Vikiliks: Amerika finansirala bolivijske separatiste - 22.02.2016, Sputnik Srbija\nVlasti SAD slali su milione dolara bolivijskim separatističkim grupama kako bi izvršile pritisak na vlast i omogućile suprotstavljanje potencijalnoj... 22.02.2016, Sputnik Srbija\nGde god su SAD tu je smrad.\nvesti, venecuela, bolivija\n19:21 22.02.2016 (Osveženo: 19:38 22.02.2016)\n21 Decembar 2015, 11:30\nPrema rečima danskog novinara Ejrika Volda, koji je za kubansku novinsku agenciju „Prensa Latina“ protumačio dokumente Vikiliksa, vlasti SAD su to učinile iako su bile svesne da separatističke grupacije postaju sve agresivnije, te da su između ostalog nameravale i da dignu u vazduh gasovode širom Bolivije kako bi pritisle tada još novog bolivijskog predsednika Eva Moralesa da omogući otcepljenje pojedinih provincija.\n„Počelo je tako što su vlasti SAD pretile Moralesu lično, a ubrzo zatim su obustavile finansiranje preko Interameričke banke za razvoj i Svetske banke. Vašington je otvoreno pretio da će uticati na finansijske institucije kako bi naneo velike gubitke Boliviji. Morales se oglušio na te pretnje, što je dovelo do toga da se Vašington okrene separatistima i u znak podrške im pošalje četiri miliona dolara“, rekao je on.\nIstovremeno, Vašington je u tadašnjim dokumentima navodio i da su separatističke grupe bile do te mere agresivne da se govorilo i o potencijalnom atentatu na bolivijskog predsednika.\n21 Oktobar 2015, 21:15\n„Vašington od samog početka nije bio srećan zbog ideje nacionalizacije prirodnih resursa, ne samo u Boliviji, već u celoj Južnoj Americi. Vlasti SAD su se pribojavale takozvanog resursnog nacionalizma, dok su u Beloj kući taj idiom koristili i kao psovku. Ti strahovi su poslužili i kao motivacija Vašingtonu za finansiranje separatista“, istakao je Vild.\nPrema njegovim rečima, pored Bolivije, jedan od glavnih ciljeva Vašingtona je bila i Venecuela, samim tim celokupan projekat SAD nije bio uperen isključivo protiv Bolivije nego na ceo region.\n„Naslov jedne diplomatske prepiske glasio je: ’Kako bi se prekinulo liderstvo u Južnoj Americi neophodno je boriti se protiv Uga Čaveza‘. Upravo to je pokazatelj da su napori SAD upereni protiv celokupnog regiona“, naveo je danski novinar.\nVild smatra da vlasti SAD neće reagovati na ove podatke, budući da se strategija Vašingtona bazira na nemilosrdnom kažnjavanju onih koji te informacije objavljuju, baš kao što je to slučaj sa Džulijanom Asanžom i Čelsi Meningovom.\n22 Februar 2016, 22:021


Pobede Njukasla, remi Liverpula i VBA\nBeta 13. decembra 2015. 19:30\nFudbaleri Liverpula i Vest Bromvič Albiona odigrali su danas nerešeno 2:2, dok je Njukasl posle preokreta savladao Totenhem sa 2:1 u utakmicama 16. kola engleske Premijer lige.\nVest Bromvič Albion je na stadionu Enfild bio nadomak trijumfa, ali je Divok Oriži u petom minutu sudijske nadoknade udarcem sa oko 25 metara vremena navijačima Liverpula doneo veliko slavlje.\nEkipa Jirgena Klopa dobro je počela utakmicu i povela u 21. minutu golom povratnika u ekipu Džordana Hendersona, ali je VBA do poluvremena stigao do izjednačenja nakon što je Krejg Doson u 30. minutu iskoristio grešku golmana Simona Minjolea posle kornera.\nVBA je u sudijskoj nadoknadi vremena prvog poluvremena postigao novi gol, ali su sudije posle dugih konsultacija ipak poništile gol zbog ofsajda.\nDrugo poluvreme na stadionu Enfild nastavljeno je u istom ritmu. Oba tima su igrala prilično dobro, da bi u 73. minutu posle kornera Krisa Branta najviši u skoku bio Jonas Olson koji je doveo VBA do prednosti.\nSve do samog kraja meča delovalo je da će se VBA kući vratiti sa sva tri boda, medjutim, Oriži je u petom minutu sudijske nadoknade vremena uputio sjajan udarac sa distance, koji je na putu do gola zakačio jednog defanzivca gostujuće ekipe i prevario golmana Boaza Majhila.\nUzbudljivo je bilo i u Londonu, gde su se sastali Totenhem i Njukasl koji je zabeležio drugi uzastopni trijumf.\nTotenhem je poveo preko Erika Dajera u 39. minutu, ali je Njukasl golovima Aleksandra Mitrovića u 74. i Ajose Peresa u sudijskoj nadoknadi vremena, kom je asistirao srpski reprezentativac stigao do preokreta i tri boda.\nTotenhem zauzima peto mesto u Premijer ligi sa 26 bodova, Liverpul je deveti sa 24, dok je VBA 13. sa 20, a Njukasl 15. sa 16.


Bosna za Dodika u bezizlaznoj situaciji: Zašto Zapad podržava bošnjačku ideju unitarne BiH /video/ - 13.02.2020, Sputnik Srbija\nBosna za Dodika u bezizlaznoj situaciji: Zašto Zapad podržava bošnjačku ideju unitarne BiH /video/\nOdlučni smo da odbranimo koncept konstitutivnosti naroda. Zapad ima istorijsku odgovornost da odgovori zašto podržava koncept unitarne BiH, rekao je predsednik... 13.02.2020, Sputnik Srbija\n16:56 13.02.2020 (Osveženo: 03:56 26.08.2021)\nOdlučni smo da odbranimo koncept konstitutivnosti naroda. Zapad ima istorijsku odgovornost da odgovori zašto podržava koncept unitarne BiH, rekao je predsednik SNSD i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik posle sastanka sa Draganom Čovićem, liderom HDZ BiH.\nPredsednik SNSD Milorad Dodik rekao je da je saradnja sa Draganom Čovićem, liderom HDZ BiH, u kontinuitetu dobra, prenosi RTRS.\n„Jedna od tema bila je i Izborni zakon. Važno je reći da treba da taj zakon mora da se rekonstruiše. Mi ćemo u dogledno vreme predati predlog tog Zakona kao i način kako eliminisati strane sudije iz suda“, poručio je Dodik.\nNaveo je da je upoznao Čovića da će Srpska obustaviti odlučivanje u organima BiH.\n„Smatram da je ovo jedan od važnih trenutaka u BiH“, poručio je Dodik.\nObe stranke su odlučne da odbrane koncept konstitutivnosti naroda u BiH.\n„Verujem da je BiH u bezizlaznoj situaciji“, poručio je Dodik.\nIstakao je da jedan od glavnih krivaca za to međunarodna zajednica.\n„Zapad ima istorijsku odgovornost da odgovori na pitanje zašto stalno podržava bošnjački koncept unitarne BiH. Međunarodna zajednica konstantno radi na tome da ruši konstitutivnost naroda kako bi izmislila neku građansku BiH“, poručio je Dodik.\nPredsednik HDZ BiH Dragan Čović izjavio je da je važno rešiti pitanje zakonodavstva u BiH, te dodao da su zbog toga važni razgovori s Dodikom.\n„Predstoji nam mnogo razgovora na raznim nivoima da bismo funkcionisali kao normalna zemlja“, rekao je on.


Služba poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti kaznila je Više javno tužilaštvo (VJT) sa ukupno milion dinara, prvenstveno zbog slučaja “Savamala”, a novac bi trebalo da uplati u republički bužet.\nKako navodi “Danas”, od sedam rešenja kojima je poverenik naložio Tužilaštvu da podnosiocima zahteva dostavi informacije, pet se odnosi na slučaj “Savamala”, odnosno rušenje objekata u Hercegovačkoj ulici. Osim “Savamale”, poverenik je VJT-u naložio da portalu “Pištaljka” dostavi informacije o toku istrage protv gradonačelnika Beograda Siniše Malog i da neimenovanom advokatu dostavi informacije o angažovanju branioca po službenoj dužnosti. List navodi da je poverenik VJT-u izrekao pet kazni u iznosu od 20.000 dinara, a potom još pet od 180.000, kao i da je rok za plaćanje kazni odavno istekao. Poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić kazao je da je nekome u interesu da održava postojeći kontekst u kom se kazne za nepoštovanje zakona ozbiljno odnose samo na građane i preduzetnike, ali ne i za državne organe i funkcionere. “Pitanje prinudnog izvršenja rešenja o novčanim kaznama koje izriče Poverenik odavno je otvoreno i neuralgično. S tim u vezi imali smo i tragikomične situacije poput ‘raspada sistema’, pa su izvršni sudovi sa područja sudova u Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu izvršavali ta rešenja, a u Beogradu su jedno vreme izvršavali, a potom prestali Stvar je dalje dodatno, ne može se isključiti namerno, komplikovana tako što se posle izmena Zakona o opštem upravnom postupku došlo do situacije u kojoj se “ne zna” ko je nadležan za to prinudno izvršenje. Kako stvari stoje, svi koji bi mogli doći u obzir, ni sudovi ni prekršajni sudovi, ni Narodna banka, ni Poreska uprava, to ne žele da rade, i ističu ‘nenadležnost’. Sa stanovišta uređene države to je sasvim nenormalno, ali to je, nažalost, naša realnost”, rekao je Šabić.\nPoverenik je istakao da već godinama ukazuje na potrebe izmena zakona kako bi se onemogućilo ignorisanje kazni. “Međutim, nekom je definitivno u interesu da održava postojeći kontekst, u kome se kazne za nepoštovanje zakona ozbiljno odnose samo na građane i preduzetnike, a da u odnosu na državne organe i funkcionere imaju isključivo ‘kozmetičku’ vrednost”, kazao je Šabić.\nProtest sindikata penzionera zbog "nemoralnih i neustavnih" zakonaSrpske sudije i tužioci počinju da rade po zakonima Kosova


Pritisak na predsednika nije dozvoljen: Oglasio se lider Jermenije - Sputnjik Srbija\n02:38 17 April 2021\n18:26 25.02.2021 Preuzmite kraći link\nPredsednik Jermenije u skladu sa Ustavom može da izrazi svoj stav u roku od tri dana. Polazeći od potrebe da se osigura normalno funkcionisanje državnih organa, predsednik do sada nije imao principijelne primedbe po pitanju imenovanja i razrešavanja zvaničnika, navodi se u izjavi pres službe administracije jermenskog lidera.\n„Ali u situaciji ratnog stanja, u uslovima krize, otpuštanje načelnika Generalštaba nije još jedna kadrovska promena, s obzirom na to da, prema Ustavu, Oružane snage Jermenije obezbeđuju odbranu, bezbednost, teritorijalni integritet i nepovredivost granice. U nastaloj situaciji niko ne bi trebalo da pokušava da uvuče predsednika u političke procese. Svaki pokušaj pritiska na predsednika je nedopustiv“, navodi se u saopštenju.\nTakođe se navodi da predsednik zemlje nije bio niti namerava da stane na stranu jedne ili druge političke snage. U izvršavanju svojih funkcija, predsednik se rukovodi isključivo interesima države i naroda.\nArmen Sarkisjan pridaje veliki značaj stabilnosti i atmosferi tolerancije u zemlji i nastavlja da čini sve za to, uveren da probleme treba rešavati dijalogom, a ne konfrontacijom.\nU ovom trenutku predsednik smatra da je prioritet ublažavanje tenzija u zemlji i rešavanje situacija bez potresa, zaključuje se u saopštenju.\nIz minuta u minut: Načelnik jermenskog Generalštaba ostaje na položaju; Predsednik zemlje ima 3 dana\nPašinjan poziva sve političke snage u zemlji na dijalog


Magični show "Svi za magiju, magija za sve" - KOMBANK DVORANA - karte\nMagični show “Svi za magiju, magija za sve”\nPorodični spektakl, magični show “Svi za magiju , magija za sve” biće održan 26. maja u 17h u Kombank Dvorani. U mađioničarskoj predstavi Igora Trifunova i njegove magične družine publika će videti i doživeti najbolje iluzije koje će majstori svog zanata zajedno izvesti na Velikoj sceni.\n26 MAJ 2019 NEDELJA, 17:00\nMAJA U KOMBANK DVORANI\nSPEKTAKL “IZ RUKAVA” ZA CELU PORODICU\nPred očima posetilaca dešavaće se prava čuda: stvaranja golubova, nestajanje asistentkinje, haljine koje menjaju boju, levitacije, teleportacije…A zamislite i ovo, beli zec iz šešira se pretvara u čoveka i izvodi trikove uz pomoć svoje čarobne šargarepe. Očekuje vas i vrhunski žongler Filipino koji vešto barata predmetima u vazduhu.\n“Na svetskom prvenstvu mađioničara, održanom u Italiji 2015. godine, osvojio sam 4.mesto. Nakon tog velikog uspeha počinje moja svetska karijera, radio sam na raznim scenama širom sveta, rame uz rame sa najboljim i najpoznatijim mađioničarima naše planete. Sada se s tim novim iskustvom vraćam u Srbiju da podelim nove magične doživljaje sa našom publikom.”


Vučić: Srbija će uvijek biti uz Srpsku, naš interes je poštovanje Dejtona - Argumenti\nNaslovna Srbija Vučić: Srbija će uvijek biti uz Srpsku, naš interes je poštovanje Dejtona\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je, nakon polaganja zakletve, da je interes Srbije poštovanje Dejtonskog sporazuma.\n– Uvjek ćemo se zalagati da ne bude promjene Dejtona bez saglasnosti tri konstitutivna naroda u BiH – naveo je Vučić.\nNaglasio je da će Srbija biti uz Republiku Srpsku.\n– Razvijaćemo i dalje naše odnose. Nikoga time ne ugrožavamo – poručio je Vučić.\nPredsjednik Srbije istakao je da vuče porijeklo sa prostora BiH i iznio je jednu zanimljivost o ljubavi istog naroda kojeg dijeli rijeka Drina.\n– Teško je ljudima u Srbiji objasniti koliko ljudi u Republici Srpskoj vole svoju maticu Srbiju. Mi im sada poručujemo da oni ne treba da sumnjaju koliko ljudi u Srbiji vole Republiku Srpsku, i to nije ništa manje od one prve ljubavi – naglasio je Vučić.


Nehamer reaguje na incidente u Favoritenu\nTanjug 2. januara 2021. 08:24\nBEČ – Ministar unutrašnjih poslova Austrije Karl Nehamer reagovao je na vandalizam grupe mladih migranata iz Sirije i Iraka u novogodišnjoj noći u bečkoj opštini Favoriten i najavio pojačanje policijskih snaga u ovom delu Beča.\nNehamer je istakao da su počinjena krivična dela znak duboko antidemokratskog i nesolidarnog stava.\nBečka policija će sada, prema njegovim rečima, snažinim fokusom delovati protiv takvih lica.\n„Neće biti apsolutno nikakve tolerancije”, poručio je Nehamer.\n„Ko ne želi da se identifikuje sa vrednostima našeg društva i pokušava da ih uništava moraće da računa na pravne posledice“, naglasio je on izjasnivši se protiv dopuštanja izgradnje paralelnih društava.\nNajavio je da će predsednik policije Gerhard Pirstel održati bezbedosni samit sa predstavnicima grada Beča kako bi preduzeli hitno potrebne mere.\n„Već je dogovoreno da uniformisani pripadnici specijalnih jedinica, ali i policajci u civilu sprovode kontrole u Favoritenu. Neophodna je tesna saradnja uniformisanih i civilnih snaga », kaza je Pirstel.\nI ministarka za integraciju Suzane Rab poručila je da se još jednom moglo videti koja opasnost preti od paralelnih društava.\nNarodna partija Austrije (OVP) kritikovala je bečku vladu pod gradonačelnikom Mihaelom Ludvigom zbog neuspešne politike integracije.\nU novogodišnjoj noći je grupa mladih migranata iz Sirije i Iraka, a među njima su bili i austrijski državljani, uzvikujući „Alahu akbar“ bacala veliku količinu pirotehničkih sredstava namerno uništavajući izloge i prozore zgrada.\nKada je policija došla da interveniše oni su „zasuli“ policajce petardama i pokušali da pobegnu.\nAustrija: Za vojsku 30 oklopnih vozila za 106 miliona evra\nNemačka policija uhapsila kolegu lopova\nTramp otvorio kancelariju za poslove bivšeg predsednika\nNacional o seksualnom uznemiravanju na HRT-u


Bezbednost i zaštita manjina ključni\nMedjunarodnoj zajednici su jasni ciljevi kosovskih Albanaca, ali za status je potrebno jos puno posla obaviti, izjavio je zamenik specijalnog izaslanika UN za status, Albert Rohan.\nNa kraju posete Kosovu Rohan je od albanskih lidera zatrazio da se posebno posvete pitanjima koja se ticu poboljasanja zivota manjina:\n“Mi znamo stremljenja Albanaca, ali status nece automaski doci. Jos mnogo posla treba uraditi u ispunjenju standarda kao sto su vladavina zakona, decentralizacija i ekonomija. To je veoma vazno za buducnost”, rekao je Rohan.\nGlavna tema o kojoj je Rohan razgovarao sa liderima kosovskih Albanaca i Srba bila je decentralizacija. Rohan je istakao da ce medjunarodna zajednica podrzati samo funkcionalna resenja:\n“Kosovu je potreban funkcionalan sistem lokalne uprave, koji ce biti finansijski stabilan i koji ce zadovljiti razlicite etnicke zajednice”, izjavio je austrijski diplomata.\nPrema njegovim recima decentralizacija ce biti deo resavanja statusa, iako ostaje da se razmotre brojna tehnicka pitanja. Rohan je kazao da razume zahteve Srba za vise novih opstina, ali da to ne moze ici u nedogled s obzirom da bi te opstine finansijski bile neodrzive.\nOn je pozvao Albance da nastave sa ispunjenejm standarda a Srbe da ucestvuju u radu institucija. Albert Rohan je naglasio da su bezbednost i zastita manjina najznacajnija pitanja bilo kakvog resenja statusa.


Čeka se dozvola Vijeća ministara BiH: Ispunjeni uslovi za kargo saobraćaj sa Aerodroma Tuzla! – TuzlaInfo.ba\nČeka se dozvola Vijeća ministara BiH: Ispunjeni uslovi za kargo saobraćaj sa Aerodroma Tuzla!\n27/08/2015 | 6:42\nPremijeri Federacije BiH i Tuzlanskog kantona Fadil Novalić i Bego Gutić posjetili su jučer Međunarodni aerodrom Tuzla.\nPremijer Novalić je naglasio da je na sastanku s ministrom prometa i komunikacija Denisom Lasićem, koji je održan u ponedjeljak u Mostaru, dogovoreno da se Tuzla usmjeri ka kargo saobraćaju, s obzirom na to da je “Tuzla industrijski rejon”.\nNaveo je da će se od sljedeće godine mijenjati budžetska strategija podupiranja zračnog prometa u BiH, isključivo se usmjeravati prema aerodromima, a Tuzla je u tom smislu orjentirana prema kargo teretima. Najavio je da će Vlada FBiH umjesto 430.000 KM, koliko je ove godine bila potpora za tuzlanski aerodrom, izdvojiti veća sredstva. Ocijenio je da su ispunjeni svi tehnički uvjeti za kargo saobraćaj sa Međunarodnog aerodroma Tuzla, nedostaje samo dozvola Vijeća ministara, te dodao da će Vlada FBiH uputiti apel Vijeću ministara povodom toga.\n“Nastojimo iskoristiti prisustvo federalnog premijera Novalića, da ga uključimo što više u lobiranje, kako bismo od Komisije za integrisanje i upravljanje granicama BiH, koja zasjeda u ponedjeljak konačno dobili dozvolu za kargo letove s Međunarodnog aerodroma Tuzla. Svi tehnički uslovi uslovi su ispunjeni, čeka se još politička odluka” kazao je Gutić.\n“Mi smo napravili hladnjaču koja radi na temperaturi od minus 18 do plus 4 stepena i samim time ispunili posljedni uslov koji je bio postavljen od Komisije za integrisanje i upravljanje granicama, tako da se nadamo pozitivnom rješenju u ponedjeljak”, izjavio je direktor Međunarodnog aerodroma Tuzla Rifet Karasalihović i dodao da je osigurana posebna platforma odakle će se vršiti samo kargo operacije, tako da je razdvojen putnički od kargo saobraćaja.


POSLE TRI GODINE SUĐENJA HIRURG DOBIO SPOR PROTIV ŠVAJCARSKE AVIO- KOMPANIJE: Nazivali ga srpskom svinjom – Melly.rs\nPOSLE TRI GODINE SUĐENJA HIRURG DOBIO SPOR PROTIV ŠVAJCARSKE AVIO- KOMPANIJE: Nazivali ga srpskom svinjom\nBojan Marko Lens tužio „Svis internešnal erlajns“ zbog diskriminatorskog postupanja i neosnovane zabrane leta avionima ovog prevoznika. Specijalista poznat širom Evrope ponižavan je godinama.\nDr Bojan Marko Lens Print screen Youtube\nUPORNOST jednog Srbina zadivila je juče mnoge i naišla na salve odobravanja srpske javnosti! Posle tri godine, hirurg Bojan Marko Lens dobio je spor protiv švajcarske avio-kompanije „Svis internešnal erlajns“ zbog, kako je presuđeno, diskriminatorskog postupanja i neosnovane zabrane leta avionima ovog prevoznika. Sve to Švajcarci su morali da objave na 12 stranica u dnevnom listu „Politika“. Tako je „sukob“ sa zainaćenim i istrajnim Srbinom, švajcarsku kompaniju koštao oko tri miliona dinara!\nOvaj specijalista plastične i rekonstruktivne hirurgije, državljanin Srbije i Italije, tužio je „Svis internešnal erlajns“ 25. avgusta 2015. godine. Sudeći po podacima iz presude, dr Lens je nekoliko godina konstantno trpeo „netoleranciju, uvredljivo ponašanje, aroganciju i neljubaznost“. Uz to su mu propisane i dve neosnovane zabrane leta sa ovim prevoznikom, na po godinu dana, iako je kompaniji bilo poznato da je dr Lens jedan od najčešćih korisnika njihovih usluga. Imao je gotovo 600 sati na letovima sa ovom „kućom“ koja je članica „Star Alijansa“.\nPrvo vređanje i diskriminaciju hirurg je doživeo pre sedam godina leteći iz Beograda za Cirih, kada je zbog sugestije koju je uputio stjuardesi nazvan „srpskom svinjom“. Posle pokušaja da to reši sa nadležnima, naišao je na ignorisanje, a ubrzo je kod gotovo svih zaposlenih u „Svis erlajnsu“ bio poznat kao „nezgodan putnik“. Na njega se naročito okomila Dorit Rozenberg, zajednički predstavnik „Svis erlajnsa“ i „Austrijan erlajnsa“ na aerodromu „Nikola Tesla“ u Beogradu.\n„Vi ne ličite na svinju, ali ste svakako Srbin“, „Srbi su glupi“, „Srbi su lenji“, „Mrzim što sam u Srbiji“, „Priština je odlična, a ljudi tamo su mnogo bolji nego u Beogradu“, „Ljudi iz Srbije uopšte ne bi trebalo da putuju“, „Albanci su dobri ljudi, Srbi su loši“, „Razumem zašto Albanci mrze Srbe“, „Mrzim da sarađujem sa Srbima“, samo su neke od uvreda kojima je Rozenbergova „častila“ hirurga Lensa.\nOsim po nacionalnoj osnovi, predstavnica „Svis erlajnsa“ vređala ga je i po osnovu seksualne orijentacije izjavama – „Da li se sprema na gej paradu u Beogradu“, „Ružni pederu“ ili „Sve pedere treba pobiti“. Posle četiri godine trpljenja upornog ponižavanja i vređanja, kao i nerazumevanja nadležnih u švajcarskoj kompaniji kojima je mnogo puta skrenuo pažnju na ponašanje njihovih zaposlenih, konačno je presavio tabak. I na sreću, tri godine kasnije, dočekao pravdu.\nDoktor Marko Lens diplomirao je na Medicinskom fakultetu u Beogradu, specijalizirao plastičnu hirurgiju na Univerzitetu u Veroni, na Harvardu magistrirao kliničku epidemiologiju, a na Oksfordu je doktorirao u oblasti malignog melanoma. U Evropi, a naročito u Velikoj Britaniji i Italiji, cenjen je kao jedan od najpoznatijih stručnjaka u istraživanjima i lečenju malignog melanoma, opakog raka kože. Kao cenjeni „plastičar“, lekar je i poznatih holivudskih glumica, članova kraljevske porodice i ličnosti iz italijanskog političkog života.\nPRESUDOM je avio-kompaniji sa sedištem u Bazelu zabranjeno da dalje diskriminiše i ponavlja diskriminatorsko postupanje kao i da sprečava dr Lensa da putuje sa njima. Takođe, naznačeno je da će kompanija svaki put ukoliko prekrši presudu, Lensu platiti penale od 100.000 dinara. Na ime naknade nematerijalne štete zbog duševnih bolova, povrede prava ličnosti, časti i ugleda „Svis“ će tužiocu platiti 500.000 dinara. Odlukom suda odbijen je zahtev tužioca da taj iznos bude 100.000 evra. Kompanija se, takođe, presudom obavezuje i da Lensu plati troškove sudskog postupka od 211.800 dinara. Uz sve to, Švajcarci su morali da zakupe i 12 stranica oglasnog prostora što ih je koštalo oko 185.000 dinara po stranici, bez PDV.


Melania Trump s izborne konvencije republikanaca, 25 augusta 2020.\nNismo ponosni na neke dijelove naše prošlosti, ali moramo izvući pouke i fokusirati se na budućnost, poručila je demonstrantima protiv rasno motiviranog nasilja u SAD-u Prva dama Melania Trump s izborne konvencije republikanaca.\n"Kao i svi vi, i ja razmišljam o rasno motiviranim neredima u našoj zemlji", naglasila je u poruci demonstrantima Melania Trump, drugog dana konvencije na kojoj je Donald Trump nominiran za predsjedničkog kandidata Republikanske stranke.\n"Gruba je istina da nismo ponosni na dijelove naše prošlosti. Pozivam vas da se fokusirate na budućnost i istodobno nastavite izvlačiti pouke iz prošlosti", naglasila je Prva dama, prema izvještaju BBC-ja.\nTrump nije tradicionalan političar, ustvrdila je Prva dama.\n"On ne ostaje samo na riječima, već traži djela i dobiva rezultate", kazala je, poručujući Amerikancima da ponovo glasaju za Trumpa.\nSpomenula je u govoru i "bol" koju je u SAD-u prouzročila pandemija korona virusa i najavila borbu kabineta za djelotvorno cjepivo dostupno svima.


Na oglas za izbor šefova 85 tužilaštava u Srbiji, među kojima su i Tužilaštvo za organizovani kriminal i Tužilaštvo za ratne zločine, prijavilo se 252 kandidata. Najviše njih javilo se za mesto osnovnog javnog tužioca u Kruševcu – 12 i Mladenovcu – 11.\nKandidaturu za javnog tužioca u Tužilaštvu za ratne zločine podnelo je devet kandidata, dok je njih sedam konkurisalo za mesto javnog tužioca u Tužilaštvu za organizovani kriminal. Ne postoji nijedno tužilaštvo u Srbiji za čije rukovodeće mesto niko nije konkurisao, navedeno je u dopisu Državnog veća tužilaca (DVT).\nJavnim tužiocima koji se sada nalaze na funkcijama, mandati ističu 31. decembra 2015. godine. Svi kandidati su podneli kandidature za funkcije čiji mandat traje šest godina. U zavisnosti od kvaliteta kandidata, veće će doneti odgovarajuće odluke bez prejudiciranja, navode iz DVT-a.\nJedan od ključnih parametara na osnovu kojih će biti formirana konačna rang-lista je i predstavljanje programa rada i unapređenja tužilaštva na čijem čelu kandidati pretenduju da se nađu.\nPredstavnici Udruženja sudijskih i tužilačkih pomoćnika Srbije, obratili su se 29. septembra 2015. godine delegaciji Evropske unije u Srbiji, Savetu Evrope, DVT-u i OEBS-u dopisom u kojem su detaljno analizirali postupak izbora za zamenike viših tužilaca u Beogradu, Novom Sadu, Kraljevu, Nišu, Pirotu, Šapcu i Užicu.\nU pomenutoj analizi, posebna pažnja posvećena je analizi primene Pravilnika o kriterijumima i merilima za ocenu stručnosti, osposobljenosti i dostojnosti kandidata u postupku predlaganja i izbora nosilaca javnotužilačke funkcije ("Sl. glasnik RS", br. 43/2015). Predstavnici ovog strukovnog udruženja upozoravaju da subjektivni kriterijumi prilikom izbora na javnotužilačku funkciju odnose prevagu nad objektivnim.\n– U slučaju da kandidati po objektivnim kriterijumima imaju identičan kvalitet, a što se pokazalo u 98,07 odsto slučajeva kandidata za zamenike viših tužilaštava, odluku o tome koji će kandidat biti predložen za funkciju pravilnik prepušta utisku koji u njemu steknu tri člana DVT – navodi se, između ostalog, u ovoj analizi. Oni predlažu da predstavnici delegacije EU u našoj zemlji izvrše analizu postupka za izbor zamenika viših javnih tužilaca.\nIzvor: Vebsat Politika, Ana Stefanović, Miroslava Derikonjić, 30.09.2015.\nIzvod iz vesti, Obeležvanje: Redakcija


Tanjug 28. marta 2022. 14:27\nBERLIN – Grupa sedam najrazvijenijih zemalja sveta odbila je danas zahtev Rusije da plaća uvoz ruskih energenata u rubljama, saopštio je nemački ministar energetike Robert Habek.\nNakon sastanka ministara energetike G7, Habek je rekao da su se svi ministri u potpunosti saglasili da bi ovo moglo biti jednostrano i jasno kršenje postojećih ugovora, preneo je AP.\nRuski predsednik Vladimir Putin prošle nedelje je rekao da će Rusija tražiti isplatu u rubljama za gas koji se prodaje „neprijateljskim zemljama“.\nNa pitanje novinara da li bi Rusija mogla da smanji isporuke prirodnog gasa evropskim kupcima ako odbiju zahtev za plaćanje u rubljama, portparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je u konferencijskom pozivu da očigledno neće isporučivati gas besplatno.\n„U našoj situaciji teško da je moguće i izvodljivo baviti se dobrotvornim radom za Evropu“, naglasio je Peskov.\nUpitan šta će se dogoditi ako Rusija „zavrne slavine“, nemački ministar energetike je rekao: „Spremni smo za sve scenarije“.\n„Putinov zahtev da se ugovori konvertuju u rublje (znači) da je sateran uza zid, inače ne bi postavljao taj zahtev“, rekao je Habek i dodao da su Rusiji potrebne rublje za finansiranje rata, plaćanje trupama.


Ugađajte sebi s ljubavlju | Organ Vlasti\nUgađajte sebi s ljubavlju\nVikend, zima, loše vreme… Ugađajte sebi s ljubavlju, poslušajte i primenite neke od saveta koje vam danas preporučujemo.\nNega kože treba da nam je na samom vrhu liste prioriteta, zbog čega je tu ovaj tekst sa 6 saveta kojih bi svaka od nas trebalo da se pridržava.\nA kad već govorimo o nezi kože, ona u zimskom periodu treba da je pojačana, usled suvog vazduha, oštrog vetra i niskih temperatura. Jeste li znale da postoji posebna paleta krema i ostalih kozmetičkih proizvoda, koji su namenjeni zimskoj nezi i zaštiti kože?\nKad završite sa negom i hidratacijom kože, dolazi pravo vreme za malo joga gimnastike – i to za oči, koje su nepravedno zanemaren organ, kada su nega i zaštita u pitanju. Na prvu loptu, joga za oči može delovati čudno – pa i smešno – što ne znači da nije delotvorno – isprobajte i same, pa nam javite rezultat 🙂\nI kad ste sve to odradile, možda želite da izađete uveče, možda neka kafa ili koktel sa drugaricama, pa se treba malo doterati i našminkati. A tu vam u pomoć priskače sprej za lice – bilo kao dodatna zaštita, bilo kao prirodno delotvoran fiksator šminke – a pomoću ovog našeg jednostavnog uputstva, vrlo lako ga možete napraviti i same.


Početak/Društvo/Majka i sin u požaru u Vrtopu ostali bez „krova nad glavom“\nU požaru koji je krajem prošle nedelje zahvatio kuću Dejana Stojanovića i njegove majke Snežice u zaplanjskom selu Veliki Vrtop, majka i sin ostali su bez kuće i kompletnog pokućstva.\nPredsednik opštine Gadžin Han Milisav Filipović, koji je sa svojim saradnicima obišao Stojanoviće, je rekao da je vatra vrlo brzo „progutala“ dom Stojanovića jer se radilo o objektu starije gradnje.\n„Radnici JP Direkcije za izgradnju Gadžin Han pomogli su u raščišavanju ostataka izgorele kuće. Opština će, shodno svojim mogućnostima, pomoći da Dejan i Snežica saniraju kuću koju su odavno počeli da grade, kako bi ponovo imali svoj „krov nad glavom““, izjavio je Filipović.\nOpština Gadžin Han pozvala je sve humane ljude da pomognu da Dejan i Snežica privedu kraju kuću koju su pre mnogo godina počeli da grade, a koju zbog loše finansijske situacije u kojoj se nalaze nisu mogli sami da završe.\nU opštini su naveli da je Snežica domaćica, a Dejan nije zaposlen i izdržavaju se od toga što on kao drvoseča uspe da zaradi.\nHumani ljudi koji žele da pomognu Snežici i Dejanu mogu to da učine lično i posredstvom informacija koje mogu da se dobijan na telefon 063/ 645 657.\nDejan Stojanović Gadžin Han požar Snežica Stojanović Veliki Vrtop\nVanredna situacija u opštini Gadžin Han


Aliplast aluminijumski sistemi za „Ronald McDonald House Charities” - Prozori + Vrata\nALU stolarija Aliplast aluminijumski sistemi za „Ronald McDonald House Charities”\nU septembru, „Ronald McDonald House Charities” je lansirao projekat za izgradnju novih besplatnih hotela za porodice są bolesnom decom u Poljskoj.\nAliplast kompanija je jedna od mnogih koje su podržale ovaj projekat. Kao svoj doprinos dostavila je materijal za prozorske ramove (sisteme za prozore i vrata są pojačanom termalnom izolacijom Superial HI).\nHotel će se nalaziti na Univerzitetu dečije bolnice u Krakovu. Ovo će biti prvi „home away from home”, koji će biti sagrađen u Poljskoj na inicijativu „Ronald McDonald House Charities”. Preko 300 ovakvih objekata je već završeno u raznim gradovima poslednje četiri decenije.\n+381 64 19 657 19\nPrethodni tekstUspostavljanje unakrsne ventilacije u sobi\nSledeći tekstLideri Kine se sastaju sa Austrijskim Predsednikom Heinz Fisher


Ovako se slao e-mail pre 35 godina - www.025.rs\nwww.025.rs / ZABAVA / Ovako se slao e-mail pre 35 godina\nTrebalo je računar, preko ogromnog modema, povezati na telefonsku mrežu, a potom uspostaviti vezu pozivajući broj okretanjem brojčanika telefona.\nBritanski kompjuterski stručnjaci Pet i Džulijan Grin, koji su 1984. bili u prilici da koriste modem i prvobitnu internet vezu, testirali su brzinu “elektronskog slanja poruka putem telefonske linije”.\nNaime, britanska televizijska mreža Thames Television je na svom YouTube kanalu objavila snimak iz svoje emisije o kompjuterima “Database” iz 1984. godine, korak po korak, objašnjava tadašnji postupak slanja elektronske pošte.\nKada je veza, konačno, uspostavljena, korisniku bi se “javila” mrežna usluga Micronet 800. Micronet je bio rani servis za pružanje informacija putem Prestel kompjuterske mreže, koji je u Velikoj Britaniji funkcionisao 70-ih i 80-ih godina XX veka.\nTags: e-mail, slanje e-maila pre 35 godina


15 dana zatvora za pijanog Valjevca\nDatum kreiranja ponedeljak, 09 april 2018 05:11\nSudeći mu po novom Zakonu o bezbednosti saobraćaja Valjevac Goran .Č. dobio je zatvorsku kaznu u trajanju od 15 dana zbog vožnje u alkoholisanom stanju sa preko 2 promila alkohola u krvi.\nPo novom ZOB-su za vožnju alkoholisanom stanju sa preko 2 promila alkohola u krvi, počiniocu sleduje kazna zatvora od 30 do 60 dana. Valjevca Gorana Č. Saobraćajna policija je zaustavila Valjevca dok je upravljao vozilom marke „reno 5“ da bi alkotestoram ustanovilas da isti u krvi ima 2,04 promila alkohola. Posle standasrfdne procedure zadržavanja u PU Valjevo isti je sproveden kod prekršajnog sudije koji mu je presudjujući po novom zaskonu izrekao kaznu od 15 dana zatvora, zabranu upravljanja motornim vozilom u trajanju od devet meseci , 15 kaznenih poena i 2000 dinara .\nIako novi zakon predvidja drakonske kazne zatvora za vožnju u alkoholisanom stanju očito da je prekršajni sudija želeo da deluje blaže i opominjuće kako bi se ovakvi slučajevi i predupredili.


Autor: Nataša Veselinović, psihoterapeut i edukator psihodrame Instituta za psihodramu Psihodrama i dijeta\nMarketing Povezano sa: Psihodrama\nPsihodramska grupa podrške (OSOBAMA NA DIJETI)\nGrupa koja okuplja osobe koje su na istom zadatku svojim pravilima funkcionisanja omogućava stvaranje sigurnog mesta za istraživanje, dovoljno podržavajućeg za svakog člana, jedinstvenog sa svim svojim manama i vrlinama. Poštovanje različitosti i otvorenost za slušanje i razumevanje drugog koji ima sličan problem, ali potpuno drugačiji uzrok i pristup rešavanju može pokrenuti na razmišljanje o sebi i sličnosti različitih. Suština psihodramske grupe podrške osobama koje drže dijetu je potreba da se na jednom mestu nađu osobe koje imaju zajednički cilj: nalaženje zdravijih načina zadovoljenja potreba, zdravijih obrazaca ponašanja, omogućavanje rasvetljavanja individualnih uzroka gojaznosti i nalaženje rešenja problema na individualan način i za konkretnu osobu. Grupa ljudi na zajedničkom zadatku može pružiti mnogo podrške, ali i omogućiti svakom da nađe sopstvene puteve rešavanja problema i mogućnost prihvatanja sebe "onakvog kakav jesam". Grupa podrške, koja je ujedno i psihodramska iskustvena grupa - za psihološku pomoć i podršku osobama koje žele da promene svoj način ishrane, regulišu telesnu težinu, drže dijetu,... Zajednički imenitelj svih članova grupe bi bio želja da uz pomoć osoba sličnih interesovanja dostigne cilj koji se odnosi na rešavanje problema vezanih za ishranu. Grupa osoba koje imaju slična iskustva može biti od presudne vaznosti za osobu koja se suočava sa određenim problemom. Samo saznanje da nisi sam i da nije to samo tvoj problem smanjuje tenziju i omogućava pristup problemu sa neke druge strane. Razumevanje, podrška i pomoć grupe olakšavaju suočavanje sa pogrešnim načinima, nudi nova viđenja i puteve rešavanja problema. Problemi i poremećaji ishrane uvek imaju psihološku pozadinu. Hrana dobija značaj koji zaista nema i predstavlja neku relativno uspešnu zamenu za "psihološku glad". Osobe se obraćaju za stručnu pomoć onda kada utoljavanje "gladi" postane estetski, zdravstveni problem ili jednostavno prestane da funkcioniše u psihološkom smislu. Nekada osobe jednostano vole da jedu, nedostaje im umerenost i žele da svoj hedonizam pomire sa realnim telesnim i zdravstvenim potrebama. Zajedničko ovim osobama može biti mnogo toga, ali i samo teskoća u regulisanju telesne težine. Osnivanje grupe podrške za osobe koje žele da oslabe i žele da iskoriste pomoć osoba koje imaju isti cilj, žele da uz njihovu pomoć rade na sebi, na usvajanju novih, zdravijih načina ishrane i odnošenja prema sopstvenom telu, kao i na uočavanju pogrešnih ili nezdravih dosadašnjih načina rešavanja problema psihološke prirode.\nGrupu podrške često vode osobe koje imaju licno iskustvo u rešavanju problema sa kojim se članovi grupe suočavaju, uz posebnu edukaciju za grupni rad. Naše je mišljenje d je rad grupe podrške četo na granici podrške, savetovanja i psihoterapije, stoga je najbezbednije da vođa grupe bude osoba koja je psihotrapeut, posebno senzibilisan za grupnu tematiku i stručan za oblast savetodavnog i psihoterapijskog grupnog rada. Terapeut vodi racuna o uspostavljanju i održavanju granica grupe, uspostavljanjem grupnih pravila koja obezbeđuju stvaranje i održavanje atmosfere poverenja, kohezije, bliskosti, otvorenosti za sve članove grupe. Potrebno je omogućiti svakom članu grupe sigurno mesto za psihološko istraživanje, nalaženje i dobijanje pomoći i podrške, bez opasnosti od povređivanja u svakom smislu te reči i opasnosti da grupa istražuje ono za šta nije namenjena. Grupe podrške, kao i savetodavne grupe mogu da se bave, i često se i bave, psihoterapijom u pravom smislu te reči, iako njoj nisu namenjene. Ipak je važno i u situacijama dobijanja dodatne koristi znati ostati u oblasti ugovorenog osnivanjem grupe.\nIako je grupa koja se osniva namenjena prvenstveno psihološkoj podršci njenim članovima, omogućeno je produbljivanje rada na temama bliskim ostalim članovima.\nPsihodramski psistup omogućava oživljavanje, otelotvorenje i proradu problema te iskušavanje novih načina, pristupa i rešenja uz pomoć članova grupe. Fokus je na odnosima sa važnim osobama i uspostavljanju zdravijih obrazaca ponašanja i ponovnoj izgradnji odnosa sa drugima na zdravijim osnovama. Grupa se obično sastaje jednom nedeljno, u vreme koje odgovara svakom članu grupe i traje uvek 2.5 h. Grupa funkcioniše kao poluotvorena, odnosno sa stalnim članovima. Kada jedan član ode, upražnjava se mesto za novog člana.\nPrisustvo je obavezno, odnosno svaki član mora ukoliko ne dolazi da obavesti vođu grupe, jer grupa računa na njega. Napuštanje grupe se najavljuje i prorađuje na narednih 4-5 seansi. Nije dozvoljeno povremeno dolaženje ili samo posećivanje grupe. Vođa grupe procenjuje buduće članove o tome da li mogu da budu u grupi, koliko oni mogu doprineti radu grupe i koliko oni mogu dobiti od grupnog rada. Nakon procene od strane terapeuta potencijalno članstvo se najavljuje grupi koja odlučuje o njegovom prijemu. Moguće je da grupa usvoji neka svoja pravila funkcionisanja sa kojima se svi moraju složiti i poštovati ih: kao npr- nema pušenja, telefoniranja, jela tokom grupnog rada. Psihodramsku grupu podrške osobama koje drže dijetu vodi ECP psihoterapeut Nataša Veselinović, psihoterapeut i edukator psihodrame Instituta za psihodramu i psihoterapeut Pedagoškog savetovališta.\nPrijava za članstvo u grupi i dobijanje svih potrebnih informacija se obavlja na tel:\n064/22 95 405 ili na Email natalijaivanovna@gmail.com


Ivan Kostić Marija Janjušević Miroslav Drekić Milenko Baborac Aleksandar Tanasković Ratko Rakonjac Radomir Mandić Ivan Drobnjak Milutin Ilić Predrag Stanarević\nPetak, 20.01.2017 19:14\nSrbija treba da zabrani rad svim organizacijama koje finansira Džordž Soroš, i pohapsi ili protera sve njegove agente.\nSoroš je vodeći svetski terorista i kriminalac, koji je odgovoran za uništavanje i pljačku mnogih zemalja, a jedna od prvih i najvećih njegovih žrtvi bio je upravo srpski narod. Stoga, Srbija ne sme više da bude utočište i sigurna kuća za Soroševu mrežu, i mora da uradi ono što su pre nje uradile Rusija i Mađarska.\nVetar geopolitičkih promena se oseća u celom svetu. Nakon početka kraja Evropske unije, izbora Donalda Trampa za predsednika Sjedinjenih Američkih Država, ali i jačanja suverenističkih snaga širom Evrope, dolazi vreme za smenu svih onih struktura koje su bile motor globalističkih i neoliberalnih kolonijalističkih aspiracija.\nJedan od pokretača talasa novog kolonijalizma širom sveta je organizacija CANVAS, među prvima na listi onih čiji rad treba zabraniti. Osnivači i vođe ove organizacije su bivši lideri organizacije OTPOR Srđa Popović i Slobodan Đinović. Nakon što su stekli slavu prve uspešne obojene revolucije koja je dovela do uspostavljanja kolonijalne uprave u Srbiji, nastao je CANVAS, organizacija za izvođenje prevrata, i bili su angažovani od CIA širom sveta da smenjuju režime koji nisu po volji Džordžu Sorošu, porodici Klinton i ostalim svetskim špekulantima i mešetarima.\nKonačno se stiču uslovi da se zabrani i sankcioniše rad ove organizacije, i ispita njihovo delovanje u kome ima i elemenata krivičnih dela, i to iz sledećih raloga:\nCANVAS je trenirao aktiviste iz 50-ak zemalja, koji su bili akteri, između ostalog, i tzv. obojenih revolucija u Ukrajini, Gruziji, Egiptu, Tunisu, kao i neuspešnih pokušaja revolucija u Belorusiji, Rusiji, Kini i Siriji.\nCANVAS i Srđa Popović su uključeni u organizovanje protesta protiv Donalda Trampa, novoizabranog predsednika SAD. Ukoliko želimo bolje odnose sa novoizabranom administracijom u Americi, moramo zabraniti delovanje globalističkih mešetara koji na ovaj način ugrožavaju i nacionalnu bezbednost Republike Srbije.\nCANVAS narušava ugled Beogradskog univerziteta, jer zloupotrebljava nastavni predmet Metode i taktike nenasilne akcije za obuku obojenih revolucionara širom sveta na Fakultetu političkih nauka. Pitam se kakve su to obuke u trajanju od mesec dana na FPN-u, a čiji su slušaoci bili državljani Egipta, NR Kine i drugih zemalja u kojima je CANVAS vršio subverzivne delatnosti?\nCANVAS je od strane predsednika i vlade UAE označen kao teroristička organizacija, rame uz rame sa Islamskom državom i Al Kaidom (pogledati više na: List of groups designated terrorist organisations by the UAE). Popović je raširio mrežu svoje organizacije u preko 50 država i direktno su odgovorni za smenu brojnih legitimnih režima širom sveta i za širenje globalističkog haosa. Oni koji su unesrećili desetine miliona ljudi moraju za to odgovarati.\nVreme je da se i Srbija oslobodi ove zločinačke hobotnice, i ispostavi račun Soroševoj agenturi.


EU daje 1,2 milijarde evra za "Mali Šengen"? | Restart Magazin\nEU daje 1,2 milijarde evra za “Mali Šengen”?\n22/12/2019 22/12/2019 Urednik\tAlbanija, crna gora, mali šengen, Rama, Severna Makedonija, srbija, Vucic, Zaev\nNaše jedinice za vanredne situacije će i ubuduće sarađivati, bićemo na raspolaganju jedni drugima, a bilo je reči i o tome kako da dalje olakšavamo promet roba i usluga, kaže predsednik Srbije Aleksandar Vučić koji boravi u Tirani na samitu o “malom Šengenu”.\n– Povećavaćemo broj traka i vaga na našim prelazima, da bi kamioni mogli brže da prolaze, da pokušamo da implemetiramo dogovor kada je reč o ovlašćenim operatorima da bi kompanije lakše mogle da prolaze granice, odnosno njihovi kamioni – kazao je Vučić.\nOn je naveo da će ove zemlje pokušati da formiraju što je moguće jedinstvenije tržište rada. Kako je naveo, danas će biti potpisan i dokument koji definiše sve dogovore i mere koje su dogovorene tokom samita.\nIstakao je i da će Vlada Srbije u ponedeljak doneti odluku da značajnom, velikom sumom novca pomogne Albaniju, nakon razornog zemljotresa koji je nedavno pogodio tu zemlju.\n– Verujem da ćemo biti jedan od tri ili četiri najveća bilateralna donatora za postadale u Draču, Tumanu i drugim mestima u Albaniji – kazao je on, istakavši da je Srbija iskreno saosećala sa albanskim narodom.\nIstakao je da su sve zemlje regiona male, i ekonomski ne previše važne, i da bez udruživanja nema napretka.\nNaveo je i da je Srbija na evropskom putu, da je prvo poglavlje otvorila pre nekoliko godina, i poručio da ne zavisi sve od zemalja kandidata za EU, već i od same Unije.\n– Mi jesmo na evropskom putu, cilj je EU, ali ćemo videti koliko će nas želeti u budućnosti. Dok se to ne desi, ajde mi da vidimo šta mi ovde možemo da uradimo na našem prostoru – istakao je Vučić.\nUpitan o učešću Crne Gore u inicijativi, on je rekao da je ona uvek dobrodošla ukoliko želi da učestvuje, a da će Srbija, Severna Makedonija i Albanija svakako nastaviti svoj put.\n– Crna Gora je uvek dobrodošla, oni žele da pogledaju papire, da vide bilateralno šta mogu da urade, šta žele… Mi smo rekli – dobrodošli, a mi ćemo svoj put da nastavimo na dobar i korektan način – rekao je Vučić.\nRama: Ne razumem Kosovo\nPremijer Albanije i domaćin sastanka Edi Rama rekao je da je njegova zemlja zahvalna svakom pojedincu i grupi koji su došli i iz Srbije i Severne Makedonije da pomognu nakon razornog zemljotresa koji je pogodio Albaniju.\nOn je naveo da bi do sledećeg sastanka trebalo da bude izrađen dokument koji će govoriti o uticaju ove inicijative na svaku zemlju posebno, ali i na ceo region.\n– Čujem dosta teorija zavere i besmislica o tome da ova inicijativa nema nikakvog uticaja na sve zemlje. Situacija je baš suprotna, a svaka zemlja koja bude uključena u proces, imaće benefite – istakao je Rama.\nOn je istakao da je Evropska komisija je spremna da nameni 1,2 milijarde evra sledeće godine zemljama u regionu za implementaciju postignutih sporazuma.\n– To nisu zajmovi već grantovi – dodao je Rama.\nRama ističe da će biti povećan broj kineskih turista u celom regionu i da to nije plod nečije mašte već ekonomska procena, za razliku od raznih tvrdnji “fejsbuk patriota” koji ga napadaju. Premijer Albanije, takodje, kaže da će zahvaljujući otvaranju granica posebno biti povećan izvoz poljoprivrednih i građevinskih proizvoda.\n– Nadam se i za ekonomije Kosova i BiH – rekao je Rama, i dodao da se Priština i BiH nisu priključili iz političkih razloga.\nOn je kazao da su na ovakvim skupovima dobrodošli svi iz regiona, ali se posebno osvrnuo na Prištinu. Rekao je da, “ako je Kosovu potrebno poštovanje, integracija, ekonomski razvoj, ovo je taj put”.\n– Sastali smo se kako bi izgradli most između prošlosti koja nas deli i budućnost i koja nas ujedinjuje. Konstantno odbijanje kosovskih organa da prisustvuju za stolom lidera iz inicijative je nešto što zaista ne razumem – naveo je on, istakavši da su sve zemlje u obavezi da praviđu prošlost i obezbede mir i prosperitet.\nKako je kazao, njegovo duboko uverenje je da je ova inicijativa dobrodošla, da neki “vetrovi prošlosti” ne treba da duvaju ovde, kao i da se “bolesti prošlosti” leče.\n– Sve to je ljude i zemlje nateralo da krene napred, i trebalo bi da nam omogući da stvorimo bolje uslove za budućnost. Došli smo do toga da primenjujemo sve dogovore o kojima smo ranije razgovarali, i to možemo da pretočimo u svakodnevni život građana – istakao je Rama, uz opasku da “samoisključenje, izolacija i odbijanje nikada nisu doneli nešto dobro i nisu zasadili drvo sa korisnim plodovima za nove generacije.\nKako je kazao, posebno je zahvalan predsedniku Crne Gore Milu Đukanoviću, koji se danas priključio razgovorima.\nĐukanović: Sastanak i u Crnoj Gori\nĐukanović je rekao da je, nažalost sa svojim kolegama svedočio posledicama koje je prirodna katastrofa donela Albaniji, i ponovio podršku.\nKazao je i da Crna Gora veruje da su regionalne inicijative i da će u narednom periodu učestvovati u razgovorima u okviru “malog Šengena”, rekavši da su ovakve i slične inicijative odlična prilika za obnavljanje poverenja, i da su prilika da svaka zemlja snaži svoje kapacitete kada je reč i o evropskim integracijama.\n– Spremni smo da budemo i domaćini nekog od ovakvih sledećih sastanaka, zalažemo se za dijalog. Voleli bismo d aova inicijativa znači unapređenje i implementaciju svega dogovorenog- rekao Đukanović, istakavši da je važno u svakoj incijativi prepoznati šansu koja zemlje približava EU.\nKako je naveo, svaka od ove četiri zemlje želi da bude deo EU, kao i da su sve inicijative smislenije kada se zna da vode ka ostvarenju standarda koji će prokrčiti put ka članstvu u EU.\nKako je kazao, i inicijativi o “mini šengenu” ne prepoznaje ideju da se EU zameni nekom drugom unijom.\n– Kad bi se to pojavilo, naš odgovor bio bio, “ne i hvala” – rekao je Đukanović.\nZaev: Voljni smo za saradnju\n– Verujem da će uprave carina naših zemalja biti na tom sastanku i da će potpisati dokument koji će predviđani z akamione samo jedno zaustavljanje – istakao je on.\nOn je naveo da se nada da će tada biti potpisan i memorandum o slobodnom kretanju ljudi, koji će omogućiti lakše zaposlenje građana iz drugih zemalja, ali i njihovo kretanje. Kazao je i da je 24-časovna saradnja carinskih službi na granici između Srbije i Makedonije već daje rezultate.\n– Albanija i Severna Makedonija očekuje pozitivne odgovore na proleće iz Evropske unije – istakao je Zaev, koji je istakao da su svi prisutni posvećeni evrointegracijama.\nOn je naveo da inicijativa predstavlja ubrzanje članstva u EU, jer će ubrzati i otkloniti nestrpljenje građjana za što skorije članstvu u EU.\n– Mi to možemo da uradimo samo kroz saradnju, a vidimo dosta prostora pred nama i smatramo da bi trebalo da ga iskoristimo. Naša je obaveza da radimo za građane, kompanije, da možemo da obezbedimo bolji standard – rekao je Zaev.\n← Kuba dobila premijera\nPet osoba osuđeno na smrt zbog ubistva Kašogija →\nZlatan dobio spomenik!\n08/10/2019 08/10/2019 Urednik\nU Srbiji još 14 osoba zaraženo koronavirusom, ukupno 149 potvrđenih slučajeva


Svečano proslavljen Dan Narodne biblioteke Srbije | Pisanija.com\nSvečano proslavljen Dan Narodne biblioteke Srbije\nObjavio/la Limanka11 , na datum 28.2.13\nBEOGRAD - Novoustanovljeni praznik Nacionalni dan knjige i Dan Narodne biblioteke Srbije svečano je obeležen danas u prisustvu predsednika države Tomislava Nikolića i visokih zvanica u nacionalnoj biblioteci.\nVršilac dužnosti upravnika Narodne biblioteke Dejan Ristić zahvalio je uglednim gostima što su se pridružili svečanosti, posebno predsedniku Nikoliću, jer je to, kako je kazao, istinski istorijski događaj za NBS, budući da je ovo prvi dolazak šefa države u nacionalnu biblioteku od kako je osnovana daleke 1832.godine.\n"Niti jedan knez, niti kralj, niti predsednik Republike nikada nije posetio nacionalnu biblioteku, niti je prisustvovao obeležavanju njenog dana," rekao je Ristić i zamolio Nikolića da u skladu sa tradicijom u drugim evropskim državama, prihvati inicijativu da bude pokrovitelj NBS.\nRistić je zahvalio vladi na podršci što su prihvatili inicijativu da se Dan NBS proglasi Nacionalnim danom knjige koji se danas prvi put obeležava u mnogim gradovima u Srbiji predavanjima, promocijama, izložbama, koncertima, stručnim skupovima i drugim programima.\n"Takvo ponašanje ukazuje da kulturu, prosvetu, nauku i umetost počinjemo da sagledavamo kao važan resurs u razvoju društva", ocenio je Ristić i dodao da najstarija i najuglednija ustanova kulture u Srbiji traje 181 godinu deleći sudbinu naroda i države.\n"Osnovana u vreme osmanske dominacije u prvoj polovini 19. veka, NBS je vremenom prerasla u najveću nacionalnu biblioteku u regionu i najznačajniju zbirku pokretne kulturne baštine u ovom delu Evrope. Uprkos stradanjima u Prvom i Drugom svetskom ratu NBS danas čuva najdragocenije zbirke pokretne kulturne baštine srpskog, ali i brojnih drugih naroda, njeni depoi i trezor svojevrsno su skrovište sećanja, kulture, pamćenja i istorije ovih prostora", rekao je Ristić.\nOn je istakao da iako je danas praznik i svi su u NBS ponosni na svoj rad, mora da se ukaže da se NBS suočava sa manjkom prostora i sredstava za svoj rad i uputio apel za značajniju podršku nacionalnoj biblioteci. Ristić, kao i predsednik Fondacije NBS pisac Aleksandar Gatalica, uputili su apel da se što hitnije počne sa revitalizacijom lokacije na Kosančićevom vencu na kome se do 6. aprila 1941. godine nalazila NBS.\nApel je danas uputio i predsednik Nikolić koji je pozvao Vladu, Grad Beograd i pojedince da se bez odlaganja pristupi uređenju lokaliteta na Kosančićevom vencu na koji simbolično treba da se vrati NBS.\n"Prošle godine, na 71. godinu nakon bombardovanja bibliotečkog fonda, otpočeli smo sa programima koji treba da rezultiraju trajnim povratkom dela programa NBS na Kosančićev venac, To je naša obaveza prema sadašnjim i budućim generacijama kojima dugujemo pravo da znaju i sećaju se jednog od najvećih razaranja kulturne baštine u prošlom veku", istakao je Ristić.\nRistić je pozvao da se podrže napori da se knjiga trajno vrati na Kosančićev venac kao i Gatalica koji je rekao da "ko nema svoje sećanje, nije zaslužio svoju budućnost".\n"U depoima NBS na 16.000 kvadratnih metara nalazi se sećanje čitavog srpskog naroda, u NBS se 181 godinu sliva sve što je zabeleženo, napisano i odštampano, a vrednost kolekcije prelazi vrednost čitavih deviznih rezervi Srbije", kazao je Gatalica.\nOn je dodao da je to sećanje ugroženo, jer su depoi puni i da NBS mora da dobije pomoć čitavog društva. Problem je počeo da se rešava, predsednik Nikolić je danas pustio u rad prvu kompaktnu policu koja će uštedeti prostor za buduće knjige i građu.\nDanas je počeo i da se rešava problem koji tišti više od 70 godina, prostor na Kosančićevom vencu gde i dalje stoji rupa koju su napravile nemačke zapaljive bombe, raste korov. To je najveća rana svih srpskih pisaca, pa i njega, kazao je Gatalica i dodao da je NBS retka ustanova u svetu koja ima svoje groblje. Groblje NBS je na Kosančićevom vencu gde je 6. aprila 1941. godine izgoreo gotovo čitav bibliotečki fond ondašnje NBS. Današnja uprava NBS jako želi da se na ovaj prostor vrati.\nTradicionalno na Dan NBS dodeljena je "Nagrada za najbolju među najčitanijim knjigama" u 2012. godini, nagradu je dobio Slobodan Tišma za knjigu "Bernardijeva soba" koju je prošle godine godine objavio Kulturni centar Novi Sad i koja je dobila NIN-ovu nagradu.\nDogađaji, Knjige, Kultura


Nema nikakve potrebe za prelaznom vladom\nTanjug 27. septembra 2019. 09:21\nPODGORICA – Svi, uključujući i Crnu Goru kao suseda, zainteresovani su da daju maksimalan doprinos da u bliskoj perspektivi dođe do održivog rešenja kosovskog pitanja, izjavio je predsednik Milo Đukanović i istakao da je reč o starom i jako komplikovanom problemu.\nĐukanović je u intervjuu za Glas Amerike ocenio da je do sada to pitanje „nekako tretirano sporadično“.\n„Niko od aktera u tom procesu, bilo da je reč o Srbiji, Kosovu, ili medijatorima iz Evropske unije, nije govorio na detaljan i konzistentan način. Mi smo upozoravali da ideje oko razmene teritorija, oko promene granice, koje bi mogle imati prizvuk menjanja granica po etničkim kriterujumima niesu dobre ideje jer verujemo da se ne može završiti ništa na nekom presedanu, nego da bi svaki presedan povlačio domino efekat, a da bi to moglo da ugrozi krhku stabilnost našeg regiona“, rekao je Đukanović.\nGovoreći o aktuelnoj situaciji u Crnoj Gori, predsednik je rekao da je vlast učinila se što je neophodno da se pruži mogućnost opoziciji da se dođe do optimalnog modela koji će svima garantovati regularan izborni proces.\nSmatra da je zahtev opozicije za konstituisanje tehničke vlade, zapravo zahtev za reviziju rezultata izbora iz 2016.\n„Zato verujemo da nema nikakve potrebe za nekom prelaznom vladom, nema potrebe da u Crnoj Gori kontinuirano eksperimentišemo sa nekim novim modelima“, rekao je Đukanović.\nOn je, između ostalog pozvao sve aktere na političkoj sceni da pokušaju zajedno da budu odgovoni prema onome što su nacionalni interesi Crne Gore.


Ogranak Kolubara - Lazarevac - Nagrađeni radnici u neposrednoj proizvodnji RB „Kolubara”\nNagrađeni radnici u neposrednoj proizvodnji RB „Kolubara”\nU Rudarskom basenu „Kolubara” zbog rada na ekstremno niskim temperaturama i ulaganja nadljudskih napora u izvršavanju radnih obaveza, radi očuvanja elektroenergetske stabilnosti zemlje i obezbeđivanja potrebnih količina struje i uglja, zaposlenima u proizvodnim pogonima isplaćena je novčana nagrada.\nZa proizvodne radnike na četiri „Kolubarina” površinska kopa i pogonima za preradu uglja, koji u najtežim uslovima izvršavaju svoje zadatke, izdvojeno je 145 miliona dinara. Ova sredstva isplaćena su uz konačnu zaradu za januar, a zaposleni u proizvodnji su u proseku primili po 20 hiljada dinara. U predlaganju nagrađenih učestvovali su rukovodioci pogona i sindikalnih organizacija.\nZalaganje i napor rudara prepoznati su i od strane zajednice, tako da je zlatnom medaljom za zasluge, povodom Dana državnosti, predsednik Republike Srbije Boris Tadić, odlikovao radnike Rudarskog basena „Kolubara” koji su u vanrednoj situaciji održali stabilno snabdevanje građana električnom energijom.\nInače, u poslednjih nekoliko dana normalizovana je proizvodnja uglja u „Kolubari”. Za TE „Nikola Tesla” dnevno se isporučuje od 85 do 90 hiljada tona lignita.


Rju Hjun Vu bio je vršilac dužnosti ambasadora u Kuvajtu i smatra se da je pobegao sa porodicom u septembru 2019, kako piše “Meil biznis”, dodajući da je diplomata želeo da obezbedi svojoj deci bolju budućnost.\n-Odlučio sam da prebegnem jer sam želeo da ponudim svojoj deci bolju budućnost - preneo je "Meil biznis" Rjuovu izjavu.\n"Al Džazira" navodi da je agencija Jonhap potvrdila da je Rju prebegao ali nije mogla da potvrdi i kad. Južnokorejski zvaničnici odbili su da potvrde izveštaj.\nVeoma je retko da viši severnokorejski zvaničnik prebegne iz zemlje, koju svake godine napusti oko 1.000 ljudi. Za većinu Severnokorejaca to znači opasno bekstvo preko dobro utvrđene granice ka južnom susedu ili pokušaj prelaska granice sa Kinom, gde rizikuju da ih vrate nazad.\nU medijskom izveštaju se navodi da je Rju stigao u Južnu Koreju kako bi zatražio azil, ali da je njegovo bekstvo do sada čuvano u tajnost.\nRju je postavljen za v.d. ambasadora u septembru 2017, nakon što je Kuvajt proterao izaslanika Soa Čang Sika nakon što su zalivske nacije usvojile rezoluciju Ujedinjenih nacija u vezi oružanog programa Pjongjanga, navodi “Al Džazira”.\nSmatra se da je on zet Džona Il Čuna, bivšeg šefa kancelarije zadužene za tajne fondove severnokorejskog rukovodstva.\nFoto: ENZO LAIACONA / EPA;\nDžo Song Gil\nNjegov slučaj podseća na “nestanak” severnokorejskog ambasadora Džoa Song Gila 2018. u Italiji. Prebegao je 2019, a slučaj je objavljen u javnosti sledeće godine, navodi BBC.\nI zamenik ambasadora u Velikoj Britaniji Te Jong Ho takođe je pobegao sa svojom porodicom 2016. Četiri godine kasnije, postao je prvi begunac koji je osvojio mesto u parlamentu Južne Koreje.\nTe je opisao Rjua kao deo "jezgra elite" Pjongjanga.\nTe Jong Ho\n-Nema veze koliko je privilegovan vaš život u Severnoj Koreji, um vam se promeni kad odete u inostranstvo i podvučete paralele - dodao je Te.\n"Al Džazira" podseća da je Pjongjang pojačao granične kontrole u okviru mera protiv pandemije korona virusa i da je broj begunaca u 2020. opao. Ali, Te je istakao da lider Severne Koreje Kim Džong Un "neće moći da spreči Severnokorejce koji žude za slobodom da zauvek odu u Južnu Koreju".


Još sutra prijave za prijemne za specijalizovana odeljenja\nCentralizovano onlajn prijavljivanje učenika za prijemni ispit za specijalizovana odeljenja gimnazija i umetničkih kola završava se sutra, 21. maja, podsećaju iz Ministarstva prosvete.\nU okviru reforme gimnazijskog obrazovanja koju sprovodi Ministarstvo, prosvete, nauke i tehnološkog razvoja od školske 2020/2021. godine učenici će moći, po prvi put, da pohađaju i specijalizovana odeljenja za scensku i audio vizuelnu umetnost, geografiju i istoriju, kao i sportska odeljenja >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << u gimnazijama u Srbiji.\nOdeljenja za učenike sa posebnim sposobnostima za scensku i audio vizuelnu umetnost imaće: Gimnazija Laza Kostić u Novom Sadu, Filološka gimnazija u Beogradu, zatim Druga kragujevačka gimnazija i I Gimnazija u Kruševcu.\nPo završetku ovog smera, učenici će biti dobro pripremljeni za nastavak visokog obrazovanja - studiranje na različitim odsecima umetničkih fakulteta, ali im neće biti uskraćena prohodnost i na studijske programe iz srodnih ili sasvim drugih oblasti, navodi se u saopštenju ministarstva.\nOdeljenja za nadarene učenike za geografiju i istoriju imaće gimnazije: Gimnazija Veljko Petrović, Sombor, Karlovačka gimnazija (Sremski Karlovci), Deveta gimnazija Mihailo Petrović Alas( Beograd), Peta beogradska gimnazija i Prva niška gimnazija Stevan Sremac.\nPrijemni ispit za učenike sa posebnim sposobnostima za geografiju i istoriju biće odran 11. juna.\nOdeljenje za učenike sa posebnim sposobnostima za sport, osim u Sportskoj gimnaziji u Beogradu biće u još šest gimnazija u Srbiji.\nTo su Gimnazija "Jovan Jovanović Zmaj", Novi Sad, Mitrovačka gimnazija, iz Sremske Mitrovice, Užička gimnazija, Gimnazija za talentovane učenike "Deže Kostolanji" iz Subotice (na mađarskom jeziku), Gimnazija u Novom Pazaru i "Deveti maj" u Nišu.\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 21.Maj.2020, 06:26\nCentralizovano prijavljivanje učenika za prijemni ispit za specijalizovana odeljenja gimnazija i umetničkih škola završava se 21. maja, podsećaju iz Ministarstva prosvete...U okviru reforme gimnazijskog obrazovanja koju sprovodi Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja od školske 2020/2021....


MUP: Ima indicija u vezi snimka o ubacivanju listića u glasačku kutiju\nBeta 11. aprila 2017. 12:10\nMinistarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je danas da je došlo do indicija koje bi trebalo da dovedu do rasvetljavanja okolnosti vezanih za ubacivanje u kutiju listića koji liče na izborni materijal, sa snimka koji se pojavio na društvenim mrežama.\n„Policija je u saradnji sa nadležnim tužilaštvom preduzela konkretne korake u cilju utvrdjivanja autentičnosti glasačkih listića, kao i identiteta osoba koje se mogu čuti na snimku“, navodi se u saopštenju.\nMUP Srbije u saradnji sa Tužilaštvom za visokotehnološki kriminal pokrenuo je u ponedeljak istragu povodom snimka koji se pojavio na društvenim mrežama, na kome se vidi ubacivanje u kutiju listića koji liče na izborni materijal, kako bi se utvrdilo da li su oni validni.\nTim povodom na razgovor u policiju je bio pozvan i muzičar Predrag Gostović koji je snimak postavio na društvenu mrežu Tviter.\nOn je rekao da snimak nije njegov, to jest da ga je pronašao na internetu, i dodao da policija zna identitet osobe koja ga je originalno postavila na mreže.\n„Delovalo mi je važno, pa makar bila i zezancija, ali kada je originalni aploud obrisan, bilo mi je jasno da je to neko od Vučićevih pristalica postavio kako bi sirotinji pokazali šta se radi po Srbiji i kako je on došao na vlast“, rekao je Gostović i dodao da iako zna ko je u pitanju, neće da kaže ime.


Spektakularna "Rimska noć" na Viminacijumu - Sloboda za zivotinje\nSrbija se priključila globalnoj žurki za spas planete od zagrevanja i zagađenja\nSpektakl u Kostolcu, održan na novoustanovljeni "Dan Viminacijuma", počeo je u večernjim satima, pred nekoliko hiljada posetilaca iz mnogih gradova Srbije defileom rimskih dvokolica, legionara, senatora i građana, koje je predvodio dr Miomir Korać, rukovodilac istraživanja na ovom lokalitetu i pomoćnik ministra kulture za oblast kulturne baštine\nNa antičkom lokalitetu Viminacijum kod Kostolca, u subotu, 7. jula, održana je kulturna manifestacija "Rimska noć", u okviru svetskog projekta "Spasimo Zemlju", koju je pokrenuo bivši američki potpredsednik Al Gor, predsednik Alijanse za zaštitu klime, u cilju rešavanja problema globalnog zagrevanja planete.\nAkcija "Spasimo zemlju" trajala je 24 sata, u 129 zemalja, na svih sedam kontinenata, na kojima je održano oko 7.000 manifestacija. Zarada od prodaje ulaznica namenjena je organizacijama koje se bave klimom i zaštitom planete. Cilj kampanje, koja će pod vođstvom Alijanse za zaštitu klime, čiji je predsednik Al Gor, trajati tokom cele godine, jeste podsticanje stvaranja globalnog pokreta "Javite se na poziv", radi pomoći rešavanju problema ekološke krize izazvane naglim otopljavanjem.\nPOMOĆ OPŠTINE POŽAREVAC\nOpštinsko veće Požarevca odobrilo je pomoć u iznosu od 500.000 dinara, kako bi Carski mauzolej 7. jula bio spreman za održavanje "Rimske noći".\nPomoć je bila potrebna kako bi se sanirala šteta na ovom mauzoleju, izazvana nevremenom od 5. juna.\nPokrovitelj "Rimske noći" bilo je Ministarstvo kulture, a podršku su pružili Beogradska kulturna mreža, Unija ekologa i Fakultet za primenjenu ekologiju.\nSpektakl u Kostolcu, održan na novoustanovljeni "Dan Viminacijuma", počeo je u večernjim satima, pred nekoliko hiljada posetilaca iz mnogih gradova Srbije defileom rimskih dvokolica, legionara, senatora i građana, koje je predvodio dr Miomir Korać, rukovodilac istraživanja na ovom lokalitetu i pomoćnik ministra kulture za oblast kulturne baštine.\nCeremonija otvaranja priređena je ispred Carskog mauzoleja i taverne "Kod imperatora", ispred koje su održane trke dvokolica, borba gladijatora i simbolično prinošenje žrtava bogovima, u vinu i zrnevlju, uz priređivanje "rimske" večere.\nU Carskom mauzoleju, u čijim podzemnim hodnicima su smeštene antičke freske neprocenjive vrednosti, održan je koncert klasične muzike, u izvođenju gudačkog kvarteta "Intermeco".\nNa glavnoj bini, postavljenoj na centralnom delu platoa, nastupila je beogradska grupa "Van Gog", pridružujući se time armiji muzičara koji su u isto vreme priređivali koncerte na 50 lokacija širom sveta. Posle toga, nastupio je i Ivan Fece-Firči, nekadašnji bubnjar beogradske kultne grupe EKV, koji je sa 18 muzičara, uz snimak glasa pokojnog pevača Milana Mladenovića, predstavio novi CD "EKV".\nKOLONA VOZILA DUGA ČETIRI KILOMETRA\nZbog održavanja "Rimske noći", na Viminacijum su tokom celog dana pristizale brojne ekipe novinara i posetilaca, o čemu je svedočila i kilometarska kolona vozila parkiranih na prilazu ovom lokalitetu.\nPovodom održavanja spektakla, prethodnih dana ubrzano se radilo na uređivanju prilaznog puta Viminacijumu, u dužini od četiri kilometra.\nProjekat "SOS Live earth" realizovan je muzičkim spektaklima u devet metropola, na sedam kontinenata, među kojima su bili NJujork, London, Johanesburg, Šangaj, Tokio, Sidnej, Hamburg i Rio de Žaneiro. Na koncertima je nastupilo oko 150 izvođača, koje su predvodili Madona, Len Kravic, Alisia Keis i grupe Bon Jovi, The Police, Duran Duran, Red Hot Chili Peppers i Metallica. Ovi koncerti prenošeni su u celom svetu, preko TV-a i radija, posredstvom satelita i Interneta i pretpostavlja se da ih je videlo oko 2,5 milijarde ljudi.\nOsim mnogobrojnih novinara domaćih i stranih medija, spektakl na Viminacijumu pratila je ekipa Radio- televizije Srbije, koja je imala ekskluzivno pravo celodnevnog snimanja.\nOsim predstavnika lokalnih samouprava Braničevskog okruga, "Rimsku noć" pratili su i Branko Kovačević, rektor Beogradskog univerziteta, koji je ovim programom obeležio 169 godina od osnivanja, rektor Niškog univerziteta Radoslav Bubanj, ministar infrastrukture Velimir Ilić, državni sekretar Ministarstva kulture Ivana Stefanović i pomoćnik gradonačelnika Beograda Gorica Mojović. Posle obilaska atraktivnih lokacija, gostima su u taverni služena specijalna crna vina "divina" i "hostilijan", lokalne vinarije "Živković", u peharima rađenim po uzoru na antičke originale.\n- Već 8. jula počinjemo sa osmišljavanjem novih programa koji će na Viminacijum privući 150.000 posetilaca. Sredinom naredne godine ovde ćemo dovesti direktore 50 svetskih medijskih kuća, koji će doprineti daljem promovisanju Viminacijuma kao nezaobilaznog mesta na turističkoj karti Evrope - rekao je dr Miomir Korać.\nGLOBALNO ZAGREVANJE ŠTETNO PO ZDRAVLJE LJUDI\nUkoliko se odmah ne preduzmu mere protiv globalnog zagrevanja rast temperature vazduha bi mogao značajno da utiče na zdravlje ljudi, upozoravaju naučnici.\nSuše će dovesti do manjka hrane i velike neuhranjenosti u nekim područjima, peščane oluje i šumski požari će prouzrokovati rast broja bolesti respiratornog sistema, dok će zbog poplava biti sve više ljudskih žrtava i bolesti, prenela je agencija AP.\nGlobalno zagrevanje već sada u znatnoj meri utiče na živote i zdravlje ljudi, a ukoliko odmah ne budu preduzete odgovarajuće mere taj problem će u narednim decenijama predstavljati još veću pretnju po čovečanstvo, upozorava direktor Svetske zdravstvene organizacije zadužen za region zapadnog Pacifika, Šigeru Omi.\nPrema podacima SZO, klimatske promene direktno ili indirektno uzrokuju oko 150.000 smrtnih slučajeva godišnje u u svetu. Pri tom tu nisu uključeni smrtni slučajevi izazvani zagađenjem vazduha kojih samo u Kini, drugom najvećem svetskom emiteru ugljen-dioksida posle SAD, ima više od 400.000 godišnje.\nPrimera radi, broj smrtnih slučajeva usled vrućina u Šangaju danas je tri puta veći nego 1998, a malarija se pojavila u Butanu i u određenim delovima Papue Nove Gvineje, gde je ranije nije bilo budući da hladnija klima nije bila pogodna za razmnožavanje komaraca koji prenose ovu bolest.\nDUŠANKA NOVKOVIĆ (SINA)


Šulcov mlin: Potcenjena industrijska arhitektura\nVIDEO K9: Šulcov mlin u Novom Sadu je jedinstven po tome što je u arhitektonskom smislu u veoma dobrom stanju i u celosti je očuvan. Ovaj objekat pripada industrijskom nasleđu i poslednjih decenija je u fokusu stručne i šire javnosti.\nMini koncerti SNP\nVIDEO K9: Protekli prvomajski vikend u Novom Sadu u vreme zabrane kretanja, osim lupanja u šerpe i bakljade, obeležili su mini koncerti klasične muzike Opere Srpskog narodnog pozorišta na nekoliko lokacija u gradu.\nSlike zavičaja u Muzeju Vojvodine\nredakcija - svi 9, 2019 0\nVIDEO K9: Izložbu slika „Putevima predaka II“ od 23. aprila posetioci mogu da pogledaju u Muzeju Vojvodine.\nredakcija - lis 11, 2019 0\nVIDEO K9: Sutra u SNP-u počinje i baletska sezona koju otvara "Labudovo jezero".\nredakcija - pro 6, 2018 0\nVIDEO K9: Ljubiteljima opere Srpsko narodno pozorište kroz dve godine priuštiće jedinstvenu premijeru opere sa tri zasebna čina. Reč je o projektu Kreativne Evrope koji opera našeg pozorišta realizuje sa operskim kućama iz Italije i Austrije.\nKoncert trija Istanbul night u organizaciji Jevrejske opštine Novi Sad biće održan u Sinagogi u četvrtak, 25 juna, od 20 časova.


Dani otvorenih vrata Centra za žrtve seksualnog nasilja u mitrovačkoj bolnici – Opšta bolnica Sremska Mitrovica\n18. oktobra 2018. 1.Vesti, 2.Projekti\nU cilju promovisanja usluga koje pruža Centar za žrtve seksualnog nasilja pri Opštoj bolnici Sremska Mitrovica, tokom tri meseca, biće održani „Dani otvorenih vrata“, i to: 22.oktobra, 22.novembra i 21.decembra, u sali bolničkog Edukativnog centra, u terminu od 10 do 14 časova.\nVrata Centra za žrtve seskualnog nasilja, tim danima, biće otvorena za sve devojke i žene koje žele da se više informišu o samom projektu i psiho-socijalnim uslugama, ukoliko su i same žrtve takvog nasilja ili poznaju nekog ko je žrtva, a potrebna im je podrška i pomoć, a sada su spremne da o tome govore. Korisnice usluga mogu biti devojke i žene sa navršenih 15 i više godina, bez obzira na nacionalnu pripadnost, seksualnu orjentaciju, invaliditet, poreklo, bračno stanje i drugo lično svojstvo. Sve što se u Centru izgovori strogo je poverljivo!\nDa podsetimo, Centar za žrtve seksualnog nasilja pri mitrovačkoj bolnici, osnovan je u septembru 2017.godine, u okviru projekta „Zaustavi-zaštiti-pomozi“, snažniji institucionalni odgovor na rodno zasnovano nasilje u AP Vojvodini, koji od 2016. do 2018. godine sprovodi Pokrajinski sekretarijat za zdravstvo u partnerstvu sa Centrom za podršku ženama iz Kikinde. Projekat je podržan sredstvima povereničkog fonda Ujedinjenih nacija za podršku akcijama eliminisanja nasilja prema ženama.


Historijski uspjeh Bošnjaka u Crnoj Gori - AKOS\nNaslovna/Vijesti/Kolumne i intervjui/Historijski uspjeh Bošnjaka u Crnoj Gori\nGenocid u Srebrenici bi mogao presuditi aktuelnoj crnogorskoj Vladi, kao ranije holandskoj, te otvoriti put do vanrednih izbora što bi predstavljalo najveći politički uticaj dešavanja u Podrinju iz 1995. godine na stanje u susjednim državama.\n71 3 minute čitanja\nSkupština Crne Gore usvojila je Rezoluciju o zabrani negiranja genocida u Srebrenici u četvrtak 17. juna 2021. godine, nakon višemjesečne diskusije i vrlo teških riječi.\nRezolucija, između ostalog, podrazumijeva da Skupština osudi i priznaje da se u Srebrenici desio genocid i da je ubijeno više od osam hiljada Bošnjaka. Tekst rezolucije predvidio je i da se 11. juli proglasi Danom sjećanja na žrtve Srebrenice, da se afirmiše mir i stabilnost i da se pozovu javne institucije da istraže ratne zločine.\n– Vjerujem da smo danas poslali jasan signal iz ovog predstavničkog doma, da Crna Gora jeste centar demokratije u regionu – izjavio je tom prilikom Ervin Ibrahimović, lider Bošnjačke stranke koja okuplja najveći dio bošnjačkih glasova u Crnoj Gori i ima tri zastupnika u Skupštini.\n– Čestitam poslanicima Skupštine Crne Gore usvajanje Rezolucije o Srebrenici. Dvotrećinska podrška Rezoluciji jača vjeru u svjetliju budućnost i suživot naroda u istinski građanskom društvu. Ovakva Crna Gora ide sigurnim putem u Evropsku uniju – objavio je reis Islamske zajednice u Crnoj Gori Rifat Fejzić na svom Twitter nalogu.\nOva odluka Skupštine Crne Gore i smjena ministra pravde je najveći udarac za aktuelnu vlast. Genocid u Srebrenici bi mogao presuditi aktuelnoj crnogorskoj Vladi, kao ranije holandskoj, te otvoriti put do vanrednih izbora što bi predstavljalo najveći politički uticaj dešavanja u Podrinju iz 1995. godine na stanje u susjednim državama.\nOsim navedenih činjenica, zajednička granica, historijske, kulturne i ekonomske veze pokazuju koliko su dvije države međusobno povezane. Međutim, saobraćajna povezanost je na izuzetno lošem nivou, ali sa dobrim naznakama za poboljšanje. Otvaranje integralnih graničnih prijelaza i aktivnosti na rekonstrukciji puta između Šćepan Polja i Foče što je najkraća veza Podgorice i Tirane sa Sarajevom daju podršku jačanju ekonomske razmjene u kojoj smo u velikoj prednosti, ali prostora na tržištu ima još mnogo.\nNedavne posjete predstavnika Islamske zajednice, članova Udruženja majke Srebrenice, članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine su konkretni koraci u cilju jačanja odnosa između dvije susjedne države, ali i između Bošnjaka u Crnoj Gori, koji su od Berlinskog kongresa odvojeni od matice.\nHistorijska odluka Skupštine Crne Gore je na najbolji način pokazala da društvo i politika nisu crno-bijelo, te da promjene iako nam izgledaju ponekad loše sa sobom donose prilike za hrabre koji umiju da djeluju u presudnom trenutku.\nOva rezolucija je korak naprijed u odnosu na raniji stav Skupštine u izuzetno složenim i teškim okolnostima, što ovom uspjehu daje dodatno na težini.\nMeđutim, i nakon usvajanja ove rezolucije negiranje genocida na različite načine bit će nastavljeno, ali će posljedice za negatore biti teže. Odnos snaga na terenu, a posebno u općinama gdje Bošnjaci žive izmiješani sa Srbima, prostor je gdje se može napraviti progres. Ako službena politika susjedne Srbije gradi škole i bolnice u manjem bh. entitetu šta to sprečava Bošnjake u Bosni i Hercegovini da se na različite načine udruže i da kroz konkretne projekte podrške olakšaju opstanak Bošnjaka u Crnoj Gori, odnosno Sandžaku. Izgradnja vrtića, škola, bolnica, podrška izvođenju nastave na bosanskom jeziku su samo neki od načina saradnje, jer Sandžak je jedan od najvećih naših demografskih baza i svako ulaganje će se višestruko vratiti.\nPopravljanje statusa Bošnjaka u Crnoj Gori isključivo zavisi od njih samih, ali i od njihove brojne dijaspore te podrške iz Bosne i Hercegovine. Popis stanovništva i izbori, vanredni ili redovni, trebaju pokazati zrelost Bošnjaka i njihovo jedinstvo, odnosno, da ih na popisu bude u jednoj koloni bliže 15 posto, kao što je bilo 1991. godine, a na izborima da Bošnjačka stranka sa sadašnja tri zastupnika poraste na 5-6 u Skupštini, čime bi Bošnjaci postali nezaobilazan politički faktor u državi u kojoj ih procentualno ima najviše nakon Bosne i Hercegovine.\nBošnjaci i druge manjine su odigrali presudnu ulogu u izglasavanju crnogorske nezavisnosti, a zadnja promjena vlasti je pokazala da su svaki izbori svojevrsni referendum o nezavisnosti Crne Gore od Srbije. Zbog toga je nužno jedinstveno unutrašnje i zajedničko djelovanje Bošnjaka, Albanaca i Hrvata kao proevropskih elemenata u crnogorskom društvu.\nBošnjačka stranka Crna Gora Genocid Voloder Sanadin\nZašto je važno globalno obilježavanje 11. jula


Kameron - Sputnjik Srbija\n13:01 16 April 2021\nKameron ostaje premijer bez obzira na „bregzit“\nPremijer Velike Britanije Dejvid Kameron izjavio je da će ostati na mestu predsednika Vlade i ispunjavati volju naroda bez obzira na ishod referenduma, izjavio je u intervjuu za televiziju „Skaj njuz“ britanski ministar spoljnih poslova Filip Hamond.\nKameron uporedio Putina sa DAEŠ-om\nPrvo je Boris Džonson uporedio EU sa nacistima, a sada britanski premijer Dejvid Kameron privlači još više kontroverze u debatu o „bregzitu“ nakon povlačenja paralele između ruskog predsednika Vladimira Putina i terorističke grupe DAEŠ, rečima da bi i jedni i drugi bili srećni da vide Veliku Britaniju van EU.\nRuski predsednik Vladimir Putin i britanski premijer Dejvid Kameron naglasili su za vreme sastanka u Antaliji potrebu zajedničke borbe protiv terorizma.\nPosle hitnog sastanka Odbora za hitne situacije britanske Vlade po pitanju krize sa migrantima u francuskoj luci Kale, premijer Dejvid Kameron opisao je stanje kao „neprihvatljivo“. Nekoliko hiljada migranata nalazi se sa francuske strane tunela ispod Lamanša, koji povezuje Britaniju sa evropskim kopnom.\nNeizvestan referendum o EU 2015. u Velikoj Britaniji\nBritanski premijer Dejvid Kameron izjavio je danas u Londonu da je neizvesno da li će ove godine biti referenduma o ostanku Velike Britanije u Evropskoj uniji (EU), što zahteva opoziciona stranka UKIP koja se zalaže za napuštanje EU.


JUNAK I TRAGIČAR DANA Zlatni Grizman, ruski komandant podbacio\nIdentifikovano 25 hrvatskih huligana koji su izazvali nerede meču sa Češkom\nBORBA PROTIV HULIGANA Britanska vlada nudi Francuskoj svoje policajce\nBritanska vlada ponudila je organizatorima Evropskog fudbalskog prvenstva u Franucskoj da pošalje još svojih policajaca za ispomoć snagama bezbednosti tokom trajanja turnira.\nPROPAO TEREN Francuzi menjali travu u Lilu /FOTO/\nTeren na stadionu "Pjer Moro" u Lilu bio je potpuno uništen posle grupne faze takmičenja, pa su organizatori EUR02016 odlučili da zamene travu pred nokaut fazu.\nKRIJU SE KARTE PRED EURO Engleska sa igračem više jedva pobedila Portugal bez Ronalda\nFudbalska reprezentacija Engleske pobedila je na Vembliju selekciju Portugala sa 1:0, u poslednjoj prijateljskoj utakmici pred odlazak na Evropsko prvenstvo.\nENGLESKA TRAGEDIJA Rusi produžili prokletstvo Ostrvljana\nEngleskim fudbalerima je ovo deveto učešće na evropskim prvenstvima i prosto je neverovatan podatak da nikada nisu pobedili u prvom meču.\nJUNAK PORTUGALA Kvarežma: Hrvati, priča se na terenu\nFudbaler Portugala Rikardo Kvarežma rekao je da, posle pobede nad Hrvatskom u osmini finala Evropskog prvenstva, ima osećaj kao da su on i njegovi saigrači pobedili u finalu.\nSelektor Mađara o remiju sa Islandom: Imali smo sreće, ali smo je zaslužili\nSelektor fudbalske reprezentacije Mađarske Bernd Štork rekao je da je da je njegova ekipa zaslužila da je pogleda sreća i da stigne do boda protiv Islanda.\nAjfelova kula zatvorena je u ponedeljak za posetioce nakon što su, tokom finalne utakmice Evropskog prvenstva u fudbalu, u neposrednoj blizini pariske znamenitosti izbili sukobi između grupe izgrednika i policije.


Pandemija korona virusa u SAD mogla bi tokom ove nedelje da dostigne vrhunac, izjavio je danas direktor američkog Centra za kontrolu i prevenciju bolesti Robert Redfild.\n- Upravo se približavamo vrhuncu. Znaćete da ste na vrhuncu kada sledećeg dana bude manje (obolelih) nego prethodnog dana - rekao je Redfild televiziji En-Bi-Si.\nDNEVNI KORONA PRESEK Amerika ima NAJVIŠE ŽRTAVA, skače broj obolelih u Rusiji\nKako navodi Rojters, SAD, kao treća zemlja na svetu po broju stanovnika, do sada ima više smrtnih slučajeva od bilo koje druge - oko 22.000 ljudi.\n100 MILIONA LJUDI U IZOLACIJI Od Vuhana do Milana ulice su puste, u višemilionskim gradovima kao da NIKOGA NEMA (FOTO)\n"IMAMO SKORO 25.000 MRTVIH!" Kineska kompanija objavila SKANDALOZNE BROJKE o korona virusu, a onda ih UKLONILA


ponedeljak, 12 septembar 2016 16:23\nŽreb za 1/16 finala Kupa Srbije: Radan dočekuje Čukarički\nU prisustvu brojnih predstavnika klubova u Sportskom centru FSS izvučeni su parovi 1/16 finala Kupa Srbije. ...opširnije\nponedeljak, 05 septembar 2016 17:12\nODLAZAK LEGENDE: In Memoriam - Božidar Stefanović Boškica\nBio je za života cenjen, hvaljen i obožavan. Učesnik svih, najvećih uspeha u istoriji leskovačkog fudbala, posebno Dubočice u čijim pioniima je nastao. ...opširnije\nutorak, 30 avgust 2016 14:10\nEKSKLUZIVNO: Sportski projekti koji će se finansirati iz budžeta Leskovca\nGradsko veće Leskovca je na sednici održanoj 29. avgusta usvojilo Odluku o izboru programa / projekata u oblasti sporta koji će se finansirati ili sufinansirati iz budžeta grada u 2016. godini. ...opširnije\nponedeljak, 29 avgust 2016 18:24\nGradonačelnik Leskovca najavio budžetsku kontrolu u sportskim klubovima\nGradonačelnik Leskovca dr Goran Cvetanović najavio je na današnjoj sednici Gradskog veća strogu kontrolu poslovanja klubova, posebno onih koji prikupljalju članarinu za rad sa mlađim kategorijama. ...opširnije\nčetvrtak, 25 avgust 2016 07:11\nKamp perspektivnih fudbalskih sudija sa liste Jablaničke okružne lige\nU Vrnjačkoj Banji je počeo kamp perspektivnih sudija iz Stručne strukovne organizacije sudija Fudbalskog saveza Jablaničkog okruga. ...opširnije\nsreda, 17 avgust 2016 19:04\nFinale Kupa FS RIS: Radnički (Pirot) - Radan 1:1, penalima 2:4\nFudbaleri Radana pobednici su Kupa Fudbalskog saveza Regiona istočne Srbije. Boljim izvodjenjem penala Lebančani su osvojili prehar i izborili plasman u pretkolo Kupa Srbije. KUP FS RIS - FINALE RADNIČKI (PIROT) - RADAN 1:1, penalima 2:4 Strelci: 1:0 Ožegović u 32., 1:1 Lapčević u 85. minutu - Strelci iz jedanaesteraca: Perišić i Spasić za Radnički, Čirić, Cvetković, Kostić i Stojanović za Radan - Niš, stadion Car Konstantina, gledalaca: 300, sudija: Aleksandar Živković (Niš), žuti kartoni: RADNIČKI: Kostić, Jovanović, Perišić, Marković, Nikolić, Ožegović, Petrov (Spasić), Čolović, Milić (Tolić), Ristov (M. Mančić), Stojanović. RADAN: Mitić, Milan Stanković, Krstić, Ćirić, Stojanović, Milošević, Momčilović (Kostić), Cvetković, Lapčević, Miloš Stanković (Kostić), Randjelović (Dojčinović). Lebančani su boljim izvodjenjem jedanaesterac osvojili pehar namenjen pobedniku Kupa FS RIS i stekli pravo nastupa u pretkolu Kupa Srbije. Prvoligaš iz Pirota je poveo golom Ožegovića u 32. minutu. U drugom poluvremenu Radan kreće na sve ili ništa, a Lapčević je golom u 85. minutu doneo priliku svom timu da do pehara stigne nakon izvodjenja penala. FOTOGRAFIJA: Arhiva Sportske strane Juga ...opširnije\nsreda, 10 avgust 2016 18:19\nTurnir u malom fudbalu "Rupe 2016" - prva nagrada 100.000\nU petak 12. avgust počinje turnir u malom fudbalu "Rupe 2016". Prva nagrada 100.000 dinara, prijave do četvrtka 11. avgusta. ...opširnije\nnedelja, 07 avgust 2016 09:34\nSeminar za UEFA "C" licencu održan u Leskovcu\nOrganizacija trenera FS RIS, u saradnji sa strukovnom organizacijom FS Jablaničkog okruga, uspešno je organizovala jednodnevni seminar za dobijanje trenerske UEFA "C" licence u Leskovcu. ...opširnije\nutorak, 02 avgust 2016 20:25\nPoznati parovi polufinala Kupa FS RIS\nUtakmice polufinala Kupa Fudbalskog saveza Regiona istočne Srbije na programu su u nedelju 7. avgusta sa početkom u 17.30. ...opširnije\nnedelja, 31 jul 2016 19:47\nRezultati četvrtfinala Kupa FS RIS\nČetvrtfinale Kupa Fudbalskog saveza Regiona istočne Srbije donelo je nekoliko iznenadjenja, jedno odustajanje a samo su Piroćanci opravdali ulogu favorita. ...opširnije\nnedelja, 31 jul 2016 15:51\nKup FS RIS: Radan bez borbe u polufinalu, Morava odustala\nFudbaleri Radan iz Lebana prvi su polufinalista Kupa Fudbalskog saveza Rediona istočne Srbije. ...opširnije\nponedeljak, 25 jul 2016 18:18\nKlubovi ženskog fudbala sa juga Srbije: Krstić za direktora reprezentacije\nNajuspešniji stručnjak u ženskom fudbalu na prostorima Zapadnog Balkana, Perica Krstić izvršio je prozivku znatno podmlađenog sastava najuspešnijeg niškog fudbalskog kluba i uprkos personalnim problemima najavio da će njegova ekipa i u novom prvenstvu Superlige za žene FSS igrati značajnu ulogu. ...opširnije\nsreda, 20 jul 2016 10:57\nMemorijalni fudbalski turnir pionira u Grdelici\nProšlog leta je odigrano trijagoinale, ovog leta na igralištu u Grdelice, na drugom po redu "Memorijalnom turniru Aleksandar Todorović Žuća" pojavila su se četiri sastava pionira i dve selekcije petlića koje su nastupile u revijalnom programu, u predahu između oficijelnih utakmica za plasman. ...opširnije\npetak, 15 jul 2016 15:11\nGrad Leskovac pojačava kontrolu trošenja novca u sportskim klubovima\nGrad Leskovac će pojačati kontrolu trošenja sredstava koja na ime projektnog finansiranja dobijaju sportski klubovi na teritoriji Grada. Ovo je jasno i nedvosmisleno saopšteno predstavnicima sportskih klubova, saveza i organizacija na sastanku održanom u Skupštini grada. Grad Leskovac svake godine izdvaja sve više novca za ove namene, pa je u 2016. godini iz budžeta grada za pomoć sportskim klubovima izdvojeno 58,5 miliona dinara, od čega je za projekatno finansiranje opredeljeno 46 miliona, dodatnih 9 miliona za naknade prevoza, a još 3,5 miliona za nabavku sportske opreme i rekvizita. Predstavnici lokalne samouprave istakli su da je neophodno da postoji javni uvid o načinu trošenja sredstava koje ovih klubovi dobijaju iz budžeta grada, pa će biti ustanovljena praksa da se po realizaciji projekata Gradskom veću dostave izveštaji o utrošku dobijenih sredstava. - U narednom periodu uspostavićemo praksu kojom ćemo obavezati sve sportske klubove, za koje se iz gradskog budžeta izdvaja preko 500.000 dinara godišnje, da izveštaje o trošenju tih sredstava dostavljaju Gradskom veću. Takođe bih svim klubovima preporučio da svoje budžete planiraju pametno i da njima obuhvate sve svoje predviđene aktivnosti a mi ćemo se sa naše strane potruditi da im maksimalno izađemo u susret, kazao je danas gradonačelnik Goran Cvetanović u svom obraćanju predstavnicima sportskih klubova. U planu je takođe sprovođenje monitoringa svih sportskih objekata na području našeg grada sa imovinskom kartom i tehničkim karakteristikama kako bi se stekao uvid u njihovo postojeće stanje i odredili titulari tamo gde je potrebno. ...opširnije


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Blizu 300 migranta tražilo azil u BiH\n[ RSE, Objavila: J.B.Č. ]\nDO POLOVINE APRILA 24. 04. 2018. 08:53 >> 11:23 0\nDO POLOVINE APRILA\nBlizu 300 migranta tražilo azil u BiH\nDo polovine aprila Sektor za azil Bosne i Hercegovine (BiH), prema podacima UNHCR-a, primio je blizu 300 zahtjeva za azil. S obzirom na male smještajne kapacitete, dijelu tražitelja azila smještaj osigurava UNHCR u čiji Infocentar svakodnevno dolaze tražeći pravnu, humanitarnu ili psihocosijalnu pomoć.\n"Prema posljednjim podacima nadležnih institucija, do kraja marta bilo je 253 zahtjeva za azil. Trenutno stanje je blizu 300 zahtjeva od početka godine do 15. aprila", kazao nam je za Portal Klix.ba glasnogovornik UNHCR-a za Jugoistočnu Evropu, Neven Crvenković.\nPodaci Ministarstva sigurnosti BiH govore da su azil traže uglavnom državljani Alžira, Pakistana, Maroka, Sirije, Avganistana, Libije, Turske, Irana, Iraka i još 20 država.\n"Veliki broj ilegalnih migranata samo iskaže namjeru za podnošenje zahtjeva za azil, ali ne pristupi registraciji azila. U 2018. godini iskazane su 1.174 namjere, a podnesena 282 zahtjeva za azil. Tražitelji azila su prilikom registracije većinom rekli da ne žele azil u BiH, nego žele da idu u zemlje Zapadne Evrope", navode iz Ministarstva sigurnosti BiH.\nPrema posljednjem izvještaju UN-a, u januaru ove godne u BiH je stiglo 157 migranata i izbjeglica, a azil ih je tražilo 38, u februaru ih je došlo 315, a zahtjev za azil podnijelo njih 79. Najviše dolazaka registrovano je u martu (666) kada je bilo 136 zahtjeva za azil.\n"Većina izbjeglica i migranata dolazi iz Srbije i Crne Gore, a ostaju u Sarajevu ili okolini, dok se u isto vrijeme bilježi porast broja izbjeglica i migranata na granici s Hrvatskom, posebno u Velikoj Kladuši i Bihaću", navodi se u izvještaju.\nU izvještaju stoji da je Azilantski centar u Delijašu tokom marta bio skoro potpuno popunjen te da je u njemu dnevno boravilo blizu 120 osoba. Taj centar na raspolaganju ima 154 kreveta i ukoliko je smještajni kapacitet popunjen, da osobe koje traže azil ne bi bile na ulici brine se upravo UNHCR.\n"Oni dolaze u Infocentar gdje dobiju savjete vezane za njihova prava kao tražitelja azila, humanitarnu pomoć ako je potrebna, koordiniramo zajedno s nadležnim institucijama i našim partnerima u vezi sa smještajem koji je gorući problem. U ova tri mjeseca UNHCR je osigurao smještaj za više od 600 ljudi, to je više od 2.000 noćenja. Takođe, ovdje dobijaju besplatnu pravnu pomoć i psihosocijalnu pomoć za najranjivije grupe. Kako bi se procedura registracije azila ubrzala i pojednostavila, izašli smo ususret Sektoru za azil BiH čiji zaposleni u Infocentru registruju zahtjeve za azil, dakle ne moraju ići u Delijaš", ističe Crvenković.\nPravo na smještaj imaju samo oni koji traže azil, svi ostali se smatraju ilegalnim migrantima, sami se snalaze, a ukoliko budu uhvaćeni idu u Imigracioni centar u Istočnom Sarajevu. Iz Ministarstva sigurnosti BiH ističu da žele povećati smještajne kapacitete za azilante te se trenutno pregovara s međunarodnim organizacijama i institucijama u BiH o iznalaženju finansijskih sredstava i adekvatnog prostora.\nUNHCR s ostalim UN-ovim agencijama u BiH, institucijama i nevladinim udruženjima od marta mjeseca radi procjenu o potrebama i kapacitetima. Kako bi stekli uvid u stanje na terenu, timovi su već bili na širem području Sarajeva, u Goraždu, Bihaću i Velikoj Kladuši. Osim toga, pod vodstvom UNHCR-a svake dvije sedmice održavaju se sastanci čiji je cilj pronalazak najboljih rješenja za osobe koje iz navedenih zemalja dolaze u BiH.\nVraćeni u BiH zbog veza sa ISIS-om\nGrađani BiH uštedjeli milijardu maraka\nIzetbegović opstruiše formiranje vlasti u BiH\n20. 03. 2019. 6\nZa 10 sati rada po 2.500 eura i više