen Model novog Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, ali je ocenio da su ovaj zakon i drugi potrebni propisi samo deo složene slike. Potrebno je uraditi mnogo toga i na planu jačanja kontrolnih mehanizama i pogotovo na planu edukacije, na prvom mestu državnih službenika, ali i što širih slojeva građana. Budući da sve to ukazuje na činjenicu da je Srbiji neophodan strateški pristup zaštiti podataka o ličnosti, poverenik je apelovao na predsednika Vlade da svojim autoritetom utiče da nadležna ministarstva pripreme Akcioni plan za sprovođenje Strategije zaštite podataka o ličnosti, da ga Vlada usvoji i da se konačno pristupi realizaciji.\nPoverenik upozorio na loše stanje u oblasti zaštite podataka o ličnosti was last modified: September 26th, 2014 by Redakcija\nPoverenikRodolјub Šabićzaštita podataka\nZAŠTO KOMPANIJE U SRBIJI NEDOVOLJNO KORISTE IKT


Željko Joksimović najbrži vozač : Crveni tepih\nŽeljko Joksimović najbrži vozač\nŽeljko Joksimović je ovih dana pokazao da nije uspešan samo na muzičkoj sceni, bilo da peva ili komponuje, već je veliko umeće pokazao i za volanom. U organizaciji jednog poznatog automobilskog brenda, Joksimović je pobedio na takmičenju za najbržu VIP ličnost u Srbiji.\nU finalnoj vožnji na Adi Huji, iako suočen sa velikim izazovima, kao što su mokra staza i pad temperature, Joksimović je imao bolje vreme od dvojice konkurenata – kuvara Petra Gajića i pevača Nemanje Stevanovića. Popularni kantautor je na ovaj način samo potvrdio ono što se uglavnom znalo i ranije – da voli automobile, da za sebe uvek bira najbolje i da uživa u vožnji.\nA, da pored učešća u automobilskom takmičenju nije zapostavio ni rad na novim pesmama, Željko je potvrdio u utorak posle podne kada je preko “Jutjuba” svoje producentske kuće “Minakord mjuzik” pustio nekoliko taktova svog novog singla. Najavio je da će pesma uskoro biti promovisana u celosti, a do tada njegovi fanovi mogu čuti kako je Željko otpevao samo nekoliko početnih stihova. Joksimović nije otkrio ni kako će se pesma zvati.


Potrebne procedure nakon rođenja deteta\nRođenje deteta u zdravstvenoj ustanovi dužna je da prijavi zdravstvena ustanova elektronskim putem na propisanom obrascu, a bez odlaganja i putem pošte. Zdravstvena ustanova dostavlja prijavu rođenja matičaru matičnog područja opštine, odnosno grada, odnosno grada Beograda u čijem sastavu je naseljeno mesto rođenja deteta, najkasnije u roku od 15 dana od dana rođenja deteta.\nNa posebnom obrascu u zdravstvenoj ustanovi majka deteta daje izjavu o ocu deteta.\nRoditelji deteta na posebnom obrascu u zdravstvenoj ustanovi daju izjavu o imenu deteta.\nAko su roditelji u vanbračnoj zajednici otac deteta može izjavu o priznavanju očinstva dati po rođenju deteta, pred nadležnim matičarem. Da bi to priznanje proizvodilo dejstvo majka deteta mora da se sa tim saglasi.\nNakon pribavljanja gore navedenih podataka mesno nadležni matičar sastavlja belešku kojom konstatuje činjenicu rođenja deteta, upisuje mu lično ime i dodeljuje matični broj.\nPrijava deteta na zdravstveno osiguranje se vrši u zdravstvenoj ustanovi ali prethodno roditelji moraju da se dogovore na kojoj će adresi biti dete prijavljeno kao i preko kojeg od roditelja će biti zdravstveno osigurano.\nNakon završenih procedura roditelji mogu na kućnu adresu da dobiju izvod iz matične knjige rođenih za dete i karticu zdravstvenog osiguranja.\nBudući da je uveden sistem eUprave sva procedura se završava u toku dana u zdravstvenoj ustanovi.\nZa celokupnu proceduru nisu potrebna nikakva uverenja i izvodi.\nRoditelji ne moraju da popunjavaju formulare jer ovlašćeno lice u bolnici podatke upisuje u integralni formular na portalu eUprava i popunjeni formular odštampa a roditelji ga samo potpisuju.\nPodaci se preuzimaju u formular iz registara (Matične knjige rođenih, Matične knjige venčanih, MUP-a, CROSO-a).\nMatičar u opštinskoj/gradskoj upravi podatke preuzima u svoju aplikaciju i vrši upis u matične knjige\nJedinstveni matični broj se elektronskim putem zahteva od matičara i elektronskim putem se dostavlja.\nAplikacija vraća e-izvod iz matične knjige rođenih na Portal eUprava.\nInformacioni sistem MUP-a vrši prijavu prebivališta, a informacioni sistem CROSO vrši prijavu na zdravstveno i socijalno osiguranje.\nRoditelji primaju sms poruku o uspešno završenim upisima, a dokumenta (izvod iz matične knjige, karticu zdravstvenog osiguranja) stižu na kućnu adresu.\nZa celu proceduru se ne plaća nikakva naknada.