DS: Niški aerodrom ne postoji zbog Vučićeve milosti - juGmedia\nNa tvrdnje predsednika Srbije Aleksandra Vučića, da je država dozvolila niškom Aerodromu „Konstantin Veliki“ da se razvija, iako oduzima putnike beogradskom Aerodromu “Nikola Tesla”, predsednik Gradskog odbora Demokratske stranke u Nišu Miodrag Stanković odgovara da niški aerodrome ne postoji zbog milosti ili žrtve predsednika Srbije ili beogradskog Aerodroma“Nikola Tesla” , već zbog građana trećine Srbije ali i susednih zemalja.\nStanković podseća da razvoj niškog Aerodroma “Konstantin Veliki” predstavlja kontinuitet i napor svih vlasti u Nišu od 1999. godine, dakle, nakon bombardovanja do dana danas, i ima uzlaznu putanju.\n„Pre nekoliko godina, niški aerodrom je ušao u sastav Aerodroma Srbije, voljom vlasti SNS, i o sudbini niškog aerodroma, odlučuje se u Beogradu. Postavlja se pitanje, šta će se desiti sa niškim Aerodromom “Konstantin Veliki”, nakon pompezne najave koncesije beogradskog Aerodroma „Nikola Tesla“. Da li će ugovor o koncesiji, kao i mnogo ugovora u Srbiji, u poslednjih 6 godina, biti tajna za građane Srbije i netransparentno odlučivanje?”, pita se niški demokrata.\nStanković dodaje da niški aerodrom može sve samo ne da ugrozi veliki beogradski aedrom.\n„Pošto je sama struktura letova sa niškog i sa beogradskog aerodroma različita, Demokratska stranka ponovo otvara pitanje, šta je sa težnjama, željama ali i potrebama ovog dela Srbije ali i balkana, sa otvaranjem kargo saobraćaja sa niškog aerodroma?! Ako ova vlast želi da pokaže dobru volju i da dokaže da ne želi centralizaciju i aerodroma, neka se potrudi da niški aerodrom ima i kargo saobraćaj“, dodaje Stanković.\nOn zaključuje da su sve ostalo spinovi i dnevna politika ove autoritarne vlasti, a u funkciji izbora koji su raspisani za Beograd.\nDosta je bilo: Muke po zubarima\nZahvalnica leskovačkoj rukometašici Jovani Stojiljković\nLESKOVAC – Za srebrnu medalju Srbiji na Svetskom prvenstvu zaslužna je i rukometašica Jovana Stojiljković, Leskovčanka koju svoj grad nije zaboravio…\nLeskovčani trijumfovali na Vlasinskoj somijadi, ulovljen som od 28,8 kilograma\nEkipa ribolovaca iz Leskovca, koju je predvodio Igor Arsić, pobednik je šeste po redu tradicionalne sportsko-rekreativne i turističke manifestacije…


U okviru faze 2, u ulici Trga Lazara Nešića na potezu od ulice Matka Vukovića do Petefi Šandora, završeni su prethodno radovi na izgradnji Kolektora II i Centralnog magistralnog vodovoda. Radovi na polaganju gradskog toplovoda su, takođe, završeni i vraćene su ostale infrastrukturne instalacije. Vrši se zatrpavanje rova i pripreme za asfalterske radove. Očekuje se da će se asfaltiranje i vraćanje deonice u prvobitno stanje okončati u naredne dve nedelje, kada će ova ulica biti otvorena za saobraćaj.\nU okviru faze 4, završeno je asfaltiranje ulice Stevana Mokranjca na potezu do ulice Augusta Cesarca, vrše se radovi na asfaltiranju i uređenju ostalih ulica obuhvaćenih ovom fazom izgradnje (Vareška, Petra Svačića, Stevana Filipovića, Harangozo Vilmoša). U saradnji sa JP Direkcija za izgradnju izvršen je uvid, premer i vrše se pripreme za uređenje alternativnog pravca korišćenog za saobraćaj zbog zatvaranja dela Bajskog i Karađorđevog puta na potezu ulica Stevana Mokranjca i Metohijske zbog oštećenja kolovoza, zelenih površina i blata, a što je bila jedna od primedbi građana iz tog dela MZ „Novo selo“.\nU ulici Lošinjskoj završena je linijska montaža cevovoda. Realizovano je povezivanje čvorišta Senćanski put/Bajnatska ulica. U toku je povezivanje priključaka velikih potrošača na novoizgrađeni povez magistralnog vodovoda i pripreme za asfaltiranje ove deonice. Očekuju se ispravni rezultati analize uzoraka vode od strane nezavisne ovlašćene laboratorije Zavoda za javno zdravlje na deonici ove ulice od Balkanske do Đorđa Natoševića.


Zatrešće se novčanici u Srbiji: Poskupljuju meso, pivo… – Nadlanu.com\nZatrešće se novčanici u Srbiji: Poskupljuju meso, pivo…\nObjavljeno 1. juna 2013. / 13:37:39\n– U narednom periodu treba računati na smirivanje cena voća i povrća, očekujemo znatno povoljnije klimatske uslove, što će sve zajedno doprineti nižim cenama, pristupačnijim za džep prosečnog potrošača – rekao je za Tanjug ekspert u Privrednoj komori Srbije (PKS) Vojislav Stanković.\nOn je rekao da se može očekivati manje poskupljenje svinjskog mesa, od tri do pet odsto, u julu mesecu zbog novog ciklusa tova.\nTreba očekivati i stabilne cene ulja, brašna i šećera. U većim trgovinskim lancima tvrde da nema naznaka za bilo kakve promene cena osnovnih životnih namirnica izuzev ulja koje bi trebalo da pojeftni.\nOčekuje se poskupljenje proizvoda iz kategorije proizvoda lične higijene od 3,5 do 8,5 odsto dok će cene nekih vrsta piva biti veće za dva odsto.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku cena kilograma junećeg mesa u Srbiji početkom maja iznosila je 469 dinara u Zrenjaninu do 589,90 dinara u Vranju. Svinjsko meso je koštalo od 370 dinara po kilogramu u Šapcu do 465 dinara u Leskovcu.\nTeletina je bila najjeftinija u Zaječaru i Zrenjaninu gde je koštala 649 din za kilogram, a najskuplja u Nišu gde je iznosila 950 dinara.\nStanovnici Smedereva su sveže pileće meso plaćali 220 dinara po kilogramu, a Užičani 400 dinara. Cena kilograma šarana bila je od 325 dinara u Nišu do 489 dinara u Zaječaru.\nNa zelenim pijacama u Srbiji poslednjih 10 dana maja, kilogram krastavca najčešće je koštao 100 dinara koliko i starog krompira dok je za istu meru mladog krompira trebalo platiti od 120 do 200 dinara. Kupus je koštao 70 dinara za kilogram, paradajz 130 dinara, a pasulj oko 250. Jagode su koštale između 120 i 180 dinara po kilogramu, trešnje 150, orasi 1.000, jabuke zavisno od vrste od 100 do 120 dinara.


10 najboljih hotela sa bazenom u Montepulciano - TripAdvisor\nHoteli sa bazenom - Montepulciano, Italija\nHoteli sa bazenom - Montepulciano\nKuća na selu19\n54 od 166 objekata odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 2 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nPrikaži sve povoljne ponude (10) počev od 259 US$\nBr. 3 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 4 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 5 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 6 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 7 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 8 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 9 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 10 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 11 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 12 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 13 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 14 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 15 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 16 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 17 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 18 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 19 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 20 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 21 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 22 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano\nBr. 23 od 54 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Montepulciano


Politika privatnosti – Krause Merdevine | NPR Pantić\nPredloženi tekst: Naša adresa veb mesta je: https://www.krause-merdevine.rs.\nPredloženi tekst: Kada posetioci ostave komentare na veb mestu, skupljamo podatke prikazane u obrascu za komentare kao i IP adresu posetioca i nisku user agent njegovog pregledača veba za pomoć u otkrivanju nepoželjnog.\nPredloženi tekst: Ukoliko otpremate slike na veb mesto, trebalo bi da izbegavate otpremanje slika sa ugnežđenim podacima lokacije (EXIF GPS). Posetioci veb mesta mogu da preuzmu i izvuku podatke o lokaciji sa slika sa veb mesta.\nPredloženi tekst: Ukoliko ostavite komentar na našem veb mestu, možete se izuzeti od snimanja svog imena, adrese e-pošte i veb mesta u kolačićima. Oni su zbog vaše udobnosti tako da ne morate da ponovo popunjavate svoje detalje kada ostavite drugi komentar. Ovi kolačići traju godinu dana.\nPredloženi tekst: Članci na ovom veb mestu mogu da sadrže ugnežđeni sadržaj (npr. video snimke, slike, članke, itd). Ugnežđeni sadržaj sa drugih veb mesta se ponaša na potpuno isti način kao da je vaš posetilac posetio drugo veb mesto.\nPredloženi tekst: Ukoliko ostavite komentar, taj komentar i njegovi meta podaci se čuvaju neograničeno. Ovo je zato da bismo prepoznali i automatski odobrili sve komentare koje uslede umesti da ih držimo u redu za pregled.\nPredloženi tekst: Ukoliko imate nalog na ovom veb mestu, ili ste ostavili komentare, možete da zahtevate da primite datoteku sa izvezenim ličnim podacima koje držimo o vama uključujući bilo koje podatke koje ste nam dostavili. Takođe možete da zahtevate da obrišemo bilo koje lične podatke koje držimo o vama. To ne uključuje bilo koje podatke koje smo obavezni da držimo zbog administrativnih, pravnih ili bezbedonosnih razloga.\nPredloženi tekst: Komentari posetioca mogu da budu provereni kroz uslugu automatskog prepoznavanja nepoželjnih.


Najjači sastav Srbije čeka Nemačku u Svetskoj ligi – NOVINE\nNajjači sastav Srbije čeka Nemačku u Svetskoj ligi\nSastav Srbije za utakmicu protiv Nemačke u Svetskoj ligi na kojem su svi olimpijski šampioni iz Rija, osim „penzionera“ Živka Gocića i Slobodana Nikića, biće najjači. Izjavio je selektor Dejan Savić.\nUtakmica Srbije i Nemačke igraće se 14. marta u Zrenjaninu.\nNa spisku selektora Dejana Savića su: Gojko Pijetlović (Oradea), Dušan Mandić (Pro Reko), Viktor Rašović (Barseloneta), Sava Ranđelović (Breša), Miloš Ćuk (Eger), Duško Pijetlović (Pro Reko), Nemanja Ubović (Breša), Milan Aleksić (Solnok), Nikola Jakšić (Partizan), Filip Filipović (Pro Reko), Andrija Prlainović (Solnok), Stefan Mitrović (Ferencvaroš), Branislav Mitrović (Eger), Đorđe Lazić (Partizan) i Strahinja Rašović (Barseloneta).\n„Okupićemo se u nedelju, raditi i u ponedeljak u Beogradu. Videćemo kakvo je stanje sa povredama i posle toga odrediti 13 igrača“, rekao je Savić za sajt VSS.\nUtakmica selekcija Srbije i Nemačke igraće se 14. marta u Zrenjaninu, gradu za koji naš tim vežu lepe uspomene. Reprezentacija je krajem marta prošle godine gostovala u Zrenjaninu i odigrala egzibicionu utakmicu sa Australijom.\n„Imali smo tada odličnu organizaciju, sjajan doček i sve je funkcionisalo besprekorno. Sa zadovoljstvom stižemo u grad na Begeju željni da se punim tribinama odužimo igrom i pobedoma koja će nas definitivno odvesti na završni turnir Svetske lige“, istakao je selektor.\nUdovičić: Atletska staza iz Arene ide u Ćupriju\nZašto je atletika najbolji sport i kako od sportista pravi BOLJE ljude?


Odbili i Hrvate i Turke, ne daju "Šećeranu"\nSkupština poverilaca bijeljinske Šećerane u stečaju odbacila je kao finansijski neprihvatljive četiri ponude za kupovinu fabrike.\nPonude su dostavljene iz Vijetnama, Turske, Hrvatske i Banjaluke, a ponude su odbijene uz zahtev da minimalna cena na četvrtoj licitaciji u oktobru bude 15 miliona maraka (7,5 miliona evra).\nPoslednjeg dana roka, pristigla je ponuda Poljoprivrednog kombinata “Kutjevo” iz Hrvatske koja iznosi 3,2 miliona evra, dok je Goran Vajkić iz Banjaluke na ročištu u Privrednom sudu u Bijeljini obrazložio ponudu od 6,75 miliona KM.\nPredsednik Odbora poverilaca Faik Muhić rekao je na ročištu, što je Skupština poverilaca i usvojila, da će licitacija u oktobru biti poslednja i da će, ukoliko bude neuspešna, sledeći korak biti srazmerna podela imovine poveriocima i reorganizacija Šećerane.\nMuhić, koji predstavlja skoro 70 odsto poverilaca Šećerane, očekuje da sva četiri kupca poboljšaju svoju ponudu, te da se postigne cena od minimalno 15 miliona KM za imovinu Šećerane koja godinama ne radi.\nRadnici koji su bili prisutni na ročištu tvrde da je to vrednost jednaka ceni koja bi se postigla prodajom fabrike na otpadu bez uračunate vrednosti zemljišta.


Po pravdu u Srbiju | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Po pravdu u Srbiju\nPo pravdu u Srbiju\nDelegacija Saveza logoraša Republike Srpske /RS/ predala je danas u Beogradu srpskom Tužilaštvu za ratne zločine više od 860 predmeta ratnih zločina koje su nad Srbima u BiH tokom rata 1992-1995. godine počinili muslimani i Hrvati.\nSavez logoraša RS predao je ove predmete srpskom tužilaštvu u Beogradu, nakon što je prekinuo komunikaciju i saradnju sa Tužilaštvom i Sudom BiH zbog opstrukcije, nerada i neprocesuiranja ratnih zločina koji su počinjeni nad srpskim narodom.\nMeđu predmetima, koji su danas predati zamjeniku srpskog tužioca za ratne zločine Veselinu Mrdaku, nalaze se, između ostalog i oni o zločinima u Dobrovoljačkoj ulici i Kasarni „Viktor Bubanj“ u Sarajeve, Tuzlanskoj koloni, Konjicu, Petog korpusa, silovanju žena, Brčkom.\nOvim predmetima obuhvaćeno je 536 logora za Srbe, koliko ih je bilo u Federaciji BiH, a u nekim predmetima ima i lica koja su iz Sandžaka, odnosno koja su državljani Srbije, tako da srpsko tužilaštvo može odmah da ih goni.\nPredsjednik Saveza logoraša RS Branislav Dukić je rekao novinarima da je ovim predmetima obuhvaćen politički i vojni vrh FBiH, pa čak i vjerski poglavari kao što je imam iz Banjaluke Edhem Čamdžić.\n„Predati predmeti se odnose na oko 7 100 lica bošnjačke i hrvatske nacionalnosti koji se sumnjiče da su počinili ratni zločin nad srpskim narodom“, rekao je Dukić.\nOn je naveo da je Savez logoraša 2003. godine lično tadašnjoj haškoj tužiteljki Karli del Ponte predao više od 300 predmeta koji su 2004. godine vraćeni pod oznakama A, B i C u Tužilaštvo i Sud BiH.\n„U susretima sa javnim tužiocem BiH i njegovim zamjenikom, strancem, Švendemenom dobijali smo uvjerenja da će oni predmet i koji su pod oznakama A biti odmah procesuirani, ali, nažalost, šest godina kasnije još uvijek nijedan procesuiran“, rekao je Dukić.\nOn je naveo da je Savez zato odlučio da predmete preda Tužilaštvo u Beogradu, koje ima ingerencije nad svim bivšim jugoslovenskim republikama da goni one koji su počinili ratne zločine.\n„Nikad nismo rekli da Srbi nisu činili ratne zločine. Svi koji su činili treba da se gone. Ako ne dođe do procesuiranja onih u BiH koji su činili zločine nad srpskim narodom, nema države BiH , niti ima prava i pravde“, rekao je Dukić.\nDukić je rekao da Savez logoraša neće vršiti pritisak na srpsko tužilaštvo povodom ovih predmeta, nego samo traže da oni koji su počinili zločine budu gonjeni.\n„Oni /srpsko tužilaštvo/ će pregledati predmete i voditi postupak, a mi ćemo sukcesivno dolaziti i donositi još predmeta i dokaza“, naveo je Dukić, dodajući da logoraši nisu tražili nikakav rok za procesuiranje predmeta.\nBoro Medić, potpredsjednik Upravnog odbora Saveza logoraša, rekao je da će, prema novom usvojenom krivičnom pravu u Srbiji, srpsko tužilaštvo pregledati predate predmete, a za one za koje budu utvrdili da ima dokaza, proslijediće Tužilaštvu BiH da se izjasni, jer se radi o građanima BiH, a ukoliko se u roku od šest mjeseci Tužilaštvo BiH ne izjasni, srpsko tužilaštvo preuzima predmet.\nNikola Ristić jedan od potpredsjedika Saveza logoraša RS je rekao da su u predatim predmetima i predmeti zločina nad Srbima u Brčkom, kao što je Bukvik, Vučilovac, granatiranje Brčkog, a u kojima se još uvijek brčansko tužilaštvo nije pomaklo s mjesta, a zločinci šetaju gradom.


Okcidentalizam - Fondacija Mulla Sadra u Bosni i Hercegovini\nSayyed Ahmad Rahnamayi\nFondacija “Mulla Sadra” u BiH objavila je knjigu “Okcidentalizam – pregled kulturno-političkih tokova na Zapadu od antičke Grčke do kraja drugog milenija”, autora Sayyeda Ahmada Rahnamayija, a u prijevodu Nermina Hodžića.\nRecenziju ovog djela napisao je akademik Mujo Demirović, redovni profesor opće i medicinske sociologije Pravnog fakulteta Univerziteta u Bihaću, na kojem je svojevremeno bio i dekan i rektor.\nOn je o ovom djelu istakao: “Iskreno sam obradovan vrijednom knjigom koja predstavlja novum u savremenoj nauci i briše sve predrasude da nauka i religija ne mogu biti u sinergiji. Kao pandan orijentologiji, okcidentologija jeste analiza Zapada, zapadne kulture, historije i filozofije... Važnost proučavanja Zapada (u smislu najšireg razumijevanja ovog pojma) jeste u tome da kroz kritičku analizu shvatimo u čemu leži njegova uspješnost i napredak i odakle dolaze njegove mane, nesavršenosti i problemi. Razumijevanjem jednog civilizacijskog kruga mi ustvari razumijevamo kompleksne historijske procese i zakonitosti koji su za nas višestruko korisni.”\nU nastavku je pojasnio i razlog postojanja ovakvog štiva: “Knjiga može poslužiti kao uvod u detaljnije izučavanje spomenutih perioda i svih njihovih obilježja. Prilagođen izraz omogućava i onima koji tek počinju svoj istraživački pohod na polju filozofije da ostvare osnovne uvide u razvoj filozofske misli na Zapadu. Pored toga, korisna je i istraživačima na polju sociologije religije i teologije. Poseban značaj predstavlja otvaranje vrata kritičkom diskursu svima koji žele istražiti svijet Okcidenta.”


Beograd: Opet odgođeno suđenje za ratne zločine u Srebrenici | Starmo\nNaslovnica Region Beograd: Opet odgođeno suđenje za ratne zločine u Srebrenici\nBeograd — Suđenje pred Višim sudom u Beogradu protiv bivših pripadnika specijalne policije optuženih za učešće u ubistvima više od 1.000 Bošnjaka iz Srebrenice počinjenim u julu 1995. godine, odgođeno je “zbog nedolaska branilaca optuženih”.\nSutkinja Višeg suda u Beogradu je kazala da ročištu “nije pristupio nijedan branilac optuženih”.\nAdvokatska komora Srbije je donijela odluku o obustavi rada za datum 24. 09. 2021., s obzirom da je Sud obaviješten o obustavi rada, mi danas ne možemo održati pretres – rekla je sutkinja Višeg suda u Beogradu.\nPrema optužnici, Nedeljko Milidragović, Aleksa Golijanin, Milivoje Batinica, Aleksandar Dačević, Bora Miletić, Jovan Petrović i Vidosav Vasić, kao pripadnici Specijalne brigade policije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS), učestvovali su u ubistvima 1.313 bošnjačkih zarobljenika iz Srebrenice na farmi u Kravici.\nRanije je Viši sud u Beogradu razdvojio predmet protiv Dragomira Parovića, jer on nije u mogućnosti da učestvuje u suđenju.\nUbistva u Kravici bila su među nekoliko masakara počinjenih nakon pada Srebrenice u julu 1995. godine, kada je ubijeno više od 8.000 bošnjačkih muškaraca i dječaka.\nBeograd: Edinu Vranju produžen pritvor za još mjesec dana\nDodik u Beogradu: BiH je “zapadni protektorat”


Zenička "Sinagoga" vraćena Jevrejskoj zajednici BiH\nPovod je ustupanje objekta “Sinagoga” Jevrejskoj zajednici Bosne i Hercegovine na privremeno korištenje.\nPodsjetimo, Gradsko vijeće Zenica je na sjednici održanoj u februaru ove godine donijelo Odluku o preuzimanju zgrade “Sinagoga” iz posjeda JU Muzej grada Zenice.\nObjekat “Sinagoge” će biti iskorišten za kulturne aktivnosti koje će organizovati Jevrejska opština Zenica ili čak Jevrejska zajednica BiH i Jevrejska zajednica Sarajevo.\nCilj je da se prostor iskoristi za promociju zajedničkog života te kultura Jevreja i drugih naroda Bosne i Hercegovine.\nZapisnik o primopredaji objekta “Sinagoge” potpisali su Elma Softić – Kaunitz, generalni sekretar Jevrejske zajednice BiH i Adnadin Jašarević, direktor Javne ustanove Muzej grada Zenice, dok je gradonačelnik Fuad Kasumović simbolično predao ključ objekta generalnom sekretaru Jevrejske zajednice BiH.


NoTra - Dodik: "Doći će vrijeme mirnog razlaza, mi smo već napravili non-paper..."\nDodik: "Doći će vrijeme mirnog razlaza, mi smo već napravili non-paper..."\nNEMA NIKAKVOG KOHEZIVNOG ELEMENTA\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik istaknuo je da u BiH nema nikakvog kohezivnog elementa koji bi mogao da okupi konstitutivne narode, te ocijenio "da će doći vrijeme mirnog razlaza".\nKomentirajući situaciju u vezi s neslužbenim diplomatskim dokumentom “non-paper”, navodno upućenog iz Slovenije u Bruxelles, Dodik je rekao novinarima u Banja Luci da je i Republika Srpska već napravila neki svoj non-paper.\nDodik je ocijenio da je ključna aktivnost RS to što će na Narodnoj skupštini održati raspravu, napraviti i artikulirati svoju platformu za pregovore s Federacijom BiH i Bošnjacima i Hrvatima kao konstitutivnim narodima o tome što i kako raditi u BiH, naravno bez stranaca.\nDodik je podsjetio da prije desetak godina nitko nije smio pomenuti referendum, niti pričati o tome “da BiH treba da se raspadne, jer je ionako raspadnuta, dok se o tome govorilo u Srpskoj”.\nNavodeći da će doći vrijeme mirnog razlaza u BiH, Dodik je istaknuo da Srbi nemaju razloga da se mobiliziraju prema bilo kakvoj ratnoj opciji i da treba da se okupe oko politike koja će dati snagu.\n“To što u Federaciji BiH Bošnjaci govore da su BiH patriote, neka misle što hoće, ali za BiH je potreban neki drugi patriotizam, a ne samo bošnjački, a srpskog i hrvatskog patriotizma, koliko vidim, nema i zato se tu ne može izgraditi ništa”, zaključio je Dodik, prenosi Srna.


V. B. 10. februara 2017. 15:10\nU Srbiji od 2021. zaposleni više neće moći da izdržavaju penzionere, čiji će broj drastićno porasti jer na red za penzionisanje dolazi „bejbi bum“ generacija.\n„Smanjivaće se radni kontigent jer sve više mladih ljudi koji spada u taj radni kontigent odlazi iz zemlje, a i rađa se sve manje ljudi. Sve će to uticati na smanjenje radnog potencijala u Srbiji“, rekla je Bjelobrk.\nSrbija – peta najstarija zemlja u Evropi\nIako Srbija zauzima visoko peto mesto na listi „najstarijih“ zemalja u Evropi, ona ga deli sa ekonomski razvijenijim zemljama, Nemačkom, Italijom, Austrijom i Bugarskom.\nIako na prvi pogled može izgledati da najveća zemlja Balkana deli neku dobru osobinu sa jednako „starim“ ali bogatijim zemljama, razlozi iz kojih je rame uz rame s njima, potpuno su različiti.\nTe zemlje su „stare“, kaže Bjelobrk, zato što im je očekivani starosni vek duži. Imaju razvijenu medicinu i bolji životni standard pa zato duže i žive.\n– Oni će svoj balans izmedju ekonomski aktivnog i neaktivnog stanovništva nadomestiti baš tim stanovništvom koje odlazi, izmedju ostalih i iz naše zemlje. Oni imaju staro stanovništv zbog svog svog uspeha, a mi zbog poremećene starosne strukture koja je najveći demografski problem – zaključila je Bjelobrk, a prenose mediji.


Srbija: Uhapšeni zbog organiziranja terorističkih kampova na Ninaji - Klix.ba\nRegija Srbija: Uhapšeni zbog organiziranja terorističkih kampova na Ninaji\nSrbija: Uhapšeni zbog organiziranja terorističkih kampova na Ninaji\n31.12.2007. u 16:25\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije saopćilo je u ponedjeljak da su u zajedničkoj akciji srbijanske, njemačke i francuske policije uhapšeni Adnan Hot (28) i Nedžad Memić (30) zbog osnovane sumnje da su organizirali terorističke kampove na planini Ninaja u blizini mjesta Žabren.\nHot i Memić su uhapšeni zbog osnovane sumnje da su organizirali terorističke kampove na planini Ninaja, u blizini mjesta Žabren, u kojima je izvođena obuka, kao i lokacije sa sakrivenim oružjem i minsko-eksplozivnim sredstvima.\n"Zahvaljujući višesedmičnoj zajedničkoj akciji srbijanske, njemačke i francuske policije locirani su, a potom i lišeni slobode", kaže se u saopćenju MUP-a Srbije.\nPo završenom ekstradicionom postupku u Njemačkoj, osumnjičeni Hot je priveden istražnom sudiji Posebnog odjeljenja Okružnog suda u Beogradu.\nDrugooptuženi Memić se trenutno nalazi u ekstradicionom pritvoru u Francuskoj, po odluci suda u Dijonu, navedeno je u saopćenju, prenosi Tanjug.\nPolicija je 11. juna ove godine na području Novog Pazara, Tutina i Sjenice pronašla više od 10.000 komada puščane municije i više od 15 kilograma eksplozivne smjese koja potiče s Kosova, a planirano je da bude upotrijebljena u terorističkim aktivnostima.


FACEIT organizuje sledeći CS:GO Major u Londonu! - E-sport - Gejming.rs - Portal za hardcore gejmere\nFACEIT organizuje sledeći CS:GO Major u Londonu!\nNajveći CS:GO turnir u organizaciji kompanije FACEIT stiže na Vembli! Najbolje ekipe sveta će se od 20. do 23. septembra boriti u SSE Areni kapaciteta preko 10.000 gledalaca za prestižni trofej i nagradni fond od milion dolara.\nFACEIT je jedna od vodećih kompanija u CS:GO esportu i već neko vreme se govori kako zaslužuju da dobiju šansu da organizuju elitni turnir, sa čim se očigledno i Valve složio. Kada su LAN takmičenja u pitanju, FACEIT se proslavio ECS ligom koja ulazi u svoju petu sezonu, a za razliku od ostalih Majora, ovoga puta će FACEIT organizovati sve faze takmičenja, od regionalnih onlaj kvalifikacija širom celog sveta, do velike LAN završnice.\nPoznato je da se igrači već neko vreme bune kako bi kvalifikacije za Major mogle mnogo bolje da se organizuju od onog što smo gledali do sad, tako da nema sumnje da će FACEIT poraditi na ovome, pošto su u više navrata dokazali da su neko ko sluša igrače i sarađuje sa njima. Oni će sada stati rame uz rame sa nekim od najvećih kompanija u svetu esporta koje su u prethodnom periodu organizovale Majore, kao što su ESL, DreamHack, ELEAGUE, PGL i MLG.\nOvo će biti prvi CS:GO Major u Velikoj Britaniji i ujedno jedno od najvećih esport takmičenja do sada u ovoj zemlji, a prvi kontigent karata se očekuje u prodaji već početkom aprila.\nAktuelni Major šampion je američka ekipa Cloud9 koja je prošlog meseca savladala FaZe Clan u velikom finalu 2018 Boston ELEAGUE Majora.


Detalji plana za ubistvo vođe KAVČANA: Ako preživi detonaciju bombe, dvojica čekaju na motoru i pucaju - ObjektivDetalji plana za ubistvo vođe KAVČANA: Ako preživi detonaciju bombe, dvojica čekaju na motoru i pucaju – Objektiv\nS obzirom na količinu eksploziva koja je planirana za ovo ubistvo, teško da bi Kašćelan imao šanse da preživi\n• 23:15 • 29.01.2021. >> 00:29 • 30.01.2021.\nVođa kavčana Slobodan Kašćelan bio je meta likvidacije planirane za 22. januar koju je crnogorska policija sprečila. Tamošnji zvaničnici otkrili su detalje planiranog ubistva, koje po mnogo čemu, liči na film.\nNaime, kriminalna grupa, koju je iz Spuža organizovao Janko Vukadinović, planirala je da eksplozivom raznese Kašćelanov blindirani automobil na semaforu u Podgorici. Istog dana kada je planirana likvidacija, Kašćelan je trebalo da bude na podgoričkom Višem sudu zbog optužnice za pranje novca, ali je suđenje odloženo.\nRazorna bomba i plan B\nPrema rečima glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića eksplozivna naprava koja je pronađena u sredu uveče u Podgorici, ručno je rađena i bila je toliko jaka bi “ubistvo realizovano na semaforu ili negde na ulici bilo katastofalno”.\nI Saša Čađenović, specijalni državni tužilac Crne Gore, rekao je da je bomba kojom je planirano ubistvo imala razornu moć. Prema njegovim rečima, eksplozivna naprava je bila ukupne težine 5,8 kilograma, od čega je u nju bilo smešteno oko 3,2 kg plastičnog eksploziva. Čađenović je pojasnio je i kako je trebalo da bude postavljana.\nS obzirom na količinu eksploziva koja je planirana za ovo ubistvo, teško da bi Kašćelan imao šanse da preživi. Za slučaj da se to dogodi bio je spreman i plan B. Dvojica članova kriminalne grupe koja je planirala ubistvo čekali su na motoru spremni da mu priđu i pucaju u njega iz blizine.\nEksploziv prenet u Bar\nTo su Dušan Ivanović, Momo Milić i Hasan Turković koji se sumnjiče da su krili eksploziv koji nisu uspeli da iskoriste u pokušaju likvidacije 22. januara, pa su nameravali da ga prebace do Bara, gde je trebalo da usmrte člana kriminalne grupe bliske kavčanima.\n500.000 evra za likvidaciju\nKako je na konferenciji za medije 27. januara rekao Saša Čađenović, specijalni državni tužilac Crne Gore, veruje se da je kriminalnu grupu koja je planirala likvidaciju Kašćelana iz Spuža organizovao Janko Vukadinović.\n– Za delo koje je planirano u Podgorici trebalo je da bude isplaćeno 500.000 evra, dok je za delo koje je planirano u Baru ovoj kriminalnoj organizaciji trebalo da bude isplaćeno oko 50.000 evra i to samo neposrednim izvršiocima – rekao je Čađenović.\nPriznao likvidaciju na Banovom brdu, Čaba Der saslušan u zatvoru u Mađarskoj\nI u petoj deceniji izgleda kao bomba – Hajdi Klum (FOTO)


Zaposleni u doba corone – Adizes Southeast Europe\nHome/Adizes SEE Novosti 2, Porodične kompanije tekstovi 2/Zaposleni u doba corone\nCOVID-19 (dalje: “corona” ili “corona virus”) je globalno posmatrano trenutno tema broj 1 u bilo kojoj oblasti života. Ta tema nas je sve toliko preokupirala da bi dolazak vanzemaljaca na Zemlju trenutno prošao prilično nezapaženo.\nCorona virus je, pre svega, zdravstvena tema i zaustavljanje daljeg širenja corona virusa i nalaženje leka je trenutno verovatno univerzalna želja svih nas.\nPored svoje zdravstvene komponente, corona virus ima i svoje brojne druge komponente (pravne, ekonomske, sociološke, itd) koje, iako manje bitne, ipak nisu potpuno nebitne. Praktično, ono što se događa pred nama je jedan neplanirani reality program, gde smo svi na početku bili publika ali smo vremenom posredno ili neposredno, protiv svoje volje, postali istovremeno i učesnici.\nDok slušamo ili čitamo vesti, mi smo publika, kada na dnevnoj bazi krenemo da se bavimo našim poslovima (nezavisno koja profesija je u pitanju) mi polako postajemo učesnici.\nNeposredno nakon što su se u regionu pojavili prvi slučajevi corona virusa, te nakon što su nadležni organi počeli da donose odluke o ograničenim okupljanjima ljudi i preporukama poslodavcima da zaposleni treba da rade od kuće, počela su da se javljaju i konkretna radno pravna pitanja. Pitanja su imala svoju gradaciju na sledeći način:\nTehnička pitanja: pitanja koja ne utiču značajno na prava zaposlenih (npr. da li je za rad od kuće neophodan aneks ugovora o radu ili poslodavac može samo da donese odluku?)\nKonkretnija pitanja: pitanja koja za posledicu mogu da imaju manja prava zaposlenih (npr. da li poslodavac može da pošalje zaposlene na neplaćeno odsustvo? Koja je procedura za uvođenje rada sa nepunim radnim vremenom?)\nSuštinska pitanja: pitanja koja za posledicu mogu da imaju prestanak radnog odnosa (npr. da li zaposlenom može da prestane radni odnos tokom vanrednog stanja? Koja je procedura za prestanak radnog odnosa usled tehnološkog viška, koliko iznosi zakonska otpremnina? Šta se događa ukoliko 1.4. kompanija nema na računu sredstava da isplati plate zaposlenima?)\nSvako pitanje je legitimno pitanje, može da se postavi i postavlja se i kada nema corona virusa ali je intenzitet i učestalost bitno sličnih pitanja jasno vodilo do zaključka da je corona virus počeo da nagriza kompanije i da su kompanije (tj. poslodavci) primorani da stave na sto sve moguće opcije u vezi sa poslovanjem, pa i pitanja koja se tiču zaposlenih i njihovih prava i obaveza u postojećoj situaciji.\nSvako pitanje ima i svoj odgovor, manje ili više zadovoljavajući za onoga ko pitanje postavlja.\nOno što je specifično u ovom trenutku je da bitno slična pitanja postavljaju i globalne kompanije, i investicioni fondovi, i porodične kompanije i mali preduzetnici.\nS obzirom da je moje uže polje interesovanja poslovanje porodičnih kompanija, kroz razgovore sa porodičnim kompanijama sam i ranije tražio odgovore na neka pitanja za koja mislim da su bitna i za ovo što nam se događa danas, ali i za ono što će nam se događati sutra, a tiču se:\nMeđusobnog poverenja između poslodavaca i zaposlenih\nUloge i značaja zaposlenih u porodičnim kompanijama\nDa li su poslodavac i zaposleni na suprotnim stranama?\nLiderstvo je ono što izdvaja osnivače u porodičnim kompanijama u odnosu na akcionare velikih kompanija i/ili pasivne investitore. Naime, svako ko ima novca može da bude akcionar Apple-a ili Amazon-a, ili može da bude pasivni investitor u manje ili više uspešnoj kompaniji.\nAli svako ko ima novca ne mora istovremeno da bude lider. Osnivač mora da bude i jeste lider – vođa kompanije pa i svih zaposlenih!\nZnačaj zaposlenih u porodičnim kompanijama je ogroman. Nedavno sam čuo jednog osnivača, suvlasnika velike proizvodne kompanije (sa izuzetnom vrednom imovinom, proizvodima i tržištem), kako pred svojim zaposlenima kaže “Sve što vredi u ovoj kompaniji su zaposleni.” Takve izjave nisu kurtoazne, već predstavljaju izraz najdubljeg poverenja i međusobnog poštovanja između poslodavca i zaposlenih.\nIako se često, na tabloidan način, potencira klasna borba između obespravljenih zaposlenih i beskrupuloznih “privatnika”, tvrdim da je u svakodnevnici mnogo više porodičnih kompanija (i kompanija uopšte) i zaposlenih koji ne doživljavaju jedni druge kao suprotstavljene strane, već kao entitete koji u simbiozi zajednički stvaraju vrednost koja prevazilazi prostu reprodukciju i mesečnu platu.\nGornji utisci i iskustva dobijaju potvrdu i u doba corone – apsolutno svim osnivačima je bitno da obezbede nesmetanost poslovanja svojih kompanija a da to ne bude na štetu zaposlenih. To su želje koje će morati da nađu svoje utemeljenje u realnim okolnostima, koje se menjaju iz dana u dan a konačan rezultat trenutno niko ne sme da prognozira.\nImajući u vidu činjenicu da osnivači žele da sačuvaju sva moguća radna mesta, a da je istovremeno rezultat borbe sa “nevidljivim protivnikom” trenutno i nevidljiv i nepredvidiv, moguće je da je upravo ovo trenutak kada i zaposleni i poslodavci moraju da krenu jedni drugima u susret i da otvorenom komunikacijom dolaze do modela koji će biti održiv.\nUz svo uvažavanje prava zaposlenih iz ugovora o radu ili zakona, ukoliko poslodavci ne budu imali novca da im isplaćuju zarade mnoga od (ili sva) prava zaposlenih će ostati “mrtvo slovo na papiru”. Stoga je celishodnije objektivno sagledati situaciju i ukoliko je moguće kvantifikovati i predvideti efekte corona virusa u mesecima koji su pred nama, nego se slepo držati nečega što je dogovoreno i ugovoreno u periodu kada su svetska ekonomija i ekonomije regiona beležile kontinuirano visok rast.\nČesto se u poslednje vreme postavlja i pitanje “šta zakon predviđa u ovakvim situacijama?”. Odgovor je – nijedan zakon nije predvideo da ceo svet može da stane! Zakoni su refleksija života i uglavnom nastaju kao rezultat praktične potrebe da se određeni običaji, opšteprihvaćene društvene norme i/ili društveni i prirodni fenomeni i njihove posledice kodifikuju i učine pravno obavezujućim.\nTeško je sa sigurnošću predvideti, ali realno je da se očekuje da će posledice corona virusa na radno-pravne odnose biti značajne i dugotrajne, te da će fleksibilni vidovi zapošljavanja dodatno dobiti na značaju. Takođe, do sada nedovoljno korišćen institut “rad od kuće” je silom prilika sada ušao na velika vrata u praksu i vrlo je moguće da će taj institut ili njegovi derivati u budućnosti biti zastupljeniji nego što su bili do sada.\nSve gore navedeno, kao i brojne druge teme, potrebno je što pre kandidovati za dijalog između nadležnih organa, poslodavaca i zaposlenih. Teret i trošak ove nesreće koja je zadesila ceo svet će neko morati da plati – najpravičnije bi bilo da svi na neki način snosimo teret.\nOno što bi, van svake sumnje, bilo loše za preduzetništvo je da cenu corona virusa plate samo poslodavci i zaposleni iz privatnog (pogotovo, SME) sektora jer bi to dugoročno dodatno destimulisalo zaposlene da rade u privatnom sektoru, a pritisak na zapošljavanje u javnom sektoru bi verovatno postao neizdrživ.\nSve će se ovo jednog dana lane zvati, a do tada je potrebno očuvati poslovanje kompanija i reputaciju na tržištu, uključujući tržište rada. Zvuči jednostavno ali će biti teško, za mnoge, nažalost, i nemoguće pogotovo ako dijalog i otvorena komunikacija na relaciji poslodavac – zaposleni bude bezrazložno odlagana.\nU Beogradu, 22.3.2020.


Tag / Jedinstvo iz Švehata / Vesti online\nJedinstvo iz Švehata\nSećanje na lepa vremena\nBivša SFRJ kod mnogih u dijaspori i dalje budi lepa sećanja i oni se ne odriču ni starih praznika. Tako je najstariji naš klub u pokrajini Donja Austrija, Jedinstvo iz Švehata, organizovao...\nJedinstvo "diše" zbog prijatelja\nPosle dva meseca pauze najstariji naš klub u Donjoj Austriji, Jedinstvo iz Švehata, organizovao je u petak uveče novo druženje. Predsednik kluba Krsta Petrišorević priredio je večeru na kojoj...\nPravi prijatelji uvek su uz svoj klub, a tako je i sa Jedinstvom iz Švehata, koji je u nedelju okupio one najvernije. Predsednik najstarijeg kluba na teritoriji Donje Austrije Krsta Petrišorević...\nJedinstvo donelo radost u Oblutak\nNajstariji naš klub na teritoriji Donje Austrije, Jedinstvo iz Švehata, obradovao je štićenike Ustanove za dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju Oblutak iz Zaječara.\nPokloni i za decu iz Sirije\nNaš najstariji klub u Donjoj Austriji Jedinstvo iz Švehata i ove godine priredio je posebno veče za decu. Prema ustaljenoj tradiciji pred zimski raspust Jedinstvo je organizovalo Šou Deda Mraza,...\nPosle bala slave Dan Republike\nNajstariji naš klub na teritoriji pokrajine Donja Austrija, Jedinstvo iz Švehata je organizovao nedavno tradicionalni Jesenji bal.\nJubilarni bal u jubilarnoj godini\nGradonačelnik u srpskom klubu


NAŠI SUGRAĐANI ZRENJANINCI - VOLIM ZRENJANIN\nLepša strana moga grada - volimzrenjanin.com\nSport u Zrenjaninu\nSpomenici i kultura\nZRENJANINKE, ZRENJANINCI I GOSTI NAŠEG GRADA – Pored svih velelpnih građevina i manifestacija grad pre svega čine ljudi. U ovom albumu ćemo se truditi da spontanim fotografijama dočaramo baš to, nenarušavajući bilo čiju privatnost. Sve fotografije nastale su na zrenjaninskim ulicama….\nSUGRAĐANI I TURISTI »\nMOTO SKUP 2018\nUz grmljavinu motora na Trgu slobode, bajkeri i bajkerke iz oko sedam moto-klubova iz Zrenjanina i okoline danas u podne otisnuli su se na put i otvorili novu sezonu. Tanja Poša Bokanić, članica mužljanskog moto-kluba „Roud flajers“ (Road flyers), kaže da je lepo vreme idealno za otvaranje nove sezone, koje je do sada bilo organizovano u Beogradu. Ovoga puta je odlučeno da regionalno otvaranje bude u svakom većem gradu u Srbiji, pa smo se svi iz okolnih mesta okupili danas u Zrenjaninu. Ovom vožnjom, između ostalog, želimo da pokažemo da je bezbednost na prvom mestu, kao što vidite i po našoj opremi i kacigama.\nZRENJANIN – ЗРЕЊАНИН\nZrenjanin je najveći grad srpskog dela Banata i njegov je politički, privredni, kulturni i sportski centar.\nZrenjanin je, po površini teritorije koja mu administrativno pripada (1.326 km2), najveći grad u Autonomnoj pokrajini Vojvodini i drugi u Republici Srbiji, a u njemu živi oko 130 hiljada stanovnika i više od 20 nacija.\nRazvija se s tradicijom dugom gotovo sedam vekova, jer se kao naselje pod imenom Bečkerek po prvi put u istorijskim spisima pominje još 1326. godine…\nSva prava zadržana © Volim Zrenjanin media 2020 – Kontaktirajte nas putem mejla:


Općina Centar ove godine izdvaja više od pola miliona maraka za kulturu - informativa.ba\nVijesti Lokalne vijesti Općina Centar ove godine izdvaja više od pola miliona maraka za kulturu\nOpćina Centar ove godine izdvaja više od pola miliona maraka za kulturu\nOpćina Centar Sarajevo u budžetu za 2018. godinu planirala je izdvojiti više od pola miliona KM za podršku kulturnim institucijama.\nTako će Javna ustanova Centar kulture i mladih Općine Centar dobiti 245.000 maraka za rad i realizaciju projekata koji doprinose razvoju kulture na području te općine i šire.\nViše od 100.000 konvertibilnih maraka Općina će izdvojiti za podršku ustanovama kulture, te manifestacijama i festivalima koji afirmišu Sarajevo i BiH.\nTako će Sarajevo Film Festival iz ovogodišnjeg općinskog budžeta biti podržan sa 40 hiljada maraka.\nKad je riječ o ustanovama kulture i nauke, za Akademiju nauka i umjetnosti bit će izdvojeno 10 hiljada maraka, a za Muzej "Alija Izetbegović" 5.000 KM. Za podršku projektima iz oblasti kulture od značaja za općinu Centar koji se realiziraju u KJP Centar Skenderija u budžetu je obezbijeđeno 20 hiljada maraka, a za poboljšanje prostornih uslova rada i opremljenosti ustanova iz oblasti kulture 30 hiljada maraka.\nOsim podrške razvoju kulture na području te lokalne zajednice, Općina Centar će nastaviti sa finansijskom potporom institucijama kulture od općeg značaja i interesa za Bosnu i Hercegovinu, a koje se nalaze na području Centra.


Srbija se povezuje sa iranom: Teheran nikad bliže Beogradu! - povezane vesti - Naslovi.net\nBEOGRAD: Nakon gotovo tri decenije danas je ponovo uspostavljena direktna avio linija između Beograda i Teherana, operater će biti Iran Er, a karte za se letove na ovoj ealciji prodate su do juna. Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim… »\nNakon gotovo tri decenije ponovo je uspostavljena direktna avio-linija između Beograda i Teherana. Sudeći po prodaji karata - mnogi su jedva čekali! Avionske karte za letove na relaciji Beograd-Teheran, avionima kompanije "Iran Er", su rasprodate do… »\nNova ekonomija 13.03.2018\nNakon skoro tri decenije uspostavljena je direktna avio linija Beograd-Teheran, operater će biti Iran Er, a karte za letove na toj realciji prodate su do juna. Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić istakao je tim povodom da je to… »\nLet posle tri decenije - sve karte prodate do juna\nBeograd -- Nakon skoro tri decenije uspostavljena je direktna avio linija Beograd-Teheran, operater će biti Iran Er, a karte za letove na toj realciji prodate su do juna. Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić istakao je tim povodom… »\nNakon gotovo tri decenije danas je ponovo uspostavljena direktna avio linija između Beograda i Teherana, a karte za se letove na ovoj ealciji prodate su do juna. Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić istakao je tim povodom da je to… »


Paunović i Janošević o položaju vlaške nacionalne manjine | Kancelarija za ljudska i manjinska prava\nPetrovac na Mlavi, 12. septembar 2019. godine - U sedištu Nacionalnog saveta vlaške nacionalne manjine, danas je održan sastanak direktorke Kancelarije Vlade Srbije za ljudska i manjinska prava Suzane Paunović sa predsednikom Novicom Janoševićem i rukovodstvom ovog nacionalnog saveta.\nPaunović je istakla da je u prethodnom periodu dosta toga urađeno na unapređenju položaja svih nacionalnih manjina, pa i vlaške, navodeći da će prava svih manjina u Srbiji biti još bolje zaštićena.\n- Vlada Srbije ima najviše standarde za poštovanje prava i sloboda nacionalnih manjina koje žive u Srbiji i nastaviće posvećeno da radi na sprovođenju usvojenih zakona. Tu pre svega mislim na Zakon o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, Zakon o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina i Zakon o službenoj upotrebi jezika i pisma, rekla je Paunović.\nDa Vlada Srbije sprovodi jasnu i održivu politiku unapređenja položaja svih pripadnika nacionalnih manjina koji žive u našoj zemlji potvrđuju izveštaji Evropske komisije kao i brojnih ekspertskih misija koje su u prethodnom periodu posećivale Srbiju, navela je Paunović.\nPaunović kaže da se sa Nacionalnim savetima nacionalnih manjina zajedno radi na rešavanju različitih pitanja, od ostvarivanja prava na obrazovanje, službenu upotrebu jeziku i pisma, informisanje i očuvanje kulturnog identiteta.\nPaunović je najavila da će od jeseni biti održan set obuka za nacionalne savete koje će se odnositi na finansijsko poslovanje samih saveta, a sve u cilju povećanja efikasnosti i transparentnosti rada nacionalnih saveta, posebno u pogledu upotrebe sredstava doznačenih iz buxeta Republike Srbije.\nPredsednik nacionalnog saveta Novica Janošević se zahvalio direktorki Paunović na nesebičnom trudu i zalaganju da se poštuju prava pripadnika vlaške nacionalne manjine.\nJanošević je informisao Paunović o radu Saveta i istakao potrebu za većom finansijskom podrškom za rad Nacionalnog saveta za potrebe obezbeđivanja kulturnih događaja i informisanja na vlaškom govoru.\nKako Janošević navodi, postoji potreba i za jačanjem sopstvenih kapaciteta vlaškog nacionalnog saveta kroz saradnju sa drugim nacionalnim savetima, državnim organima i naročito lokalnim samoupravama u kojima žive pripadnici ove manjine.\nJanošević je istakao da je za pripadnike vlaške nacionalne manjine Srbija matična država i da pripadnici ove manjine žele da daju pun doprinos u daljem razvoju države u kojoj svi zajedno živimo.


Počelo uređenje centra Nove Pazove\nDatum kreiranja sreda, 28 maj 2014 07:43\nUređenje centra Nove Pazove počelo je 26. maja. U Ulici Mladena Stojanovića i delu Knez Mihajlove u toku su zemljani radovi koji podrazumevaju izmeštanje kablovskih instalacija za struju, telefon i kablovsku televiziju. Vrednost investicije koja se finansira iz municipalnih obveznica je 120 miliona dinara. Izvođač radova je firma "Karin Komerc" iz Novog Sada i prema planu trebalo bi sve da bude završeno za 66 radnih dana.\nIzgradnja distributivno-logističkog centra "Delta DMD" u Staroj Pazovi počinje u julu 2014.\nDatum kreiranja petak, 16 maj 2014 11:01\n"Delta" počinje u julu ove godine u Staroj Pazovi izgradnju distributivno-logističkog centra koji će koristiti kompanija "Delta DMD", najavio je na konferenciji za medije 14. maja Dejan Jeremić, izvršni direktor za operativne poslove kompanije "Delta".


ZBOG VRUĆINE KRAVE DAJU MANJE MLEKA! Srpski odgajivači na mukama, moraju da nađu način DA RASHLADE STOKU! - Informer\nZBOG VRUĆINE KRAVE DAJU MANJE MLEKA! Srpski odgajivači na mukama, moraju da nađu način DA RASHLADE STOKU!\nVisoke temeperature kod mlečnih krava mogu dovesti do temperaturnog šoka, problema s plodnošću, ali i do toga da krave daju manje mleka, tvrdi Miloš Levajac, vlasnik farme u okolini Čačka\n- Mleka je manje zbog vrućine i to od 20 do 30 odsto. Trenutno nekoliko krava ne muzemo zbog teladi, ali one dnevno daju između 180 i 200 litara mleka. Međutim, u sedam do deset dana bar jedna krava dobije mastitis, a to mleko onda mora da se prosipa. Slabije jednu, dosta piju vode, zbog čega su proteini i masnoća lošiji - kaže Miloš Levajac.\n- Zbog vrućine muzne krave daju od 30, pa čak i do 50 odsto mleka manje - objašnjava Stanišić.\n- Farmerima savetujemo da ubace ventilatore u štale, koji će pojačati strujanje vazduha, ali isto tako da obezbede dosta sveže pijaće vode. Važno je i izbegavati hranjenje životinja u podne kad su najveće vrućine, već to treba činiti ujutru ili uveče zbog boljeg preživanja - kaže Stanišić i napominje da se kvašenje ne preporučuje, jer se na taj način povećava vlažnost vazduha.\nmleko Krave vrućina farmeri Srbija\nSRPSKE KRAVE, ITALIJANSKO MLEKO U Jagodini se gradi fabrika sira i mleka u prahu\n11:46 Društvo 13\nJa mislim da je i za ovo kriv Vučić.


aleksandr vulin - Dnevni list Danas\nPočetna » aleksandr vulin\nVulin odgovorio Pediju Ešdaunu\nMinistar odbrane i lider Pokreta socijalista Aleksandar Vulin juče je u pisanoj izjavi reagovao na reči bivšeg visokog predstavnika za BiH Pedija Ešdauna da su priče o promenama granica Srbije i Kosova „veoma, veoma opasne“.\nVulin: Nabavka aviona po planu\nSrbija i Belorusija sve bolje sarađuju zahvaljujući izuzetnom odnosu predsednika Vučića i Lukašenka, a vojno-vojna saradnja dve zemlje je na najvišem nivou do sada.\nVulin: Saradnja dve vojske\nPotpredsednik Centralne vojne komisije Kine izrazio je podršku daljoj saradnji dve vojske i obećao da će se založiti da se Srbiji više pomogne u svim oblastima, od obuke do sredstava, izjavio je ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin, koji se sastao sa potpredsednikom Centralne vojne komisije generalom Džang Jousjiaom.\nMSP upozorava na hapšenje Vulina ukoliko uđe na Kosovo\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin nema dozvolu za ulazak na Kosovo da učestvuje na prazniku Vidovdana. Ministarstvo spoljnih poslova je to odbacilo. A ako Vulin pokuša nezakonito da uđe na teritoriju Kosova, onda će Kosovska policija postupiti po zakonu.\nPiše: Danas Online/RTK2 28. 6. 2018.


Srpske nošnje i gusle oduševile Austrijance - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nSrpske nošnje i gusle oduševile Austrijance\nSrpsku tradiciju sa više područja Republike Srpske na ovoj dvodnevnoj manifestaciji, koju je organizovalo Predstavništvo RS u Beču u saradnji sa dijasporom u Donjoj Austriji, predstavilo je, između ostalih, i Udruženje žena “Bijeli anđeo” iz bijeljinskog naselja Dvorovi.\nIz Udruženja navode da je posebnu pažnju posjetilaca privukla narodna nošnja sa područja Sarajevsko-romanijske regije, Semberije, Krajine – jeleci, džečerme, tkane košulje, opanci, u koje su bili obučeni članovi udruženja.\nU izložbenom prostoru u austrijskom dvorcu, kako navode, posluženi su srpski kulinarski specijaliteti, sa tradicionalnom pogačom i rakijom za dobrodošlicu posjetiocima, a izloženi i stari rijetki predmeti, instrumenti, kao i tkani, heklani i pleteni ručni radovi.\nIz Udruženja kažu da je najmlađe posjetioce manifestacije posebno zanimalo kako se izrađuju ti ručni radovi, pa su im pomogli da to i nauče, što su mališani sa oduševljenjem prihvatili.\nU holu izložbenog salona mogla se čuti i izvorna pjesma muške grupe sa područja Sarajevsko-romanijske regije, kao i ženske pjevačke grupe, a tokom večernjeg koncerta u sali austrijskog dvorca u Perhtoldsdorfu sinoć se razlegao i zvuk najstarijeg srpskog instrumenta – gusala.\nGuslar Miloš Marjanović rekao je da mu je posebno drago da su se gusle i srpska izvorna pjesma čuli i u inostranstvu, da se narodu u svijetu predstavio način na koji su Srbi nekada davno prenosili junačke priče sa koljena na koljeno.\nNa večernjem koncertu nastupila su i brojna kulturno-umjetnička društva iz Srpske i Srbije, a okupljenima su se obratili gradonačelnik Perhtoldsdorfa Martin Šuster, šef Predstavništva Srpske u Beču Mladen Filipović i ministarka trgovine i turizma Maida Ibrišagić-Hrstić.\nPrivrednicima i predstavnicima institucija Austrije prezentovani su turistički potencijali Srpske – Andrićgrad, Banja Vrućica, a kako navode iz Ministarstva cilj je da se ovakvim kulturnim manifestacijama ojačaju veze sa evropskim kulturnim centrima.\nPerenčević (SNS): Poboljšati ukupnu situaciju na području opštine Laktaši


Predstavljeni evropski programi za finansiranje malih i srednjih preduzeća - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Privreda Predstavljeni evropski programi za finansiranje malih i srednjih preduzeća\nPredstavljeni evropski programi za finansiranje malih i srednjih preduzeća\nPetnaestak lokalnih preduzetnika prisustvovalo je današnjem (19. februar) predstavljanju evropskih programa namenjenih finansiranju malih i srednjih preduzeća.[widgetkit id=108]\nPrivrednicima iz bečejske opštine predočeno je na koji način mogu da konkurišu kod stranih fondova, dok su predstavnici pokrajinskog Fonda „Evropski poslovi‟ istakli i mogućnost organizovanja obuka za pisanje predloga projekata.\n– Cilj ove prezentacije je da se pomogne preduzetnicima u pripremanju ideja, potom u realizaciji projekta i apliciranja. Postoje programi koji su veliki, poput Horajzon 2020 (Horizon 2020) i Kozme (COSME) gde su i sredstva, ali i konkurencija, velika, međutim, nije ih nemoguće dobiti, rekao je Jano Puškar iz Fonda.\nPored toga pomenuti fond obavlja i procenu projektnih ideja, stoga preduzetnici, privrednici i poljoprivrednici umaju mogućnost svoje predloge ideja da pošalju, a zaposleni će ih savetovati u vezi daljim sa podnošenjem prijava na konkurse. Iz Prokredit banke danas su predstavili kreditne aranžmane namenjene malim i srednjim preduzećima.


Istanbulski aerodrom, Turska, maj, 2020.\nPregled tekstova i vijesti za 14. maj, 2020.:\nEvropska unija ponovila je danas da bilo koja vakcina protiv korona vriusa mora biti dostupna svima i po fer uslovima. “Vakcina će biti svetsko javno dobro i pristup njoj mora biti jednak i univerzalan”, rekao je potparol Evropske komisije Štefan de Keršmaker.\nEU zabrinuta zbog mera protiv korona virusa uvedenih u Mađarskoj\nEvropska unija (EU) nadgleda ukidanja vanrednih mera u Evropi donetih kao vid sprečavanja širenja zaraze korona virusa, a posebno je zabrinuta zbog mera uvedenih u Mađarskoj.\nPodgorica zvanično bez virusa, u Crnoj Gori nema novih slučajeva\nOd jutros (14. maj) u Podgorici zvanično nema "aktivnih" slučajeva infekcije novim korona virusom dok je u cijeloj Crnoj Gori još šest aktivnih slučajeva, saopšteno je iz Instituta za javno zdravlje.\nZbog pandemije je "mala verovatnoća da će hiljade predstavnika država iz celog sveta biti u mogućnosti da se okupe u Njujorku" na početku Godišnjeg zasedanja Generalne skupštine Ujedinjenih nacija (UN) u septembru, izjavio je generalni sekretar UN-a, Antonio Gutereš.\nItalijanska vlada odlučila je 13. maja da privremeno regulira ilegalne strane radnike koji "rade na crno" u poljoprivredi i kao pomoć u kući, da bi im garantirala zdravstvenu zaštitu tokom pandemije.\nMađarska policija uhapsila je nekoliko građana čiju je kritiku postupanja vlasti tokom pandemije ocenila kao "alarmantnu". Hapšenje je omogućeno izmenom jednog zakona koju je uveo premijer Viktor Orban u okviru politike suzbijanja pandemije, navela je opozicija 13. maja.\nWHO upozorava: Korona virus možda nikad neće nestati\nKorona virus "možda nikad neće nestati", upozorila je Svjetska zdravstvena organizacija (World Health Organization, WHO). Govoreći na pres-konferenciji 14. maja, direktor WHO-a Mike Ryan upozorio je da ne treba predviđati kada će virus nestati.


Vesti online / Srpski informativni portal / "EU će da se raspadne kao nekad SSSR"\n"EU će da se raspadne kao nekad SSSR"\nDa li se bliži kraj Evropske unije?\n"EU preuzima sovjetske metode"\n* SAD: Rusija koristi informacije kao oružje\n* "Pobeda nad nacizmom ne sme se pretvoriti u proslavu rusofobije“\n"Evropska kontrapropaganda je tako neefikasna zato što su evropski mediji prosto zaboravili kako je to raditi u uslovima konkurencije. Najbolji primer za to je sajt "Evropske službe sa spoljne odnose" koji je najavljivan sa velikom pompom i koji je trebalo da se "bori protiv dezinformacija i mitova". Ispostavilo se da je sajt veoma neažuran, veoma dosadan i da slabo ispunjava zadatak koji mu je postavljen", smatraju analitičari na ruskim portalima.\n"S obzirom da su činovnici zemalja EU svesni slabosti svoje "borbe protiv ruske propagande", oni su počeli da predlažu da EU primeni metode SSSR-a i da blokira ruske izvore informacija", navode ruski portali.\n"Zabrana i blokada medija u doba interneta uzaludan je i besmislen posao. SSSR jeste aktivno blokirao stranu propagandu, ali ipak nije uspeo da izbegne raspad. Ako EU nastavi da koristi sovjetske metode borbe protiv informacija koje su neprijatne vlastima, ona će da opstane mnogo kraće nego što je uspeo da proživi Sovjetski savez", zaključuju analitičari u ruskim medijima.


Foto: Privatna arhiva Ovo vreme kada su svi nastupi i okupljanja otkazana zbog korona virusa, pevač Saša Matić odlučio je iskoristiti za odmor ali i uživanje sa dragim ljudima. Pevač je sa porodicom "pobegao" od gradske gužve i vrele letnje dane provodi u...\nMlada muzička zvezda nekoliko dana u Beogradu snimao je spotove za svoj novi projekat! Usled kontakta sa ljudima koji su bili pozitivni na Kovid-19, morao je da se testira i sam pevač, kao i ekipa koja je radila na snimanju. Poslednjih nekoliko dana pevač...\nEstrada - 17. Juna 2020. 0\nPevač Ivan Milinković, svakim poslovnim potezom, opravdava svoju odluku da karijeru nastavi kao solista. Uspesi se nižu, poslovnih ponuda ima sa svih strana. Dok čeka premijeru filma ,,Studenac” u kojem igra svoju debi ulogu, pevač je odlučio da publiku obraduje novom pesmom ,,Ti i ja stranci”, za...\nIako skoro uvek izlazi sa velikim društvom, jedan od najpopularnijih srpskih glumaca Aleksandar Radojičić iznenadio je proteklog vikenda sve one koji su ga videli - izašao je sam! Vidno raspoložen Radojičić došao je na prestonički splav Hot Mess svega nekoliko minuta posle ponoći, ali se na istom...\nEstrada - 12. Juna 2020. 0\nNakon što su talenat mladog pevača komentarisale brojne muzičke zvezde, nakon vanrednog stanja spreman za nove poslovne izazove. Nakon vanrednog stanja povodom pandemije Kovid-a 19, pevač Anid Ćušić pored muzičkog projekta „Novi početak“ koji privodi kraju, pevač je tokom vanrednog stanja marljivo radio i...\nKatarina Kaja Ostojić poslednjih meseci uživa u vezi sa hrvatskim fudbalerom Mateom Pavlovićem, a kako je sveže razvedena od belgijskog di džeja Džuniora Džeka, mnogi fanovi očekuju da se ponovo uda. Pevačica Katarina Kaja Ostojić na jednom beogradskom splavu došla je u pratnji svog...\n“CRKVA MI JE SVE” Pevačica za kojom je Juga ludela udala se za sportistu, nestala iz javnosti i PROMENILA ŽIVOT IZ KORENA!\nDevedesetih je bila među omiljenima i njene pesme znala je cela bivša Juga, a danas se gotovo potpuno povukla iz javnosti i vodi potpuno drugačiji život. Dorotea Dragović, poznatija kao Doris Dragović je hrvatska pevačica pop muzike koja se u poslednje vreme posvetila porodici...\nDiva pop muzike, Jelena Karleuša, večeras gostuje na K1 televiziji, gde će otkriti mnogo toga zanimljivog o sebi i svojoj karijeri. Pored toga što će u okviru ove emisije pevati svoje najveće hitove, govoriće i o svom životu. Ono što je...\nEstrada - 20. Aprila 2020. 0\nUčesnicu aktuelne sezone “Zvezda Granda” Marinu Maky Radosavljević ni pandemija koronavirusa nije mogla da spriječi od toga da nastavi da ostvaruje svoje pjevačke snove. Takmičarka koja je stigla do trećeg kruga uz pomoć svog mentora Saše Matića, snimila je...\nEstrada - 11. Marta 2020. 0\nPevačica Meli iz dana u dan sve više dobija simpatije publike, a za njene nastupe su zainteresovani vlasnici mnogih klubova. Ona vredno radi na svojoj karijeri, a u prilog tome ide i nova pesma koju priprema.\nEstrada - 8. Marta 2020. 0\nPevač Emelin Fetić rešio je da se oduži svim ženama za podršku i pažnju koju mu pružaju godinama unazad, pa je novi spot i pesmu objavio na Dan žena, kao poklon svim damama. Kaver za pesmu "Kad nekog...\nEstrada - 3. Marta 2020. 0\nMilica Pavlović danas važi za jednu od najseksipilnijih pevačica na srpskoj estradi. Međutim, na početku svoje karijere nije izgledala baš toliko utegnuto kao sad! Kada se pogledaju Miličini rani radovi, jasno se vidi da je popularna pevačica prošla kroz drastičnu transformaciju.\nSve traženiji pevač Emelin Fetić, odlučio je da iznenadi dame povodom Dana žena. On je uradio kaver za pesmu “Kad nekog ludo zavoliš”, koju u originalu peva Nenad Knežević Knez, koju će lepšem polu na poklon, objaviti 8. marta. Foto:...\nEstrada - 2. Marta 2020. 0\nIndira Radić već neko vreme ne ide na nastupe i turneje koje su van Evrope. Ona je priznala šta je razlog što ne sme da pravi velike tutneje i koncerte svuda gde fanovi žele da je vide. - Trenutno ne mogu...\nRok pevač i član žirija "Zvezda Granda" Đorđe David nekoliko puta u javnosti prozivao je pevača Darka Lazića. Đorđe je, između ostalog, rekao da Darko ne daje dobar primer omladini koja prati njegov rad, a folker mu je sada odgovorio i to žestoko.\nLuna Đogani, sinoć je, na iznenađenje mnogih, ponovo postala deo rijaliti šou programa "Zadruga". Iako je Zadrugu 1, obeležila njena veza sa tada oženjenim pevačem Slobodanom Slobom Radanovićem, zbog koje je ujedno bila i razapeta na stubu srama od strane javnosti, Đoganijeva je pred...\nAndreana Čekić navodno je pazarila još jedan stan na Vračaru, gde sada palnira da se useli sa svojim verenikom Markom. Međutim, malo ko je znao da je pevačicina velika želja zapravo da ima kuću i to u Beču, kao i veliko dvorište. - Selimo...\nGrupa “Hurricane” POBEDILA na BEOVIZIJI u žestokoj konkurenciji! (VIDEO)\nEstrada - 1. Marta 2020. 0\nVečeras je održano finalno veče muzičkog festivala Beovizija. Od dvanaest učesnika koji su se borili za pobedu, pobedila je grupa "Hurricane" sa pesmom "Hasta la vista" One će predstavljati ove godine našu zemlju na "Evroviziji" u Roterdamu od 12. do 16. maja.\nEstrada - 29. Februara 2020. 0\nEdita Aradinović zabrinula je svoje fanove, kada je na Instagram storiju objavila video u kom histerično plače i govori da je loše. Kako se ispostavilo, razloga za brigu nije bilo, jer svako ko je otvorio video, shvatio je da se radi o običnoj imitaciji.\nPevačica Slavica Ćukteraš razvela se prošle godine od fudbalera Vlade Avramova, a mnogi tvrde kako se posle razvoda ponaša kao da je "puštena s lanca"! Pevačica se ne obazire na negativne komentare, a kao dokaz toga je i njen provokativan snimak, koji je objavila...\nNije mnogo prošlo otkako su javno priznali da su u vezi, a već su krenule glasine da glumac Petar Strugar, vara svoju lepšu polovinu, pevačicu Milicu Todorović. Ipak, Milica se ovaj put oglasila i na svoj način rekla sve šta ima o ovim navodima.\nSvima je dobro poznat dvojac "2 CELLOS", koji puni dvorane širom sveta. Međutim, na društvenim mrežama, osvanula je "nova verzija" ovog sastava. Naša verzija ovog benda! Našu verziju čine Tijana Dapčević i Bojan Marović, koji je na svojim profilima na društvenim mrežama podelio fotografiju koju je napravio, a...\nEstrada - 28. Februara 2020. 0\nPevačica Sara Jovanović, otkako je postala deo javnog sveta, nije isticala svoj ljubavni život u prvi plan, čak je i gledala da ga skriva što više može. Nedavno se situacija ipak promenila. Naime, Sara je snimala sebe i dečka Milka Babića kako se ljube...\nTamara i Nikola su se toliko voleli da su snimili i jednu zajedničku pesmu, ali nisu uspeli. Naime, u pitanju su Tamara Todevska i Nikola Burovac, nekada uspešan muzičar. Njih dvoje su svoju ljubav pretočili i u pesmu "Masline i vino",...\nNalednica popularne pevačice Nataše Bekvalac Katja napunila je dve godine, pa se pevačica javno oglasila putem društvene mreže Instagram, dirljivom porukom. Nataša je čestitala rođendan svojoj mezimici i time mnoge raznežila. https://www.instagram.com/p/B4zlVyHnQgt/?utm_source=ig_embed - Sećam se kada su...\nEstrada - 27. Februara 2020. 0\nIndira Radić otkrila je zanimljive detalje iz svog života tokom prenosa na svom Fejsbuk nalogu. Ona je bila u društvu kompozitora Gorana Ratkovića Raleta i pričali su o Alenu Islamoviću, ali i jednoj tuči koju je Indira izazvala. - Ljudi moji,...\nPopularna pevačica više od decenije uživa u ljubavi sa menadžerom Predragom Mirkovićem, koji ju je verio godinu dana od trenutka kada su se upoznali. Ivana Selakov je Predraga upoznala 2008. godine, a za emisiju “Premijera” otkrila je svojevremeno na koji način ju je dečko...


Od 100 do 300 evra za stan u bilo kom delu Beograda - BGnekretnine blog\nOd 100 do 300 evra za stan u bilo kom delu Beograda\ncena izdavanja stanova, izdavanje stanova\nBeograd, Novosti 001 Sep 2010\nStudente koji još nisu krenuli u potragu za stanom obradovaće informacija da su stanarine u Beogradu, prema podacima pojedinih agencija za nekretnine, niže i do 20 odsto...\nAleksandra Kon, suvlasnica agencije Alka, kaže da je moguće naći garsonjeru, na primer, u Dositejevoj ulici za 200 evra.\nZavisi koliko para možete da izdvojite, ali za 100 do 300 evra može se naći garsonjera ili jednosoban stan bilo gde u Beogradu - kaže Aleksandra Kon za „24 sata”.\nKon, kao i svake godine, očekuje veću potražnju za stanovima krajem septembra, jer mnogi studenti dolaze baš pred početak školske godine kako bi sačuvali svaki dinar. Većina čeka i mesta u domovima, koji su danas, kako kaže, mnogo bolji i opremljeniji nego ranije.\nKon dodaje da se u ponudi agencije Alka zaista mogu naći stanovi po povoljnim cenama, kao što je, na primer, stan od 35 kvadrata u Učiteljskom naselju za 200 evra mesečno, od 65 kvadrata na Crvenom krstu za 350 evra, ili stan od 100 kvadrata kod „Metropola” za 500 evra.\n- Prilikom iznamljivanja stanova depozit je pravilo. U pitanju je uglavnom jedna mesečna kirija kao garancija. Bez depozita možete naći samo kod tetke, prijatelja. Lično svim klijentima preporučujem studente za podstanare, jer su uglavnom u pitanju dobra i vaspitana deca - kaže Kon.\nOna upozorava buduće podstanare da prilikom traženja stana vode računa da ne upadnu u zamku lažnih agencija. Jedino je sigurna ona agencija koja naplaćuje svoju uslugu tek po realizaciji.\n- Moj savet je da ne gledate stan ako traže da platite unapred ili ako vas u razgledanje stanova pošalju same. Agencije su u obavezi da vas odvedu da pogledate stan i da naprave ugovor - kaže Kon.\nPodstanari nisu primetili jeftinije stanarine\nVESTI - Mirko Mirković, predsednik Izvršnog odbora Udruženja podstanara „Velegrad”, kaže za „24 sata” da u ovom udruženju nisu primetili da su pale cene stanarina. „Ako je tačno, to je odlično, ali mi nemamo takve podatke”, kaže Mirković. Takođe, i u agenciji za nekretnine „King Sturge” kažu da sve zavisi od vlasnika do vlasnika stana, ali da cene nisu značajno pale, odnosno da se nisu mnogo menjale poslednjih godinu i po dana.\nPonuda stanova za iznajmljivanje u Beogradu\nlokacija kvadratura cena\nBeogradska ulica 24 230 evra\nDositejeva 25 200 evra\nLjermontovljeva 30 150 evra\nBaba Višnjina 33 300 evra\nOhridska 35 250 evra\nHotel Jugoslavija 35 250 evra\nJove Ilića 50 300 evra\nLekino brdo 41 300 evra\nCvijićeva 60 400 evra


Teško povređeni Leković je prvo transportovan u Bolnicu u Meljine, a potom u risansku bolnicu, gde je operisan. Međutim, njegove povrede bile su izuzetno teške i on je sinoć oko 20 časova preminuo.\nPucnjava se dogodila oko 14 sati kada je policajac Leković priveo tri osobe koje kod sebe nisu imale dokumenta. Međutim, jedan od privedenih muškaraca je sa zadnjeg sedišta automobila pucao Lekoviću u potiljak i teško ga ranio.\nZatim su osumnjičeni nakon pucnjave pobegli, pokušavajući da peške pređu granicu sa Hrvatskom. Odmah je raspisana potraga sa njima, a dobrim delom zahvaljujući informacijama koje su građani dojavljivali policiji, trojka je uhapšena oko 17 sati u Sutorini.\nPrema nezvaničnim saznanjima CdM-a, prilikom hapšenja osumnjičeni su se opet sukobili sa policijom, kada je jedan od njih zapucao na policajce.\n- Jedan od osumnjičenih napadača, muškarac star oko 45 godina, prilikom hapšenja potegao je pištolj na policajce izgovarajući pretnje. Tada je došlo do razmene vatre u kojoj je policija jednog napadača pogodila hicem iz vatrenog oružja i onesposobila ga, dok su druga dva lica, muškarac starosti oko 50 godina i ženska osoba starosti oko 70 godina takođe savladani - saopšteno je juče crnogorskim medijima iz Uprave policije.\nPrema saznanjima Dana, policija proverava da li osumnjičeni imaju veze sa narko-bandama iz okruženja, ili su samo imali nameru da ilegalno pređu preko crnogorske granice. Kako saznaju tamošnji mediji, reč je o osobama sa Kosova.\nIDENTIFIKOVANE UBICE POLICAJCA IZ IGALA Za umešanost u zločin osumnjičeni Albanci, policija jedva utvrdila ko su IZ JEDNOG RAZLOGA\n"POKUŠAO JE DA UPUCA I ALEKSANDRA, ALI JE PIŠTOLJ ZAKOČIO" Albanac koji je pucao policajcu u potiljak, hteo da ubije i njegovog kolegu


Mreža Ujedinjenih nacija, rešenja održivog razvoja, reciklaža, očuvanje životne sredine, medjunarodna konferencija\nMreža Ujedinjenih nacija za rešenja održivog razvoja ( SDSN) i Centar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj ( CIRSD) zajednički su organizovali međunarodnu konferenciju “Klimatske promene i zelena ekonomija”, 20. novembra 2014. godine u Beogradu. Skup je održan u svetlu aktuelnih napora međunarodne zajednice na definisanju razvojne agende UN za period posle 2015. godine, kao i završnih pregovora o klimatskim promenama, koji će biti finalizirani na samitu šefova država i vlada u Parizu, decembra 2015. godine.\nCiljevi konferencije „ Klimatske promene i zelena ekonomija“ bili su trojaki. Prvo, zvaničnicima država jugoistočne Evrope, privrednicima i investitorima, kao i široj javnosti, dodatno je ukazano na krizu globalnih razmera u vezi sa klimatskim promenama, kao i na neodrživost statusa quo postojećih javnih politika i ekonomskog modela.\nDrugo, konferencija je poslužila kao podsticaj predstavnicima država jugoistočne Evrope na aktivnije učešće u definisanju novih razvojnih ciljeva UN za period posle 2015. godine, kao i u međunarodnim pregovorima o klimatskim promenama u okviru procesa COP21. Treće, događaj je doprineo pronalaženju načina kako bi zelena ekonomija postala jedan od katalizatora privrednog rasta, zapošljavanja i smanjivanja siromaštva u regionu.\nPredsednik CIRSD-a Vuk Jeremić otvorio je konferenciju porukom da Jugoistočna Evropa treba da bude aktivnija u međunarodnim pregovorima o klimatskim promenama. On je izneo uverenje da globalni prelazak na zelenu ekonomiju predstavlja jedinstvenu mogućnost za manje razvijene regione, kao što je naš, da premoste razvojni jaz koji ih deli od naprednijih.\n“ Imamo šansu da prevaziđemo naše nedavne socijalne i ekonomske neuspehe i izgradimo naša društva na održivim i prosperitetnim osnovama„, poručio je on i naglasio da će to biti moguće samo ako, između ostalog, odlučimo da se aktivno uključimo u pomenute međunarodne pregovore, umesto da budemo obični posmatrači.\nJeremić je ocenio da će i javni i privatni sektor morati da preduzmu „odlučne i komplementarne“ korake kako bi se izgradila održiva budućnost Jugoistočne Evrope, uz ohrabrivanje inovacija u ciljanim pravcima kako bi se postavile osnove za proizvodnju i usluge u domenu zelene ekonomije, koja može da unapredi naš region.\n„To bi mogao da bude najveći izazov naše generacije“, poručio je on, izrazivši nadu da će Jugoistočna Evropa postati lider u zelenoj ekonomiji što je, kako je rekao, strateška ambicija oko koje bi svi trebalo da se okupimo jer je to „jedini održivi put ka prosperitetu u 21. veku„.\nU uvodnom delu konferencije prisutnima su se obratili ambasador Kvok Fuk Seng, glavni pregovarač za klimatske promene iz Ministarstva spoljnih poslova Singapura; Kunihiko Šimada, specijalni savetnik ministra životne sredine Japana, i profesor Džefri Saks sa Univerziteta Kolumbija i član Savetodavnog odbora CIRSD-a.\nKvok Fuk Seng i Kunihiko Šimada su istakli u posebnim izjavama posle završetka uvodnog segmenta da je neophodno da se države jugoistočne Evrope aktivnije i udruženije uključe u međunarodne pregovore o klimatskih promenama, kao i globalnim ciljevima održivog razvoja, kako bi se njihov glas snažnije čuo i kako bi lakše prešli na novu razvojnu paradigmu koju će svet usvojiti u narednih godinu dana.\nNa ministarskom panelu “ Pravci regionalnog razvoja“ učestvovali su ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije Snežana Bogosavljević Bošković, ministar životne sredine Albanije Lefter Koka, crnogorski ministar za održivi razvoj Branimir Gvozdenović, kao i Kis Van der Re, koordinator Globalnog programa za zeleno zapošljavanje Međunarodne organizacije rada.\nMinistri su zaključili da region poseduje značajne kapacitete za ostvarivanje održivog razvoja, od resursa obnovljive energije, održivog turizma, organske poljoprivrede i sl. Zaključeno je da je potrebna bolja međusobna koordinacija u osmišljavanju i sprovođenju nacionalnih razvojnih strategija, kao i usaglašeniji nastup u okviru ključnih međunarodnih pregovora na nivou UN.\nNa drugom panelu “ Tržišta zelene ekonomije i investicije“ govorili su predsednik srpskog biznis kluba “ Privrednik“ Miodrag Kostić; predsednik Saveza ekonomista Srbije Aleksandar Vlahović; Ljerka Puljić, izvršni direktor Agrokor Grupe; Ana Brnabić, direktor Continental Wind Srbije; Nik Bulindžer, operativni direktor američke kompanije Hecate Energy; Bader Al Lamki, direktor za čistu energiju kompanije Masdar iz UAE, kao i grčki investitor Petros Kokalis.\nPrevazilaženje efekata klimatskih promena kroz tranziciju ka zelenoj ekonomiji zahteva uspostavljanje sveobuhvatnog javno-privatnog partnerstva, bio je jedan od zaključaka panela. Panelisti su se složili da je neophodno napraviti bolji regulatorni okvir za investiranje u obnovljive izvore energije, kao i da države i privrednici moraju da ulože znatno veće npore u cilju smanjenja energetske neefikasnosti i zavisnosti od lignita.


Cibona nemoćna kod Partizana, ali je porazom skočila s devetog na četvrto mjesto regionalne lige! - Index.hr\nCibona nemoćna kod Partizana, ali je porazom skočila s devetog na četvrto mjesto regionalne lige!\nCIBONA je u 6. kolu regionalne ABA lige na teškom gostovanju kod Partizana izgubila 71:80.\nIako se to po rezultatu ne bi reklo, Partizan je od početka do kraja držao utakmicu pod kontrolom. Cibona se jedino približila na tri koša manjka pred kraj treće četvrtine, ali se Partizan odvojio na devet i do kraja utakmice držao tu razliku.\nDarryle Strawberry s 20 koševa bio je najefikasniji kod Cibone, Andrija Žižić odmah do njega s 19. Dario Šarić je zbog pet osobnih grešaka ranije morao iz igre, pa se zaustavio na devet koševa i šest skokova.\nSrbe su do pete pobjede predvodili Joeffrey Lauvergne i Dragan Milosavljević sa po 21 poenom, a Bogdan Bogdanović postigao je 19.\nZanimljivo, Cibona je nakon poraza ipak skočila na tablici i to s devetog do visokog četvrtog mjesta, s omjerom pobjeda i poraza 3:3, kao i još pet momčadi. Cibona je četvrta jer ima najbolju koš-razliku.\n#košarka #kkpartizan #kk cibona #aba liga


Javno - istrazivanja - Novica Tončev - partijski neimar\nNovica Tončev - partijski neimar\nGrađevinska firma Novice Tončeva, predsednika opštine Surdulica i visokog funkcionera Socijalističke partije Srbije, u prethodnih šest godina u poslovima sa državom prihodovala je preko dve milijarde dinara\nOd 2007. do kraja 2012. godine preduzeće Novice Tončeva sklopilo je 96 ugovora o javnim nabavkama sa državnim ustanovama ukupne vrednosti 2,2 milijarde dinara.\nOd 28 budžetskih ustanova koje su poslovale sa preduzećem iz Surdulice najviše novca izdvajale su one kojima rukovodi kadar SPS-a.\nMinistarstvo prosvete, na čijem čelu je od 2008. godine funkcioner SPS-a Žarko Obradović, sklopilo je od 2009. godine šest ugovora sa „Tončev gradnjom“ ukupne vrednosti 600 miliona dinara, pokazuju podaci Uprave za javne nabavke.\nU Ministrastvu prosvete tvrde da nikada nisu čuli za Novicu Tončeva, kao ni za firmu „Tončev gradnja“.\n„Ne znam čoveka, nije mi ni poznato da je funkcioner SPS-a, shvatio sam da je njegov brat funkcioner“, za BIRN kaže pomoćnik ministra prosvete Slobodan Stupar, koga je na ovu funkciju postavio SPS.\nNa opasku novinara da je Novica Tončev član Predsedništva SPS-a i predsednik opštine Surdulica, Stupar je odgovorio: „To sada od vas čujem.“\nOn dodaje da nije tačna ni tvrdnja da je Ministarstvom prosvete rukovodio isključivo kadar SPS-a, pošto su u prethodnom mandatu, kada je Tončev dobijao najviše poslova, četiri pomoćnika i dva državna sekretara bila iz DS-a.\n„Demokratska stranka je imali najveći uticaj, jer su svi pomoćnici koji odlučuju o trošenju para bili iz ove stranke“, tvrdi Stupar.\nPoslovi sa Ministarstvom prosvete odnosili su se na izgradnju ili rekonstrukciju škola u Nišu, Novom Pazaru, Merošini, Vranju i Aleksincu.\nU okviru programa modernizacije škola, koji je Ministrastvo prosvete ostvarilo uz pomoć kredita Evropske investicione banke (EIB), tokom 2011. godine uloženo je 7,4 miliona evra. Više od polovine ovih sredstava, to jest 4,5 miliona evra, isplaćeno je „Tončev gradnji“ za radove na školama u Nišu i Novom Pazaru.\nOd državnih institucija kojima rukovodi SPS sa „Tončev gradnjom“ sarađivalo je i Ministarstvo unutrašnjih poslova, koje je firmu iz Surdulice angažovalo za izgradnju vatrogasnog doma u Zaječaru.\nPrema podacima Uprave za javne nabavke vrednost ovog posla ugovorenog 2010. godine iznosi 16,3 miliona dinara. Međutim, prema podacima BIRN-a, Ministarstvo unutrašnjih poslova je tokom 2010. godine na ime specijalizovanih usluga građevinskoj firmi Novice Tončeva isplatilo 24 miliona dinara.\nDrugi na spisku naručioca radova od firme u vlasništvu funkcionera SPS-a je Ministrastvo zdravlja sa 322 miliona dinara. Od toga znatan deo, oko 200 milona, ide na izgradnju bolnice u Vranju.\nSamo tokom 2012. godine, dok je na čelu Ministarstva zdravlja visoka funkcionerka SPS-a Slavica Đukić Dejanović, sklopljeni su poslovi vredni više od 80 miliona dinara (oko 800,000 evra).\nGrađevinska firma „Tončev gradnja“ od 2007. godine u nekoliko navrata izvodila je radove i na teritoriji opštine Surdulica.\nPrvi i najveći posao, vredan 16 miliona dinara, ova firma sklopila je sa Javnim preduzećem „Vodovod“ iz Surdulice 2007. godine. U tom trenutku Novica Tončev nije obavljao funkciju predsednika opštine.\nTokom 2011. godine sklopljena su dva ugovora sa Domom učenika srednjih učenika iz Surdulice vrednih 14 miliona dinara, a za radove na kanalizacionoj mreži u Surdulici „Tončev gradnju“ je angažovala i Poreska uprava iz Beograda.\nTokom 2011. godine više od 80 odsto prihoda „Tončev gradnje“ poteklo je od poslova sa državnim ustanovama i organima vlasti. Prema podacima iz finansijskog izveštaja Agencije za privredne registre prihodi preduzeća iz Surdulice 2011. godine iznosili su 786 miliona dinara, dok podaci Uprave za javne nabavke pokazuju da je „Tončev gradnja“ u tom periodu sklopila 18 ugovora o javnim nabavkama vrednih 646 miliona dinara.\nTokom 2009. i 2010. godine odnos budžetskih i privatnih prihoda bio je skoro izjednačen, dok je 2012. godine svega trećina prihoda proistekla iz poslova sa državom.\nTončev je u aprilu ove godine izjavio za B92 da je "Tončev gradnja" tokom 2013. godine konkurisala na 47 javnih tendera, a dobili su samo dva, čime je želeo da istakne da funkcije koje obavlja u vladajaućoj partiji i opštini Surdulica nisu doprinele boljem poslovanju njegove firme.\nMeđutim, podaci Agencije za borbu protiv korupcije pokazuju da je firma Novice Tončeva u prethodnih godinu dana sklopila najmanje 14 ugovora o javnim nabavkama.\nNovica Tončev je na izborima 2012. godine drugi put zaredom izabran za predsednika opštine Surdulica kao nosilac liste Socijalističke partije Srbije. Neposredno posle izbora postavljen je za člana Predsedništva SPS-a.\nTončev sa ponosom ističe da je vlasnik građevinskog preduzeća i da se njegova porodica tradicionalno, počev od pradede, bavi građevinom.


Pravila o zaštiti privatnosti – UWA Guesthouse, zvanični veb sajt | Pansioni u gradu Seul\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.uwa-guesthouse.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat UWA Guesthouse. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.uwa-guesthouse.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na uwaguesthouse@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na uwaguesthouse@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na uwaguesthouse@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Završeni radovi na proširenju beogradskog aerodroma › Made-in-Germany.rs\nNa beogradskom Aerodromu Nikola Tesla pušten je u rad novoizgrađeni deo terminala, površine 13.600 kvadrata, sa osam čekaonica i avio-mostovima i 5 čekaonica za ukrcavanje u avione na izdvojenim parking pozicijama, tako da na C strani sada ima ukupno 19 gejtova.\nZavršena je i prva faza proširenja pripadajuće platforme površine blizu 27.000 kvadrata, u čijem sastavu su i četiri nove parking pozicije, uključujući i jednu za širokotrupne avione, a sve ove novine uticaće na povećanje kapaciteta aerodroma, kao i na komfor i efikasnost tokova putnika, navodi se u saopštenju kompanije VINCI Airports.\nZahvaljujući proširenju, na aerodromu su po prvi put uvedene novine, poput open-space čekaonica sa centralizovanom sigurnosnom kontrolom putnika, koja se sada nalazi ispred pasoške kontrole; dodatnog krovnog koridora koji omogućava razdvajanje dolazećih i odlazećih putnika ili novih pokretnih traka za brže i lakše kretanje putnika.\n– Otvaranjem novog proširenja terminala i prateće infrastrukture značajno ćemo poboljšati efikasnost našeg aerodroma i podići nivo usluge za putnike i partnerske avio-kompanije. Cilj tekućeg projekta modernizacije je da Aerodrom Nikola Tesla Beograd postane novo regionalno saobraćajno čvorište – objasnio je Fransoa Berizo, generalni direktor kompanije BELGRADE AIRPORT koja na osnovu ugovora o koncesiji upravlja Aerodromom Nikola Tesla.\nU kompaniji kažu da je proširenje pristanišne zgrade na C strani deo velikog projekta rekonstrukcije i proširenja celokupne postojeće zgrade terminala, u okviru kog bi trebalo da se izgradi više od 92.000 kvadrata novih površina sa centralizovanom bezbednosnom kontrolom, dodatnim šalterima za registraciju na let, kao i nizom novih ugostiteljskih i komercijalnih prostora i sadržaja za zabavu i relaksaciju putnika.\nU skladu sa politikom kompanije VINCI Airports, projekat je baziran na održivom poslovanju koje za cilj ima postizanje nulte emisije gasova sa efektom staklene bašte do 2050. godine. S tim u vezi, završena je i izgradnja solarnog postrojenja koje će godišnje obezbeđivati 1.200.000 kWh čiste energije (ekvivalentno potrošnji 80 domaćinstava). Solarni paneli sa 3.000 fotonaponskih modula, ukupne površine 15.000 omogućiće napajanje „zelenom“ strujom eletktroenergetskih potrošača na aerodromu.\nPored ovih projekata, VINCI Airports će glavne radove na modernizaciji beogradskog aerodroma završiti 2023. godine, uključujući proširenje putničkog terminala, izgradnju novih prilaznih puteva i parkinga, novih avio mostova i čekaonica, izgradnju umetnute piste i kompletnu obnovu postojeće poletno sletne staze. Ove novine će omogućiti Aerodromu Nikola Tesla da do isteka koncesije 2043. godine, dostigne ukupan kapacitet od 15 miliona putnika godišnje.


Političke elite na Kosovu su do sada "grabile resurse koji pripadaju narodu", kaže publicista Veton Suroi u intervjuu za nemački Tagescajtung. To bi, dodaje, vlast Aljbina Kurtija trebalo da promeni.\nPregovori sa Beogradom su prioritet za Prištinu jer "između Srbije i Kosova još ni izbliza ne vlada mir. Rat nije gotov", ocenio je poznati kosovski publicista Veton Suroi u intervjuu za berlinski Tagescajtung. On je uveren da će Aljbin Kurti, kada postane premijer, ispuniti obećanje i najpre analizirati šta je sprovedeno od dosadašnjih dogovora u dijalogu sa Beogradom, prenosi Dojče vele.\nSuroj je dodao da je jedna od prepreka razvoju Kosova i "Srbija sa proruskom politikom, naoružavanjem i mešanjem u kosovske prilike".\n- To su pokazali i poslednji izbori u oktobru: Beograd se direktno mešao u tok izbora na severu Kosova - smatra ovaj publicista.\nSuroi je pak rekao da srpska zajednica na Kosovu razume da Kurti nije korumpiran čovek. „Da iskreno govori ono što oseća i misli. Takav način komunikacije je potpuno nov na Kosovu.“\nNa pitanje novinarke šta je sa "velikoalbanskim fantazijama" koje još žive u Samoopredeljenju, stranci koju predvodi Kurti, Veton Suroi odgovara: "Zaista su ranije govorili o tome. Ali mislim da će sada fokus u Vladi biti da se od Kosova napravi normalna zemlja."\nSuroi, osnivač uticajnog prištinskog lista Koha Ditore, rekao je da građani imaju ogromna očekivanja od vlade koju bi konačno trebalo da formiraju Samoopredeljenje i Demokratska liga Kosova (LDK). Bila bi to prva kosovska vlada bez stranaka bivših komandanata UČK.\n"Državu danas kontrolišu razne grupe koje su često u vezi sa organizovanim kriminalom. Nova vlada mora da od Kosova napravi funkcionalnu parlamentarnu demokratiju“, rekao je Suroi. Političke elite su do sada „grabile resurse koji pripadaju narodu. Krali su građanima perspektivu u ovoj zemlji."


Srijeda, 24 Maj 2017 23:40\nNa svečanosti održanoj danas u amfiteatru Elektrotehničkog fakulteta u Istočnom Sarajevu, rektor Univerziteta u Istočnom Sarajevu prof. dr Radoslav Grujić dodijelio je zvanje počasnog doktora nauka prof. dr Milomiru Ninkoviću, te promovisao 25 doktora nauka.\nProf. dr Milomir Ninković, ugledni svjetski hirurg koji je započeo karijeru na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu, zahvalio se na prestižnom priznanju koje mu je dodijelio Univerzitet i poručio da je neophodno kontinuirano ulagati u nauku i istraživanje.\nOsvrnuvši se na svoje početke, profesor Ninković je rekao da UIS ima predstavnike kojima se može ponositi i da je neophodno da upravo takvi ljudi promovišu Univerzitet.\nRektor Grujić, zajedno sa dekanima i mentorima, uručio je diplome ovogodišnjim doktorima nauka, čestitao im na postignutim rezultatima i zaželio uspjeh u budućem radu.\n"Vaš put ka ovom izuzetnom dostignuću u karijeri nije bio lagan i ponosni smo što je naš Univerzitet na ovaj način dobio 25 novih naučnih radnika. Čestitam vam na marljivosti, upornosti i istrajnosti! Čast je promovisati vaš uspjeh jer tako slavimo i nauku. Želim da nastavite da slavite nauku i da promovišete naš Univerzitet gdje god da se nalazite", poručio je rektor Grujić.\nOn je istakao da je ponosan na uspjehe koje je Univerzitet ostvario tokom proteklih 25 godina svog rada.\n"Prije 25 godina se krenulo u rad sa skromnim kadrovskim i materijalnim mogućnostima. Danas 75 odsto nastave izvode vlastiti kadrovi. Svi fakulteti našeg Univerziteta opremljeni su najsavremenijom istraživačkom i nastavnom opremom, što daje mogućnost za dalje unapređenje rada. Pored toga, formirani su naučno-istraživački centri, čiji je zadatak jačanje fundameltalnih i primijenjenih istraživanja, transfera znanja i inovacija u realnom sektoru", naglasio je rektor Grujić.\nU ime promovisanih doktora nauka, prisutnim se obratila dr Danica Savanović, koja je doktorsku disertaciju odbranila na Tehnološkom fakultetu Zvornik. Zahvalivši se mentorima i profesorima, naglasila je da svi mogu biti ponosni na Univerzitet u Istočnom Sarajevu.\n"Čestitam kolegama koji su danas promovisani u prestižno naučno zvanje – doktor nauka i želim da ovo ne bude kraj, nego novi početak daljeg profesionalnog usavršavanja", poručila je dr Savanović.\nSvečanosti UIS-a prisustvovali su pomoćnik ministra prosvjete i kulture Republike Srpske Radmila Pejić, gradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Vuković, predsjednik Skupštine Grada Miroslav Lučić, načelnici opština u sastavu Grada, predstavnici javnog i kulturnog života, prorektori, dekani i studenti, zaposleni na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu i drugi gosti.\nViše iz kategorije: « Univerzitet u Istočnom Sarajevu dobio logo izvrsnosti u istraživanju Studenti iz Hong Konga posjetili Pravni fakultet na Palama »


BTC $64.436 +2,85%\nETH $3.944 +3,33%\nBCH $624 +2,03%\nDOGE $0,25 -0,34%\nIzvršni direktor Binance-a je otkrio planove o pokretanju sopstvenog blokčeina, "Binance Chain", u bliskoj budućnosti.\nBinance, najveća svetska kripto berza po obimu trgovanja, lansira svoj vlastit blokčein "Binance Chain" u "narednih par meseci", kako je kompanija obelodanila u tvitu u četvrtak 4. decembra.\nNovi Binance-ov blokčein ima za cilj da pruži osnovu za kreiranje novih kriptovaluta i tokena inicijalnih ponuda novčića (ICO), kako je kompanija navela u tvitu:\n"Binance podstiče usvajanje blokčeina i čini mnoge stvari kako bi pomogao unapređenju industrije. Na primer, mi ćemo imati ‘Binance chain’ spreman u narednih nekoliko meseci, na kojem milioni projekata lako mogu da izdaju tokene."\nKako prenosi Forbes, Binance je objavio svoje planove tokom nedavnog privatnog događaja u Singapuru, koji je organizovao Forbes Azija. Govoreći na "Decrypting Blockchain for Business" događaju, izvršni direktor kompanije Binance-a Čangpeng Žao (CZ) je izjavio da novi planovi zapravo ukazuju na staru viziju kripta, što će očekivano dovesti do povećanja njegovog usvajanja na globalnom nivou.\nKako bi postigao temeljno povećanje usvajanja platnog prometa, CZ je naveo da kompanija "radi veoma naporno u tom pravcu", pošto njihova "originalna namera" nije sprovedena "iz nepoznatih razloga".\nForbes-ov autor koji je otkrio nedavne vesti, komentarisao je na Tviteru da očekuje da će biti "milioni novčića i hiljade blokičeina".\n8. novembra CZ je otkrio da je Binance-ov posao i dalje "vrlo stabilan", uprkos nedavnom padu obima od oko 50%, kao i značajan pad kripto tržišta ove godine. Izvršni direktor Binance izjavio je da, dok je Binance posedovao samo 10% obima trgovanja koji su imali u januaru 2018. godine, obim je i dalje viši od onih "pre dve ili tri godine", a posao je "i dalje profitabilan".\nBinance je nedavno lansirao svoju fiat-kripto berzu u Ugandi, omogućivši svojim korisnicima da kupe dve vodeće kriptovalute - bitkoin (BTC) i itirijum (ETH) - sa lokalnom valutom, ugandskim šilingom (UGX).


Čak 22 članice Saveta UN uputile ovaj zahtev Pekingu - Naši u svetu\nČak 22 članice Saveta UN uputile ovaj zahtev Pekingu\nObjavljeno 11/07/19 u 20:30\n(Foto: UN, arhiva)\nČak 22 članice Saveta Ujedinjenih nacija za ljudska prava zatražilo je od Kine da zaustavi masovna zatvaranja ujgurskih muslimana, što je prvi ovakav zajednički potez zemalja po tom pitanju.\nUN su saopštile da je najmanje milion Ujgura i drugih muslimana u pritvorima u zapadnom kineskom regionu Sinkjang.\nU pismu bez presedana, ambasadori 22 države izrazili su zabrinutost zbog izveštaja o nezakonitom pritvaranju na “velikom broju lokacija za pritvor, kao i naširokog nadgledanja i ograničenja, koja posebno targetiraju Ujgure i druge manjine u Sinkjangu”.\nMeđu zemljama koje su potpisale pismo su i Velika Britanija, Francuska, Nemačka, Kanada, Australija i Japan, ali ne i Sjedinjene Američke Države, koje su napustile Savet pre godinu dana. Međutim, kako ukazuje “Independent” u pismu nedostaju zahtevi za formalno saopštenje koje bi se pročitalo pred Savetom, ili rezolucija koja bi se podnela na glasanje. U pismu upućenom predsedniku Saveta, datiranom 8. jula, navode se obaveze Kine kao članice 47-članog foruma, kako bi se održali visoki standardi.\n“Pozivamo Kinu da se drži svojih nacionalnih zakona i međunarodnih obaveza i poštuje ljudska prava i osnovne slobode, uključujući slobodu religije ili verovanja u Sinkjangu i širom zemlje”, navodi se u pismu koje poziva najmnogoljudniju zemlju u svetu da dozvoli pristup nezavisnim međunarodnim stručnjacima u Sinkjang.\nProšle nedelje je u studiji navedeno da se hiljade muslimanske dece u tom regionu odvajaju od roditelja u okviru “sistematske kampanje socijalnog reinženjeringa i kulturnog genocida”.


Očevi kao pratnja dece nepoželjni u pojedinim bolnicama | Novosadski informativni portal 021\nOčevi kao pratnja dece nepoželjni u pojedinim bolnicama\nU zdravstvenom sistemu se to manifestuje u praksama pojedinih dečjih klinika u kojima očevi ne mogu biti pratnja hospitalizovanog deteta, već to mogu isključivo majke.\nNedavni događaj u pedijatrijskoj klinici "Dr Olga Dedijer" KBC Zvezdara u Beogradu, gde ocu nije bilo dozvoljeno da ostane sa svojim detetom, iako je majka bila prinuđena da bude kod kuće zbog dojenja drugog deteta, ponovo otvara raspravu o ravnopravnosti i stereotipnim rodnim ulogama, ali i o humanosti takve prakse.\nU ovoj zdravstvenoj ustanovi objašnjavaju za "Danas" da je zgrada bolnice stara i da "zbog nedostatka prostora očevi nisu u mogućnosti da budu pratioci hospitalizovanoj deci".\n"Nije moguće prostorno odvojiti majke i očeve koji bi bili u pratnji, što je posebno osetljivo kada se zna da je veliki broj majki dojilja koje prate hospitalizovanu odojčad. Takođe, u obavezi smo da primamo samo pratioce dece do navršene jedne godine, te starija deca mogu imati pratnju samo kada se od strane lekara to proceni kao neophodno", kaže načelnik ove bolnice Vojislav Lekić.\nIpak, kako dodaje, "kolektiv bolnice je spreman da, čim se steknu uslovi, započne praksu da i očevi mogu biti pratioci hospitalizovanim mališanima".\n"To mogu biti otac ili majka, mada u 90 odsto slučajeva društvo u bolnici deci prave mame. Problem je i prostor, koji nije ni predviđen za roditelje. Danas znamo da je roditelj važan deo medicinskog tima i dajemo sve od sebe da bude uključen i prati dete u svim fazama kada je to moguće i dobro za dete", kaže za "Danas" direktor Univerzitetske dečje klinike u Tiršovoj Zoran Radojičić.\nU Ministarstvu zdravlja navode da je boravak roditelja u pratnji dece stvar unutrašnje organizacije zdravstvenih ustanova.\n"Nigde nije definisano da je zabranjeno da otac bude u pratnji deteta, već se boravak reguliše prostornim i kadrovskim kapacitetima, uz poštovanje privatnosti ostalih pacijenata i njihove pratnje", kažu u Ministarstvu, naglašavajući da se "već duže vreme radi na rešavanju ovog problema", odnosno na poboljšanju uslova u postojećim zdravstvenim ustanovama.\nS druge strane, dešava se, kako kažu sagovornici beogradskog lista, da majke, pogotovo dojilje, negoduju što moraju da dele te prostorije sa muškarcima. U vreme kada se u razvijenom svetu prave uniseks toaleti, ovde je bar jasno da ne samo što smo daleko od takve prakse nego i od same debate o tome kako prevazići društvene podele prema polu.\n"Prilikom odlučivanja o pravu na boravak pratioca u bolnici, neophodno je da se obezbedi jednak tretman za oba roditelja, a sve odluke moraju biti zasnovane na objektivnim kriterijumima, a ne na osnovu stereotipnih uverenja ili prakse. Pored brojnih međunarodnih i domaćih propisa kojima se garantuje ravnopravnost žena i muškaraca, žene se i dalje često posmatraju kroz stereotipnu ulogu supruga i majki. Da bi se ovakvi stavovi menjali, neophodno je angažovanje svih društvenih aktera, pa tako i zdravstvenih institucija", kaže Tamara Vlaškalin iz institucije Poverenika.\nInstitucija Poverenika ohrabruje sve one koji smatraju da su diskriminisani, pa i oca kojem nije dozvoljeno da bude pratilac detetu u bolnici, da im se obrate. Kako dodaju, već su imali slične predmete i Poverenik bi mogao da uputi set opštih preporuka svim dečjim zdravstvenim ustanovama kako bi otklonili eventualno povređivanje prava na ravnopravnost.\n30.01.2017\t• 11:11\nOčigledno je da se ne radi o diskriminaciji, vec, kako je navedeno, fizičkoj nemogućnosti koja je očigledna samo onima koji su bili u bolnicama. Mogu da zamislim u kakvim uslovima majke provode noći uz svoju decu, kad spavaju po stolicama! Kako one fizički izdržavaju kad u bolnici provedu nedelju , dve ili više? Tuševi mora da su misaona imenica, a pitam se u kakvom su im stanju toaleti kad mogu da ih koriste samo žene? A ako je takvo stanje u prestonici, kako je tek u bolnicama manjih gradova?\nDok Vučić sa ponosom gradi Beograd na vodi i nekontrolisano troši milijarde evra, za adaptaciju i renoviranje zdravstvenih ustanova ne može da se nađe novca? Zdravstvene ustanove decenijama, hronično nemaju lekova ni odgovarajuće opreme. Pacijenti moraju za vreme hospitalizacije, sami da kupuju lekove!\nRazmislite dobro u aprilu kad budete izlazili na glasanje.\n30.01.2017\t• 08:25\nDruštvo diskriminiše muškarce i u mnogim drugim važnim pravima: dužina radnog staža, dobijanje starateljstva nad decom, obaveza služenje vojnog roka, konkursi u kojima mogu da apliciraju samo žene...\n30.01.2017\t• 08:15\nMislim da je formulacija zastarela.\nEvropa sada insistira na roditelju 1 i roditelju 2.\nŠto znači da su ravnopravni.\nJer, ovakav naslov bi sugerisao da gej parovi nisu poželjni.\nOsim ako se ne smatraju majkama?


Stari Savski most - Indeks žarišta - Ne davimo Beograd\ntasha.m 2017-08-14 16:12:00 UTC #1\nOvo je mesto gde treba da dodje tekst\nmajkabg 2017-08-14 16:16:48 UTC #2\nEvo par linkova da pomognu u pisanju\nOno što Nemcima nije pošlo za rukom – da Stari savski most sruše – neće uraditi ni gradske vlasti. Da će čelični gorostas, koji je spasao učitelj Miladin Zarić, biti samo sklonjen sa lokacije na kojoj se trenutno nalazi, i da će njegovu...\na Daliborka preporucuje ovaj\nStari Savski most u Beogradu biće srušen. Sa njim u vodu padaju i sve one ideje koje smo prethodnih meseci slušali – da će nova konstrukcija biti podignuta na postojećim stubovima i da će u panorami Beograda biti sačuvan prepoznatljiv metalni luk....\ntasha.m 2017-10-31 10:16:48 UTC #3\nSavski most biće uklonjen sa sadašnje lokacije i, prema najavama gradski vlasti, izmešten na drugu lokaciju sledeće godine, kada počne gradnja novog koji će se nalaziti na istom mestu.\nU Skupštini grada u junu 2017. predstavljen je projekat novog mosta koji će svojom pozicijom i oblikom “čuvati sećanje” na stari Savski most.\nRazlog za uklanjanje starog i izgradnju novog mosta, kako je objasnio gradonačelnik Siniša Mali, jeste to što je postojeća konstrukcija prevaziđena - sadašnji most ne zadovoljava saobraćajne potrebe Beograđana i nije bezbedan, a novi projekat uklapa i u plan spuštanja Beograda na reke i viziju modernog Beograda.\nZbog istorijskog značaja Savskog mosta, on će biti sačuvan i premešten na drugo mesto. Koje – o tome će, obećavaju gradske vlasti, odlučivati građani.\nStari savski most projektovala je i 1942. izgradila nemačka firma „C. H. Jucho” iz Dortmunda. Dužine je oko 400 metara, šine su na njemu postavljene osamdesetih godina 20. veka, a dnevno ga prelazi i do 30.000 automobila. Poslednji put delimično je rekonstruisan 2008. godine.\nKako je najavljeno, gradnja novog mosta koštaće oko 30 miliona evra.