► Han: Prerano govoriti kako će izgledati normalizacija odnosa Kosova i Srbije\nKomesar EU za proširenje i dobrosusedsku politiku Johanes Han izjavio je danas da je normalizacija odnosa s Kosovom "preduslov" za članstvo Srbije u Uniji ali je i ocenio da je "prerano" govoriti kako će ta normalizacija izgledati.\nGovoreći za Radio Slobodna Evropa, Han je kazao i da je pogrešno misliti da je normalizacija odnosa s Kosovom jedini uslov koji Srbija mora da ispuni na putu ka članstvu u EU.\n"Radi se o uobičajenom paketu od 35 poglavlja, a u konkretnom slučaju Srbije postoji i specifičnost, a to je normalizacija odnosa s Kosovom. To je jedan od uslova i pogrešno je misliti da sve zavisi isključivo od toga. Treba ispuniti još dosta toga na polju vladavine prava a o mnogim drugim poglavljima treba da se pregovara i dosta toga promeni", rekao je Han.\nUpitan da li će se prijem Srbije u EU podudariti sa završetkom procesa normalizacije odnosa sa Kosovom, Han je rekao da to nije tačno.\n"Tačno je sasvim suprotno, normalizacija s Kosovom je preduslov da Srbija postane članica EU", kazao je evropski komesar.\nKomentarišući napredak zemalja Zapadnog Balkana u procesu evrointegracija, Han je ocenio da su neke države ostvarile veći napredak .a da druge moraju još da se angažuju i obave domaće zadatke kako bi pripremile teren.\nGovoreći o Kosovu, Han je rekao da Priština ima "sigurnu evropsku perspektivu" kao i da se "ne mogu ignorisati geostrateški i geopolitički događaji".\n"Mi kao Evropska komisija pomažemo Kosovu da pripremi teren za buduće članstvo u EU, tako što će poboljšati zakonsku strukturu, ekonomski učinak, podići prihode, što je važno jer jedna trećina dohotka dolazi po osnovu carina koja neće postojati u zajedničkom tržištu", kazao je Han.\nOn je dodao da je Kosovo deo priprema koje vode ka regionalnom ekonomskom prostoru, ocenivši da je to "još jedan dokaz snažne posvećenosti EU evropskoj perspektivi Kosova".\nRazgovarali smo o ;bezbednosti novinara, o činjenici da se pojedini novinari osećaju uplašeno i o čitavoj klimi koja zapravo nije dobra, izjavila je Polin Ades-Mevel, direktorka kancelarije za...


Tender crtan za Milovog partnera\nNalazite se ovdje:Početna»Energetika»Tender crtan za Milovog partnera\nEnergetika, Istraživačke priče, Istraživačke priče 17/07/2018\nBeranska firma „Hidroenergija Montenegro“, koja trenutno ima šest sagrađenih mHE na području te opštine, osnovana je u junu 2007. godine, svega nekoliko mjeseci prije nego što je Vlada Crne Gore pokrenula prvi tender za dodjelu koncesija za gradnju mHE, koji je objavljen u novembru te godine.\nFirmu su osnovali podgorička kompanija „Hemera capital“, u vlasništvu kontroverznog biznismena Olega Obradovića, i firma „Fortis“ iz Berana, koju je zastupao Ljubomir Obradović. Osnivački ulog „Hemere Capital“ bio je 25 hiljada eura ili 70 odsto, dok je „Fortis“ obezbijedio projekte i druge studije, čija je vrijednost bila 7,5 hiljada eura ili 30 odsto udjela.\nStudije i idejna rješenja odnosile su se na izgradnju nekoliko mHE u Beranama (mHE Bistrica, Konjsko, Krdzulje), a dokumentacija u posjedu Istraživačkog centra MANS-a otkriva da je o njihovoj izradi postojao sporazum „Fortisa“ i ljubljanske „Hidroenergije“, te da je još u novembru 2006. slovenačka firma ispostavila račun za nadoknadu tih usluga.\nUpravo je 2006. bila ključna godina koja je otvorila put za buduće poslove sa mHE, jer je u njoj Vlada donijela nekoliko dokumenata koji su bili osnov za objavu prvog tendera u narednoj godini.\nStrategija nijednom riječju ne pominje lokacije gdje bi se gradile buduće mHE u zemlji, ali je očigledno domaćim investitorima bila jasan signal na kakve sve benefite mogu računati iz posla sa hidroelektranama.\nZatim je u novembru 2006. Vlada, čiji je premijer tada bio Milo Đukanović, donijela uredbu o dodjeli koncesija za korišćenje rijeka za proizvodnju električne energije iz mHE i njom definisala kompletan tenderski postupak za njihovu dodjelu.\nGodinu kasnije objavila je prvi tender za dodjelu koncesija, a na njemu je u Beranama ponudila dvije rijeke i to Bistricu i Šekularsku. Za ta dva sliva pobijedila je „Hidroenergija Montenegro“, koja je dobila pravo da sagradi čak 13 mHE.\nDa je „Hidroenergija Montenegro“ ozbiljno računala da će dobiti koncesije za gradnju mHE na dvije beranske rijeke svjedoči i odluka Skupštine Opštine Berane sa kraja oktobra 2007. godine, tj mjesec prije objave tendera, a kojom je odlučila da uđe u vlasništvo te kompanije u procentu od 3,33 odsto. Međutim, do realizacije odluke nikada nije došlo.\nPrema poslednjim zvaničnim podacima, sadašnji većinski vlasnik „Hidroenergije Montenegro“ koja godišnje prihoduje milione eura od prodaje struje sa 60 odsto udjela je biznismen Ranko Radović, dok „Hemera capital“ ima ostatak od 40 odsto vlasništva.\nInvestitori mogli da predlažu lokacije za mHE\nKada je u martu 2006. godine donijela Strategiju razvoja mHE, Vlada je tim dokumentom navela da treba omogućiti jednostavniji način dodjele koncesije.\n„Treba omogućiti slobodnu inicijativu investitora na način da može pokrenuti zahtjev za dodjelu koncesije za mHE na proizvoljnoj lokaciji, kao i pokrenuti istražne i ostale radove za realizaciju projekta mHE“, kaže se u dokumentu.\nStrategija otkriva i da lokacije na kojima će se graditi nove mHE nijesu bile precizno definisane, na velikom broju vodotoka nijesu postojala višegodišnja hidrološka mjerenja, a nijesu istražena ni ekološka svojstva lokacija, zbog čega nije bilo moguće definisati realna tehnička rješenja.\nFortis Hemera Capital Hidroelektrane Hidroenergija Montenegro Ljubomir Obradović Milo Đukanović Oleg Obradović Ranko Radović Vlada Crne Gore\nPredhodni članakRegionalna konferencija o malim hidroelektranama\nSlijedeći članak Održana Regionalna konferencija o malim hidroelektranama\nIzvještaj o Regionalnoj konferenciji o malim hidroelektranama


WINDOWS VISTA KORAK PO KORAK, Joan Preppernau, Joyce Cox - Prodaja\nWindows Vista je najnoviji i najmoćniji operativni sistem u niski čuvenih Windowsovih operativnih sistema koji nam stižu iz Microsofta. Naslednik Microsoft Windowsa XP, ovaj operativni sistem napravljen je s namerom da zadovolji zahteve kako poslovnih tako i pojedinačnih korisnika. Novu verziju Windowsa ne odlikuje samo njena lepota već i to što računarsku bezbednost podiže na sasvim nov nivo. Pored toga što nudi pomoćne programe koji vam pomažu da nadgledate i štitite svoj računar, ona u pozadini radi tako što zlonamerne programe i nedobronamerne ljude drži na odstojanju i upozorava vas ukoliko neki program ili neka osoba pokušaju da promene bilo šta što bi moglo da utiče na stabilnost sistema. Ova knjiga je pravi ozbor pošto uz nju možete da saznate sve što vas zanima u avezi sa Vistom, njenim prednostima i primenom.\nSvi ljudi koji žele da idu u korak s vremenom i da proširuju svoja znanja i osposobe se da ih što bolje primene, a time sebi ulepšaju svakodnevicu. Ovu knjigu mogu koristiti kako apsolutni početnici, tako i oni koji su dobro upoznati sa ranijim Windows operativnim sistemima, a žele da se upoznaju i sa Vistom. Knjiga je tu da vam pomogne da prilagodite Windows sopstvenim potrebama. Takođe, knjiga je koncipirana tako da je možete čitati od korice do korice, ali možete obrađivati i samo one delove koji vas posebno zanimaju.\nKnjiga se izdaje da bi kako apsolutnim početnicima, tako i iskusnim korisnicima pomogla da nauče da rade sa najnovijim Windows operativnim sistemom – Windows Vistom. Pruža jednostavna rešenja, štedi vreme i omogućava vam da lako i brzo savladate tehnike rada u Visti, sačuvate bezbednost svojih podataka, izbegnete neželjene nasrtaje na privatnost, brzo pronađete bilo koju vrstu datoteka, od muzike, slika, programa i vaših dokumenata.\nOva knjiga je napravljena tako da vas postepeno vodi kroz sve zadatke koje ćete verovatno želeti da obavite u Windows Visti i to korak po korak. Ako počnete od početka i proradite sve vežbe, postaćete dovoljno vešti da radite sa svim uobičajenim elementima Microsoft Windowsa i da održavate sopstveni računar i brinete o njemu. Međutim, sve teme predstavljaju zasebne celine. Ako ste radili u prethodnim verzijama Windowsa ili ako vam kasnije, pošto obavite sve vežbe, zatreba pomoć da biste se prisetili kako se obavlja određeni postupak, svojstva ove knjige pomoći će vam da lakše pronađete određenu informaciju.\nUvod u Windows Vistu\n1 Početak rada sa Windows Vistom\n2 Efikasan rad u Windows Visti\n3 Rad sa omotnicama i datotekama\n4 Prilagođavanje Windows Viste\n5 Instaliranje i konfigurisanje uređaja\n6 Bezbedno i efikasno pristupanje internetu\n7 Rad sa programima\n9 Rad sa digitalnim medijima\n10 Upravljanje bezbednošću računara\n11 Optimizovanje računara\n12 Ustanovljavanje i rešavanje problema\nISBN broj: 86-7991-313-5\nOSNOVE RAČUNARA KAO OD ŠALE, Michael Miler


Nacionalna služba za zapošljavanje uputila javne pozive | SANA\nHome Vijesti Nacionalna služba za zapošljavanje uputila javne pozive\nNacionalna služba za zapošljavanje uputila javne pozive\n28. 04. 2015. 15:37\nNacionalna služba za zapošljavanje u okviru svojim redovnih aktivnosti raspisala je i ove godine tri javna poziva. Jedan od njih je poziv za sticanje praktičnog znanja, svi ovi pozivi se odnose za poslodavce u privatnom sektoru, svi privatnici iz pripadaju filijali Novog Pazara mogu učestvovati u ovim pozivima.\nDrugi javni poziv je za učešće u realizaciji programa obuke za potrebe poslodavca, odnosi se za obučavanje pojedinaca za konkretno radno mjesto, ukoliko na evidenciji ne postoje lica sa takvim znanjima i vještinama.\nTreći javni poziv je poziv stručne prakse, ili osposobljavanje u struci, za koji ima najveći broj mjesta, a odnosi se na lica od IV do VII stepena stručne spreme.\nVažno je napomenuti da sva nezaposlena lica koja se angažuju primaju novčanu pomoć od NSZZ koja ovisni od stuče spreme. Jedini uslov je da su na evidenciji NSZZ.\nPrevious articleU srijedu otvaranje odjeljenja Škole Kur'ana Časnog u Biševu\nNext articleNovopazarci sve masovnije odlaze ka zemljama Evropske unije.


KO ĆE POKUŠATI DA PONOVI MARIJIN USPEH? Srbija večeras bira predstavnika za "Pesmu Evrovizije"! : Nadlanu.com\nKO ĆE POKUŠATI DA PONOVI MARIJIN USPEH? Srbija večeras bira predstavnika za "Pesmu Evrovizije"!\nObjavljeno 20. feb 2018. / 17:26:15\nSrbija će večeras na festivalu “Beovizija” u beogradskom Sava centru izabrati predstavnika za 63. “Evrosong”, koji će od 8. do 12. maja biti održan u Lisabonu (RTS 1 21.00). Ko će u Portugaliji braniti boje naše zemlje i s kojom pesmom, u konkurenciji 17 takmičarskih kompozicija, odlučiće petočlani žiri i publika (odnos glasova 50:50).\nU trci za odlazak na evropsko muzičko takmičenje naći će se i grupa “Biber” s pesmom “Svatovi”, kompozitora Rastka Aksentijevića. Numera je u etno-stilu, sa modernim ritmovima, glavni vokal u grupi je talentovana pevačica Kalina Panić, a članovima “Bibera” na sceni pridružiće se i di-džej Niko Bravo. Veliku podršku imali su od Jelene Tomašević, koja im je otpevala prateće vokale i s njima sarađivala na početku karijere.\n- Mada se grupa bavi obradama tradicionalne muzike na moderan način, sada sam komponovao originalnu melodiju po uzoru na srpsku tradiciju, a tekst Nikole Burovca takođe se bazira na etno-motivima iz naše poezije, dok je aranžman uradio Boris Krstajić - kaže za “Novosti” vođa “Bibera” Rastko Aksentijević. - To je dobra kombinacija. Ljudima se dopala na prvo slušanje i nadamo se solidnom plasmanu.\nNa pitanje kako ocenjuje konkurenciju na “Beoviziji”, Aksentijević kaže:\n- Interesantno je i šareno i mislim da će to biti zanimljiv šou. I “Pesma Evrovizije” je veliki šou, dobro je da postoje različiti muzički stilovi i pravci. Nisam stigao natenane da preslušam sve pesme. Neke pesme su dobre na prvo slušenje, neke na treće ili četvrto, a ima i onih koje mi se ne dopadaju.\nAksentijević na “Beoviziji” učestvuje i kao autor pesme “Ni sunca ni meseca” koju peva Ivan Kurtić, pobednik prve sezone “Pinkovih zvezda”.\n- Neko kaže da je pesma čist narodnjak, neko da vuče na napolitanski stil, a meni zvuči malo mediteranski - ističe Rastko. - Možda vuče na narodnu muziku, ali je to zbog Ivanovog pevanja i specifičnih ukrasa u glasu. Kad kažu da je pesma narodnjak, to je za mene kompliment, ako uđe u kafanu, biće sjajno.\nVelika očekivanja od “Beovizije” ima i Maja Nikolić, koja se takmiči pesmom “Zemlja čuda”, kompozitora Vladimira Graića Graje. Pevačica je za “Novosti” rekla da će, ukoliko pobedi, ponovo dovesti “Evrosong” u Srbiju. U svoju kompoziciju veruje i Danijel Pavlović:\n- Konkurencija na “Beoviziji” je izuzetno jaka, neka pobedi najbolji. Pevaću lepu, emotivnu baladu sa srpskim motivima i verujem u nju.\nFAVORITI “BALKANIKA” I “BIBER”\nSudeći po komentarima slušalaca ispod takmičarskih kompozicija na “Jutjubu”, favorit “Beosonga” je Sanja Ilić i njegov bend “Balkanika”, za čiju pesmu kažu da “apsolutno nosi duh Srbije u etno-muzici, protkanoj modernim zvukom”. Publici se dopada i numera “Svatovi”, jer u sebi “ima autentični slovenski etno-melos koji na najabolji način predstavlja našu kulturu i tradiciju”. Slušaoci izdvajaju i kompoziciju “Probudi se” koju izvode “Osmi vazduh i drugari”, a hvale i Borisa Režaka zbog dinamične i vesele pesme, Beti Đorđević zbog raskošnog glasa, kao i Ivana Kurtića, Sašku Janković i Dušana Svilara.\nSMS ZA KAMPANjU PROTIV RAKA\nOVOGODIŠNjU “Beoviziju” otvoriće Hor RTS i plesni ansambl "Una saga Serbica", a u revijalnom delu nastupiće bivši predstavnici Srbije na “Evrosongu” . Voditelji programa su Kristina Radenković, Dragana Kosjerina, Branko Veselinović i Aleksandar Stojanović. Sav prihod od SMS na “Beovizije” namenjen je kampanji “Rak je izlečiv”, koju su pokrenuli Javni medijski servis Srbije i Ministarstvo zdravlja.\nEurovision Song Contest - YouTube/Printscreen\nbalkanikabeovizijabiberdanijel pavlovićevrovizijalisabonmaja nikolićsanja ilićSaška Janković


Općina Centar nastavlja s realizacijom projekta ‘Hljeb i mlijeko za penzionere’ – TVSA.BA\nPonedjeljak, 19 Aprila, 2021 2:19\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/Općina Centar nastavlja s realizacijom projekta ‘Hljeb i mlijeko za penzionere’\nOpćina Centar nastavlja s realizacijom projekta ‘Hljeb i mlijeko za penzionere’\nOpćina Centar Sarajevo i ove godine u sklopu kontinuirane brige o najranjivijim kategorijama stanovništva realizira projekt „Hljeb i mlijeko za penzionere“, u okviru kojeg obezbjeđuje po 50 maraka mjesečno za 428 socijalno ugroženih starijih sugrađana kao participaciju za kupovinu osnovnih životnih namirnica – hljeba i mlijeka.\nOd navedenog broja korisnika, među dobitnicima sredstava je 378 penzionera sa minimalnim primanjima, te 50 socijalno ugroženih osoba starijih od 60 godina koje nisu ostvarile pravo na penziju, saopćeno je iz Općine Centar.\nS obzirom na to da budžet za tekuću godinu nije usvojen, za projekt je prema Odluci o privremenom finansiranju potreba Općine Centar Sarajevo izdvojeno 21.400 KM.\nUslovi koje penzioneri moraju ispunjavati da bi ostvarili pravo na ovu pomoć je da imaju minimalnu penziju, odnosno da ukupna primanja domaćinstva ne prelaze iznos od 400 KM, što važi i za osobe starije od 60 godina.\n– U proteklom periodu radili smo na reviziji spiskova penzionera sa minimalnim primanjima, te osoba koje prelaze 60 godina starosti a nemaju ostvareno pravo na penziju i koji su korisnici stalne novčane pomoći u okviru projekta „Hljeb i mlijeko za penzionere“. Na listi za januar trenutno imamo 378 penzionera sa minimalnim primanjima i 50 socijalno ugroženih osoba preko 60 godina koje nisu ostvarile pravo na penziju. Odobrena finansijska sredstva za januar u iznosu od 21.400 KM bit će uplaćena na žiro račune podnosioca zahtjeva do kraja sedmice – naveli su iz Službe za boračko-invalidsku, socijalnu zaštitu i društvene djelatnosti Općine Centar.


On im je poručio da je uveren da se i "najmračniji trenutak" može preživeti.\nDirektor Evergrandea Su Điajin (Xu Jiayin) poslao je zaposlenima pismo povodom obeležavanja kineskog jesenjeg Mesečevog festivala, a objavili su ga državni mediji.\nEvergrande će uspeti da ubrza nastavak izgradnje i proizvodnje u punom obimu i postići će glavni cilj "osiguranja primopredaje zgrada" u "odgovornom odgovoru" kupcima nekretnina, investitorima, partnerima i finansijskim institucijama, tvrdi Su u pismu.\nEvergrande je nakupio dugove u iznosu većem od 300 milijardi dolara i ulagači strahuju da neće moći da servisira svoje obaveze. Kompanija mora da prikupi dodatni novac kako bi na vreme podmirila obaveze prema bankama, dobavljačima i vlasnicima obveznica, piše Jutarnji list.\nVeliki test biće 83,5 miliona dolara kamata po obveznici koji dospevaju na naplatu u četvrtak. Dodatnih 47,5 miliona dolara kamata po drugoj obveznici dospeva na naplatu 29. septembra.\nEvergrande mora platiti kamate najkasnije u roku od 30 dana od roka dospeća kako bi osigurao nastavak redovnog programa podmirivanja obaveza po obveznicama koje dospevaju na naplatu u martu 2022. odnosno 2024. godine.\nStrah od kolapsa izazvao je danas snažne oscilacije cene Evergrandeovih akcija, koje su na hongkonškoj berzi pale više od sedam odsto, ali su se naknadno oporavile. Od početka godine oslabile su više od 85 odsto, prenosi B92.\nAmerička agencija Standard end purs upozorila je u ponedeljak da se ne može pretpostaviti da će kineska vlada spasiti grupu, prenosi Jutarnji.hr\nPeking bi bio prisiljen da interveniše samo u slučaju prelivanja posledica koje bi rezultovalo kolapsom nekoliko velikih građevinskih firmi i predstavljalo bi sistemske rizike za ekonomiju, objasnila je agencija.\nEvergrandeov stečaj sam po sebi verovatno ne bi doveo do takvog scenarija, dodali su.\nGlavni urednik državnog lista Global tajms upozorio je prošle nedelje u objavi na društvenim mrežama da Evergrande grupa ne bi trebalo da očekuje pomoć vlade, računajući da je prevelika da bi se dopustila njena propast.\nEvergrande mora da traži spas na tržištu, a ne u vladi, poručio je Hu Siđin na Vi četu (WeChat), , prenosi Jutarnji.hr\nRastuće cene motonih goriva kod kuće podstakle su prekogranični "benzin turizam" u Nemačkoj ove jeseni.\nTREBA LI SE PLAŠITI POVRATKA "VELIKE INFLACIJE": Pet razloga koji govore da ne treba dolaze sa velikih tržišta\nAmerička centralna banka neprestano insistirana tome da je inflacija „prolazna“, šireći poruku da će se uslovi i cene prirodno vratiti u normalu. Skeptici međutim ukazuju na nedavna čitanja Indeksa potrošačkih cena, koji je iznenađujuće porastao u septembru. Neki tvrde da bi nivoi inflacije već trebalo da budu „ zvona za uzbunu “ za investitore. Isti ti prave i poređenja sa periodom „velike inflacije“ kasnih 1970-ih kada je porasla na 15 odsto, piše Biznis Insajeder.\n"OBUĆAR OD 70 GODINA NIJE IMAO INTERNET, A SAD MORA" U novembru stižu nove fiskalne kase: Paušalci imaju svoju priču, a evo i šta im kažu u Poreskoj\nPratimo li tragikomičnu priču o jednom od najvećih deoničkih balona u svetskoj istoriji, koji će se pre ili kasnije da pukne, ili pak primer najvećeg uspeha jedne kompanije u istoriji deoničarstva? Juče je, naime, deonica Tesle dobila na vrednosti 12,6 odsto čime je njena tržišna kapitalizacija premašila hiljadu milijardi dolara. Do tog skoka vrednosti došlo je nakon što je rent-a-car kuća Hertz naručila 100.000 Teslinih Modela 3.\nOŠTRIJI USLOVI ZA KREDITE PRIVREDI U EU Istraživanje ECB pokazalo je da novu politiku banaka treba očekivati već krajem godine\nBanke u evrozoni planiraju da pooštre kriterijume za odobravanje stambenih i kredita kompanijama na kraju godine dok bi kriterijumi za potrošačke kredite mogli biti ublaženi, pokazalo je u utorak istraživanje Evropske centralne banke (ECB).\nZa sprečavanje klimatskih promena GODIŠNJE POTREBNO 5 biliona dolara, stručnjaci upozoravaju: "Kaskamo!"\nDa bi se finansirale mere za borbu protiv klimatskih promena potrebno je snažno povećati finansijska sredstva na 5.000 milijardi dolara godišnje na globalnom nivou do 2030. godine, ocenjuje se u naučnoj studiji objavljenoj danas.\nNigerija , najveća afrička ekonomija, je pokrenula prvu digitalnu valutu na tom kontinentu, e-Nairu. Sa stavljanjem u opticaj digitalne valute, ova zemlja je ušla u malobrojnu grupu zemalja koje su usvojile korišćenje digitalnog novca u svetu. Sa digitalnim novcem, zemlje žele da podignu svoj BDP sa jedne strane, i da se bore protiv inflacije.


Potpisana deklaracija o "malom Šengenu" - Pluton Logistics\n11/10/2019 marko\tEdi Rama, Mali šengen, Zoran Zaev\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić, predsednik Vlade Albanije Edi Rama i premijer Severne Makedonije Zoran Zaev potpisali su 10. oktobra u Novom Sadu Deklaraciju o uspostavljanju slobodnog protoka ljudi, robe, usluga i kapitala na Zapadnom Balkanu.\nLideri tri zemlje su se obavezali da će raditi na unapređenju regionalne saradnje u cilju većeg privrednog rasta, privlačenja investicija i podizanja kvaliteta života građana.\nU dokumentu se navodi da su potpisnici posvećeni jačanju mira, jednakosti, vladavine prava i prosperiteta za sadašnje i naredne generacije u Jugoistočnoj Evropi.\nLjudi će biti u mogućnosti da putuju širom regiona sa važećom ličnom kartom. Oni bi trebalo da budu u mogućnosti da se zaposle bilo gde u regionu i obavljaju posao za koji su kvalifikovani u bilo kom delu regiona. Diplome bi trebalo da budu priznate u celom regionu.\nTakođe, intenziviraće se saradnja protiv prekograničnog organizovanog kriminala, kao i uzajamna pomoć u odgovoru na hitne slučajeve, kao što su elementarne nepogode.\nU Deklaraciji se izražava posvećenost da se ostvari Regionalna ekonomska zona zapadnobalkanske šestorke, koja bi trebalo da bude zasnovana na punoj inkluzivnosti i na principima četiri fundamentalne slobode u EU – slobode kretanja roba, usluga, ljudi i kapitala.\nPredsednik je najavio da će na narednom sastanku, koji će se održati 10. novembra u Ohridu, tri zemlje izaći sa najkonkretnijim merama.\nPročitajte šta „mali Šengen“ donosi privredi Srbije.\n← Srbija uvodi evropsku elektronsku naplatu putarine\nEvropa izdvojila sredstva za projekte u oblasti železničkog transporta →\nMALI ŠENGEN velika korist za privredu regiona\n30/09/2019 30/09/2019 marko


Stabilno vodosnabdevanje Bukovca - jKp Vodovod i kanalizacija Novi Sad\nStabilno vodosnabdevanje Bukovca\nPredstavnici JKP-a “Vodovod i kanalizacija” i Miloš Vučević, gradonačelnik Novog Sada, obišli su danas nedavno izgrađeni rezervoar s pumpnom stanicom u Bukovcu. Tom prilikom je Damir Kondić, pomoćnik direktora JKP-a "Vodovod i kanalizacija" za komercijalne i finansijske poslove, izjavio da su u poslednje dve i po godine urađene dve velike investicije koje su doprinele da Bukovac ima stabilno vodosnabdevanje.\n- Izgrađen je dovodnik od Sremske Kamenice do Bukovca, vrednosti približno deset miliona dinara, čime su znatno smanjeni gubici na tom delu mreže i rezervoar zapremine 150 kubnih metara s dve pumpne stanice za drugu visinsku zonu u Bukovcu, vrednosti 66 miliona dinara. Ovim radovima omogućeno je priključenje svih legalnih objekata u ovom naselju, a još važnije je što je pritisak vode u Bukovcu poboljšan, odnosno isti je kao i u centru grada. Za završetak ovog značajnog investicionog ciklusa ostala je samo rekonstrukcija vodovodne mreže u Vidovdanskoj ulici, dužine 600 metara. Plan je da se radovi završe do kraja građevinske sezone, a njihova vrednost je 8,5 miliona dinara – rekao je Kondić.\nGradonačelnik je naglasio da je u Bukovac od 2012. godine uloženo oko 200 miliona dinara. On je istakao da će sa izgrađenim postrojenjem JKP-a "Vodovod i kanalizacija" i izmenom urbanističkog plana, stanarima vinogradarskog naselja Provalije biti omogućeno redovno vodosnabdevanje.


Zdravstveni sistem podelio Ameriku | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Zdravstveni sistem podelio Ameriku\nZdravstveni sistem podelio Ameriku\nPredsednik SAD Barak Obama pokušava da reformiše zdravstveni sistem i obezbedi zdravstvenu zaštitu za sve američke građane. Protivnici kažu da će plan prisiliti osiguravajuće kompanije da pokriju zdravstvene troškove pojedinaca bez obzira na to kakvu su zdravstvenu zaštitu platili.\nPlan predsednika SAD Baraka Obame da temeljno reformiše sistem zdravstvene zaštite i otvori javne fondove koji bi pokrili osiguranje za većinu građana, duboko je podelio Ameriku.\nObama pokušava da reformiše zdravstveni sistemi i obezbedi zdravstvenu zaštitu za sve američke građane. Međutim, oni žele da znaju koliko će koštati taj najavljeni, kako ga već zovu, socijalistički zdravstveni sistem.\nObama i liberalni deo zemlje smatraju da država ima moralnu dužnost da zaštiti svoje građane, dok konzervativni protivnici veruju da bi predsednikov plan bio preskup za sve. Na javnoj debati u Nju Hempširu, govoreći o čak 40 miliona Amerikanaca bez zdravstvene zaštite, Obama je rekao da su oni taoci privatnih kompanija koje to zdravstveno osiguranje obezbeđuju.\n"U ovom času najopasnije je da ništa ne preduzmemo. Ako dozvolimo da ovaj trenutak prođe, ako ostavimo sistem ovakav kakav jeste, i dalje ćemo gledati kako 14.000 Amerikanaca svakog dana gubi zdravstveno osiguranje, a cene polisa osiguranja će biti sve veće. Ali, u politici, ljudi koji žele da sve ostane po starom, pokušavaće da preplaše ljude izmišljajući strašila tamo gde ih nema", rekao je Obama.\nProtivnici kažu da će plan prisiliti osiguravajuće kompanije da pokriju zdravstvene troškove pojedinaca bez obzira na to kakvu su zdravstvenu zaštitu platili. To bi za posledicu imalo strahovit skok cene zdravstvenog osiguranja, a teret bi pao na pleća srednje klase i celokupne ekonomije.\nDemokrate pokušavaju da smire građane u svojim izbornim jedinicama. Kažu da protesti nisu spontani, već da iza njih stoje republikanci. Stručnjaci upozoravaju da bi za demokrate sada bilo najopasnije da pokleknu pod kritikama i počnu da oklevaju u sprovođenju značajne reforme.\n"Bilo bi strašno opasno da Obama ne izgura reformu zdravstvene zaštite jer je to njegov glavni domaći prioritet. Ako imate veliku Demokratsku većinu u Parlamentu i Senatu, a ne možete da usvojite svoj najvažniji projekat, to će ohrabriti kritičare i razočarati pristalice", kaže Darel Vest, analitičar.\nOstaje činjenica da Obama i demokrate nisu ponudili jasne odgovore na neka ključna pitanja.\nJedno od njih je, kako Bela kuća namerava da zdravstvenu zaštitu ponudi svima i da istovremeno smanji troškove zdravstvenog sistema.\nObama kaže da neće odobriti plan o zdravstvenoij zaštiti koji bi povećao budžetski deficit. Sličan plan je pre 15 godina imao i predsednik Bil Klinton, ali su kritike republikanaca dovele do velikog pada polularnosti demokrata, i program je potpuno napušten dolaskom na vlast predsednika Buša.


! /Fajon o promociji knjige u Beogradu: Za negiranje zločina nema mjesta u Europi / Radio Sarajevo\n07. 11. 2019. u 12:01:00 Radiosarajevo.ba\nPredsjednica Odbora Evropskog parlamenta za stabilizaciju i pridruživanje Srbije Evropskoj uniji Tanja Fajon u izjavi za Radiosarajevo.ba komentirala je održavanje promocije knjige "Tuzlanska kapija - režirana tragedija" Ilije Brankovića u utorak navečer u beogradskom Domu Vojske Srbije, a u organizaciji Ministarstva odbrane te zemlje.\nNa promociji su govorili Dževad Galijašević, Milorad Kostadinović i Petar Škrbić.\nPodsjećamo, 25. maja 1995. godine na Tuzlanskoj kapiji je od agresorske granate ispaljene s Ozrena stradala 71 mlada osoba.\nZa ovaj zločin pred Sudom BiH Novak Đukić je osuđen na 20 godina zatvora, koji, uprkos presudi Državnog suda u BiH, mirno živi u Srbiji, dok ta država negira njegove zločine.\nPromocija knjige je izazvala brojne reakcije i osude, a među ostalima promociju su osudili i kritizirali komesarka Vijeća Evrope za ljudska prava Dunja Mijatović i Fond za humanitarno pravo Srbije.\nPitali smo Fajon, dugogodišnju agilnu zastupnicu članicu Evropskog parlamenta, kako vidi prakse negiranja zločina na prostorima bivše Jugoslavije, prije svega, genocida u Srebrenici, ali, evo, i drugih zločina, a u kontekstu europskog puta Srbije? Koliko je važno suočavanje s prošlošću, ma kakva ona bila, na bilo kojoj strani?\n"Svaki pozitiva korak za pomirenje na Balkanu jako je važan. Negiranje genocida u Srebrenici, ali i sve što se radi da bi se desile dodatne podjele, sukobi, dodatne tenzije, nacionalizam - za to nema mjesta u Europi. Svi koji žele to raditi mislim da će morati preuzeti odgovornost za stabilnost u region. Za sve te dodatne tenzije, nacionalizme, sukobe, govor mržnje, za sve to nema mjesta u nekoj otvorenoj, progresivnoj i modernoj Evropi", kazala je Fajon za Radiosarajevo.ba.\nKompletan intervju sa Tanjom Fajon tokom kojeg smo razgovarali o evropskoj budućnosti Balkana, zastojima na tom putu, izazovima jačanja utjecaja Rusije, Kine, Turske, (ne)izvršenju važnih presuda u slučaju "Sejdić-finci", "Zornić", "Pilav"... u BiH, špekulacijama o mogućem ukidanju viza za građane Zapadnog Balkana, te hrvatskom predsjedavanju EU i patenralizmu susjeda prema BiH, objavljujemo sutra na portalu Radiosarajevo.ba.\nTagovi: Tanja Fajon Tuzlanska Kapija Tuzla Novak Đukić


KELI BRUK ZA NEW LOOK - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2014...\nOvi komadi već su se našli u fiokama mnogih dama, a Keli je tada otkrila i nekoliko trikova uz pomoć kojih održava svoj seksepil.\nNakon uspeha ove kolekcije, saradnja sa brendom New Look se nastavila. Za ovu sezonu, zanosna manekenka i glumica, lansirala je novu kolekciju koja takođe slavi ženstvenost. Cela linija za sezonu jesen-zima 2012/13, nosi dozu zavodljivosti – od uske suknje u leoprad printu, bluze sa peplumom, pa do haljina do kolena. Osim Kelinog prepoznaljivog uticaja, na svim komadima se oseća uticaj Kelinih idola – Sofije Loren, Brižit Bardo i Merilin Monro.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: NOVA KOLEKCIJA VICTORIA’S SECRET


Annona Pro - Pravila i uslovi korišćenja\nPoštovani korisnici, prilikom posete ili kupovine na Internet portalu Annona pro doo, molimo Vas da pažljivo pročitate sledeće uslove. Svako korišćenje naših usluga podrazumeva da ste ove uslove pročitali i da se slažete s njima u celosti. Ukoliko su oni za Vas neprihvatljivi, molimo Vas da ne koristite ovaj web sajt. Annona pro doo zadržava pravo da u bilo koje vreme ažurira, menja, briše ili na bilo koji drugi način dopunjava i modifikuje Uslove korišćenja.\nZaštita prava intelektulne svojine\nAnnona pro doo polaže apsolutna prava na sve sadržaje (naziv web sajta, logo, tekstove, fotografije, slike, video i audio materijale, bazu podataka, softwer, programerski kod i dr.), kao i na koncept portala. Neovlašćeno korišćenje (kopiranje, distribucija, prodaja i dr.) bilo kog dela portala smatra se kršenjem autorskih prava i podložno je tužbi.\nDozvoljena je samo upotreba web sajta u informativne svrhe, prema i u skladu sa Uslovima korišćenja. Neovlašćeno korišćenje bilo kog dela portala bez dozvole vlasnika autorskih prava smatra se kršenjem autorskih prava i podložno je tužbi.\nAnnona pro doo ima sva prava i posebne dozvole za korišćenje i objavljivanje sadržaja na web sajtu www.annonapro.com, koji je preuzet od strane trećih lica, samostalnih proizvođača, regulisano sporazumom o saradnji.\nZa kršenje bilo kog dela Uslova korišćenja nadležan je Privredni sud u Novom Sadu, kao i svi Međunarodni sudovi koji se bave zaštitom prava intelektualne svojine.\nDa bismo uspešno obradili Vašu porudžbinu potrebni su nam Vaše ime i prezime, adresa, e-mail i telefon. Uz pomoć tih podataka bićemo u mogućnosti da Vam isporučimo željenu robu, kao i da Vas obavestimo o trenutnom statusu porudžbine. Prikupljamo samo neophodne, osnovne podatke o kupcima/korisnicima i podatke neophodne za poslovanje i informisanje korisnika u skladu sa dobrim poslovnim običajima i u cilju pružanja kvalitetne usluge.\nSvi podaci koje posetioci portala navedu prilikom kupovine smatraju se poslovnom tajnom i tako dobijene informacije koriste se isključivo za potrebe dovršavanja porudžbine.\nAnnona pro d.o.o. se trudi da konstantno ažurira sadržinu web sajta i da korisnicima pruži precizne podatke. Ipak, Annona pro doo ne može u potpunosti da garantuje tačnost i preciznost podataka koji postoje na sajtu. Sav sadržaj i informacije na web sajtu su informativnog karaktera. Može se desiti da materijal na ovom web sajtu sadrži tehničke netačnosti ili tipografske greške. Annona pro doo se odriče svih garancija bilo kakve vrste (uključujući, a ne ograničavajući se na izričite, podrazumevane ili zakonske) za tačnost, kompletnost, pouzdanost sadržaja i informacija na web sajtu.\nKorišćenjem bilo kog sadržaja na portalu podrazumeva se da ste upoznati sa najnovijim pravilima.


Skupštinski odbor za Kosovo i Metohiju usvojio je izveštaj o radu Kancelarije za KiM za 2017. godinu, a zamenik direktora te Kancelarije Dušan Kozarev kaže da je u tom periodu bio pojačan pritisak na institucije Srbije i srpsku zajednicu. Izveštaj Kancelarije za KiM, ne govori ništa o politici ove vlasti prema KiM, ocenjuje predsednik Dveri Boško Obradović.\n“Najveće postignuće je što smo uspeli da zadržimo institucije u kapacitetu u kome su funkcionisale i u prethodnom periodu. Nastavljamo da funkcionišemo kao država na KiM, opštine rade, okruzi rade.”, rekao je Kozarev.\nKozarev je ukazao da se nastavlja realizacija projekta “Sunčana dolina” za povratak 300 porodica, međutim, istakao je i da postoji optstrukcija prištinskih institucija i kada je reč o samom projektu, ali i kada se radi o povratku Srba na KiM generalno.\nBoško Obradović:Kancelarija za KiM kao kancelarija za pomoć dijaspori\nBoško Obradović, Skupštisnko odbor za KiM\nNa graničnom prelazu Kosova i Albanije zaplenjeno više od 10 kilograma droge\nAleksandar Vučić u poseti severu Kosova Gračanica: Skup podrške Zoranu Koliću, porodica traži novo suđenje Vladeta Kostić: Potrebno je preispitati neke odluke suda Dačić u Gračanici: Poražavajuće da nijedan zločin OVK protiv Srba nije procesuiran\nObjavljeno 22. maja 2018. 22. maja 2018. by Ivan MiljkovićU kategoriji Vesti, PolitikaTagged Izveštaj odbora za KiM\n14. jula 2020., 01:43


Žena protiv koje je podneto 500 prekršajnih prijava: Branka Milojević\n- Etno restoran je otvoren u leto 2013. godine od otpremnine koju je Branka dobila iz TK “Raška” i uzetog kredita. Za vrlo kratko vreme je “Čardače” postalo kultno mesto, u kojem su uz tamburaše ljudi mogli da provedu mirno veče i u koje su dolazili ugledni ljudi, među kojima je bio i Majkl Kirbi, ambasador SAD - pričaju konobari i dodaju da je “Čardače” jedno od retkih mesta u Novom Pazaru koje izlaze zajedno Srbi i Bošnjaci.\nKako kažu rođaci Milojevića, problemi su nastali par meseci kasnije, kada je Brankin sin Ivan, odlikovani policajac, uzeo godišnji odmor kako bi bio uz javnog tužioca i svog prijatelja Stanislava Dukića kojem su u tom trenutku narko dileri pretili smrću.\nIvan nije želeo da priča za medije, samo nam je kratko potvrdio da mu je majka uhapšena u četvrtak i da je prebačena u Požarevac na izdržavanje kazne.\n- To što je Ivan želeo da zaštiti Dukića zasmetalo je načelniku novopazarske policije Draganu Terziću koji je u svađi sa tužiocem, pa je nakon tog odmora, Ivana iz interventne jedinice prekomandovao u stražara i pozornika. Uporedo sa tim, u “Čardače” su počele svakodnevno da dolaze inspekcije, a policija da sprovodi racije koje su trajale po sat vremena što je stvaralo neprijatnosti gostima - pričaju rođaci.\nSa taburašima zbog čije "buke" je otišla u zatvor\nProtiv Branke je do sada podneto više od 500 prekršajnih prijava, a samo u 2014. godini platila je 400.000 dinara kazne.\n- Skoro sve prijave su zbog buke na koju se žali komšija, iako su čak i stručnjaci sa Mašinskog fakulteta u Nišu merili jačinu buke i utvrdili da je buka od saobraćaja jača za šest decibela nego ona koja dopire iz lokala. To istraživanje su dostavili i sudu, ali je odbijeno i presuđeno je da Branka mora da plati sve kazne - kažu rođaci.\nJedan od retkih lokala u koji zalaze i Srbi i Bošnjaci: "Čardače"\nNedavno joj je na naplatu stiglo još 210.000 dinara, međutim, kako nije imala da plati, sudija je naložio policiji da je uhapsi..\n- Poslali su dve interventne ekipe policajaca i uhapsili su je kao najvećeg kriminalca, iako se radi o ženi koja se godinama bori sa rakom i ima jedva 50 kilograma. Pre desetak godina je ostala udovica i od tad se sama brine o Ivanu i njegovom bratu, koji je invalid - ogorčeni su prijatelji Milojevića.\nNačelnik Policijske uprave u Novom Pazaru Dragan Terzić rekao nam je u telefonskom razgovoru da su optužbe porodice Milojević neosnovane i da je policija samo radila svoj posao.\n- Apsolutno nije tačno da sam ja slao policiju u taj objekat, već je policija samo reagovala na pozive komšija koje su se žalile na buku i prekršajne prijave su podnošene u slučajevima kada je utvrđeno da buka postoji i da ima narušavanja javnog reda i mira. Časno radimo svoj posao, svi ljudi su jednaki pred zakonom, pa i roditelji policajaca - kratko nam je rekao Terzić i dodao da sva dodatna pitanja pošaljemo službi za odnose sa javnošću i da će on odgovoriti na njih.


SRBIJA je u prva dva meseca ove godine ostvarila suficit u budžetu od oko 7,5 milijardi dinara, izjavio je danas ministar finansija Siniša Mali.\n- Dakle, imamo novca da isplatimo i pokrijemo treći paket pomoći privredi i građanima - rekao je Mali gostujući na Pinku.\nIstiče da srpska privreda dobro ide i da je država uprkos koroni uspela da ostvari suficit u budžetu.\n- Srbija je izbegla najgore scenarije koje vidite u nekim durgim zemljama. Sa druge strane, masovna vakcinacija, po kojoj smo prvi ili drugi Evropi daje svoje rezultate, i očekujem i pozivam sve građane da se vakcinišu - naveo je Mali.\nDodaje da je to jedini način da pobedimo koronu i da će Srbija, što pre završi sa tim, moći potpuno da otvori ekonomiju i vrati se u normalan život.\nSrbija Siniša Mali budžet finansije suficit ministar finansija


STEFANOVIĆ: Ne na most, nego kod mene\nSTEFANOVIĆ: Ne na most, nego kod mene\nPrijatelji preminulog Luke Jovanovića pozvali ministra policije na protest na Brankovom mostu. Ako ne dođe, blokiraće most. Stefanović ih pozvao u ministarstvo.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović pozvao je danas roditelje Luke Jovanovića i predstavnike njegovih drugova da odmah dođu kod njega u ministarstvo kako bi ih na ozbiljan način upoznao sa svim detaljima dosadašnje istrage Lukine pogibije, saopštio je Kabinet ministra policije.\nStefanović je poziv uputio oko 17 sati i očekuje da Lukini roditelji i prijatelji dođu što pre u ministarstvo. Poziv je uputio nakon što su mediji objavili da su Lukini prijatelji najavili da će blokirati saobraćaj na Brankovom mostu u 18 sati ukoliko ministar ne bude u 17 časova došao na najprometniji most u Beogradu.\nOni su najavom blokade saobraćaja na Brankovom mostu pokušali da pozovu ministra unutrašnjih poslova Nebojšu Stefanovića da im se pridruži u protestu na mostu i da im da podršku zarad pronalaženja ubice mladića, pišu Novosti.\nPodsetimo, Luka Jovanović je 25. jula s još nekoliko prijatelja pokušavao da pomeri automobil kome je otpao točak na silasku s Brankovog mosta kada ga je pokosio automobil za koji se pretpostavlja da je „mini moris“, a koji je dolazio iz pravca Zelenog venca.\nLukin otac je nekoliko dana stajao na mostu sa sinovljevom slikom tražeći pravdu i otkrivanje počinioca, a danima se održavaju i protesti zbog te tragedije.\nVozač „mini morisa“ je posle nesreće, bez zaustavljanja, pobegao s mesta nesreće. Beogradska policija je u nedelju objavila i snimak s mesta udesa.\nPrema rečima ministra, u istragu ubistva Luke Jovanovića na Brankovom mostu u Beogradu uključeno je više od 100 policajaca, a njih 20 samo pregleda snimke s graničnih prelaza, jer se sumnja da je vozilo imalo strane registarske tablice.\nNakon što je direktor Komiteta za bezbednost saobraćaja Damir Okanović rekao da zastareli video-nadzor ne može da bude opravdanje za policiju koja ne može da nađe vozača „mini moris kantrimena“, jer se od registracije automobila u Srbiji odvaja deo za bezbednost saobraćaja, Stefanović je rekao da policija ne postavlja kamere, ne asfaltira puteve, niti popunjava udarne rupe.\nMinistar Stefanović je juče posle sastanka s čelnicima PU Novi Pazar istakao da je svim policijskim upravama u Srbiji dato tri meseca da ispune konkretne zadatke ili će odgovorni biti smenjeni.


Samardžić i Petković napustili stranku | Republika Srpska\nНасловна Србија Samardžić i Petković napustili stranku\nSamardžić i Petković napustili stranku\nBEOGRAD – Funkcioneri Demokratske stranke Srbije Slobodan Samardžić i Petar Petković saopštili su danas da napuštaju stranku, dan pošto je to učinio osnivač i dugogodišnji lider te partije Vojislav Koštunica.\nSamardžić je u pisanoj izjavi Tanjugu rekao da je Izborna skupština DSS od 12. oktobra napravila korenit preokret u programskom i personalnom pogledu.“Tokom unutarstranačke kampanje, kao i u programskom govoru novoizabrane predsedice Stranke, Sande Rašković Ivić, promovisana je nova ideja ‘suverenizma’, koja treba da zameni dosadašnju noseću ideju o političkoj i vojnoj neutralnosti“, tvrdi on.\nSamardžić je naveo i da je to ogromna razlika i veliko pomeranje u temeljnom opredeljenju DSS.\nSamardžić je dodao i da je glasanje za članove Glavnog odbora pokazalo je da, uz nekoliko izuzetaka, nisu izabrane pristalice platforme Miloša Aligrudića.\nPrema njegovim rečima, među njima je najveći broj osnivača i stranačkih uglednika koji su podržali program u potpunoj saglasnosti sa dosadašnjom politikom DSS, koju je utemeljio i vodio Koštunica.“Ovo su razlozi koji me navode da istupim iz DSS – u stranku sam ušao iz političko-programskih razloga i iz istih razloga je napuštam – ne mogu da vidim sebe u stranci tog imena kako pluta niz struju koja Srbiju vodi u propast“, rekao je Samardžić.\nPetković je, u takođe pisanoj izjavi, rekao da su nažalost, kadrovske promene u DS S, koje su bile potpuno prirodne, dovele do potpuno neprirodnih programskih promena u DSS.“Žila kucavica Programa DSS jeste politička i vojna neutralost za koju se svog snagom zalagao njen utemeljivač Vojislav Koštunica“, naveo je Petković.\nOn je naveo i da „kako u kampanji pre izbora, tako i u nastupima odmah nakon izbora, Sanda Rašković Ivić je promenu programa stranke postavila kao glavni zadatak u narednom periodu, zalažući se da „ideju neutralnosti koju smo promovisali i zastupali, treba da evoluira u ideju suverenizma“. „Pod izgovorom da suverenizmom DS S treba da se približi Rusiji, skrivena je opasnost koja zapravo Srbiju udaljava od Rusije, a približava je Evropskoj uniji“, rekao je Petković.\nPrema njegovim rečima, kao što Ustav predstavlja branu otimanju Kosova, tako i politička neutralnost predstavlja branu ulaska Srbije u EU“.\nPetković je naveo i da druga promena na kojoj insistira Rašković Ivić je „takozvana demokratizacija stranke“, dodavši da je izborna kombinatorika koju je Rašković Ivić odobrila „dovela do toga da je oko četrdesetak prvaka DSS, bukvalno izbrisano na izbornoj skuštini, budući da nijedan nije prošao za člana Glavnog odbora“.\nPročitajte još:* Koštunica napustio DSS; Rašković Ivić: Otišao kad je najteže * Sanda ubedljivo pobedila


Posebna sjednica NSRS o Programu reformi danas u Banjaluci\nPosebna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske (NSRS) sa samo jednom tačkom dnevnog reda: Informacijom o dokumentu Program reformi BiH, usvojenom u novembru na vanrednoj sjednici Predsjedništva BiH, bit će održana danas u 17 sati.\nPredsjedništvo BiH je 19. novembra na vanrednoj sjednici usvojilo Program reformi BiH, koji bi trebalo da bude dostavljen u NATO savez u Briselu, dan nakon što bude potvrđen izbor Vijeća ministara BiH, što se očekuje također danas.\nNakon što je javno objavljen sadržaj dokumenta „Programa reformi“, nastavljene su optužbe vlasti i opozicije u RS o tome da li je Dodik potpisao nastavak puta BiH ka članstvu u NATO ili ne.\n“Opozicija džabe galami”, odgovorio je Dodik, te ponovio da u Programu reformi BiH nema ni prejudiciranja članstva BiH, niti puta ka toj vojnoj alijansi.\nTags #NSRS #Posebna sjednica #Program reformi\nDvije osobe predate Tužilaštvu zbog optužbi za terorizam


Poziv za učešće u radionicama za uključivanje građana u budžetski proces.\nBIRN Srbija poziva sve zainteresovane građane da nam se priključe na događajima, koje organizuje širom Srbije u okviru akcije snažnijeg uključivanja građana u proces pravljenja budžeta.\nPredsednik Opštine Vladan Vasić, kao član Predsedništva Stalne konferencije gradova i opština, nalazi se u poseti Asocijaciji gradova i opština Češke i Medjunarodnom savetodavnom centru za opštine u Pragu. Vasić kaže da je jedan od najvažnijih ciljeva ove stručne studijske posete razmena iskustava sa kolegama iz Češke u periodu pridruživanja Evropskoj uniji, kako je tekao njihov proces pregovora, šta je on značio za lokalne samouprave, kako su se koristili evropski fondovi i slično.\nInteresovanje za subvencije iz Fonda za razvoj poljoprivrede je zaista veliko, prijavilo se 380 gazdinstava koja i imaju pravo da ostvare subvencije, a isplata se obavlja regularno bez ikakvih problema, rekao je Goran Popović, pomoćnik predsednika za oblast poljoprivrede.\nUčesnici komasacije u Izvoru i Berilovcu imali su na uvid pregledni Plan nadele u postupku komasacije do kraja marta, a posle toga Komisiji za komasaciju su dostavljani prigovori. Prema rečima Dejana Živkovića, načelnika opštinske uprave Komisija je primila oko 150 prigovora.\nKompanija SBB je, u saradnji sa opštinom Pirot, donirala digitalnu televiziju Savetovalištu za mlade, koje se nalazi u okviru Doma zdravlja Pirot. Donacija uključuje TV prijemnik i uslugu Total TV. Zahvaljujući donaciji svi korisnici Savetovališta imaće priliku da prate kanale iz ponude Total TV-a i koriste brojne prednosti digitalne televizije, među kojima su bolji kvalitet slike i zvuka, veliki izbor kanala, elektronski programski vodič, roditeljska kontrola.\nPirotski preduzetnici na Sremskoj kulenijadi\nOpšte udruženje preduzetnika sa svojim preduzetnicima, osvajačima zlatnih medalja za Pirotsku peglanu kobasicu sa Novosadskog sajma (Boem i Mrnjak 2) ušestvovali su na 16 – oj Sremskoj kulenijadi u Erdeviku (Sremska Mitrovica).\nU organizaciji kancelarije za ekonomski razvoj Opštine Pirot i Regionalne privrdne komore, danas je u Pirotu održana prezentacija novonajavljenih linija “Aerodroma Niš”. Reč je o letovima u putničkom saobraćaju ka Bazelu i Malmeu. Prema rečima Ivanke Stanisavljević, Pi ar menadžera, najveći potencijal predstavljaju naši ljudi koji žive u inostransvu,ali se na zanemaruje ni turistički potencijal.\nGradsko kupalište u Pirotu, jedan od najvećih otvorenih kupališnih kompleksa u Srbiji počeće sa radom 20. juna, kazao je Pirotskim vestima upravnik kupališta Miloš Rančić. U sklopu priprema za novu kupališnu sezonu zaposleni u Sportskom centru uveliko rade na sredjivanju kupališta i u toku su poslednje pripreme pred start nove sezone.\n“Lenada” spremna za otkup voća\nI sport i ekologija\nStrana 178 od 209


NACIONALNA BEZBEDNOST KAO FAKTOR OBLIKOVANJA PRIVREDNOG AMBIJENTA U SRBIJI I REGIONU\nUPRAVNI ODBOR – NACIONALNA BEZBEDNOST KAO FAKTOR OBLIKOVANJA PRIVREDNOG AMBIJENTA U SRBIJI I REGIONU\nSednici Upravnog odbora Privredne komore Beograda je, pored brojnih privrednika, predstavnika regionanlnih privrednih komora i predstavnika Ministarstva unutrašnjih poslova, prisustvovao i Prvi potpredsednik Vlade - zamenik predsednika Vlade i ministar unutrašnjih poslova gospodin Ivica Dačić.\nGospodin Dačić se prisutnima obratio na temu: „Nacionalna bezbednost kao faktor oblikovanja privrednog ambijenta u Srbiji i regionu“.\nU svom izlaganju on je posebnu pažnju posvetio ekonomskim aspektima nacionalne bezbednosti koje su sadržane u Strategiji nacionalne bezbednosti kao i pojedinim rizicima bezbednosti kao što su organizovani kriminal, korupcija, pranje novca, finansiranje terorističkih akcija, visokotehnološki kriminal, narkomanija i trgovina ljudima.\nBudući da su Strategijom nacionalne bezbednosti zaštita nacionalnih vrednosti i uključivanje u evropske integracije određene kao nacionalni interes, pred našom državom se nalazi period prilagođavanja i ispunjavanja standarda neophodnih za članstvo u Evropskoj uniji. To podrazumeva izgradnju institucija, harmonizaciju zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, kao i saradnju i aktivnosti svih državnih institucija, svaka u okviru svojih nadležnosti, u borbi protiv bezbednosnih izazova i rizika. Iz svih navedenih razloga, kao i zbog činjenice da je samo ekonomski jaka država i stabilna država, Srbija se nalazi u procesu intenzivne tranzicije, naglasio je ministar Dačić.\nNiz strategijskih i zakonskih predloga iz oblasti borbe protiv organizovanog kriminala, korupcije, finansijskog kriminala, pranja novca i finansiranja terorizma je već doneseno kao i Akcioni planovi koji se nalaze u procesu realizacije. U cilju uspešnog sprovođenja predviđenih mera, ministar Dačić je posebno naglasio značaj saradnje javnog i privatnog sektora.\nPored značaja koji nacionalna bezbednost ima u kreiranju privrednog ambijenta, ministar je ukazao i na njenu zavisnost kako od regionalnog tako i od globalnog bezbednosnog okvira. Regionalna saradnja na otklanjanju bezbednosnih izazova i rizika je od ključnog značaja, a Srbija, kao značajan činilac regionalne bezbednosti, ima važnu ulogu u ostvarivanju stabilnog bezbednosnog okruženja koje će omogućiti stabilan privredni razvoj.\nMinistar Dačić je, na kraju, istakao da je uspešno funkcionisanje firmi od vitalnog interesa za bezbednost Srbije kao i da je nužno ostvariti povoljne bezbednosne uslova kako bi se privredna aktivnosti uspešno odvijala.\nBrojna pitanja, koja su gostu postavili uspešni privrednici i članovi Upravnog odbora, odnosila su se na funkcionisanje vlade i državnu politiku, pa tek onda i na aktivnosti ministarstva policije. Odgovarajući na pitanja ministar Dačić je zaključio da se koncept neoliberalnog kaptitalizma urušio zato što je bio nerealan i da je sada neophodno sagledati pravac u kome svetska ekonomija ide, kao i da je svetska finansijska kriza mnogo promenila svest onih koji odlučuju jer krahiranje privrede znači i krah političke elite. On je istakao važnost sinhronizovanog delovanja svih državnih organa Srbije kao celine, kao i neophodnost saradnje svih institucija.


Članovi Predsedništva Bosne i Hercegovine, arhivska fotografija (Foto Rojters)\nOva tačka dnevnog reda razmatrana je na vanrednoj sednici Predsedništva BiH na osnovu zahteva Željka Komšića, koju je uputio 8. septembra.\n“Priznanje Kosova kao nezavisne države Dodik nije prihvatio i to će biti tema narednih sedmica. Za očekivati je da će Dodik tražiti sednicu Narodne Skupštine Republike Srpske (NSRS) i iznositi one teme gde povezuje Kosovo i Republiku Srpsku”, izjavio je Komšić nakon sednice Predsedništva BiH, navodeći da je to rizična priča koja može eskalirati u priču o secesiji.\nKomšić je kazao da se Dodik pozvao na sporazum u Vašingtonu, kojeg su potpisali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Avdulah Hoti.\n"Kosovo je realnost, Kosovo je nezavisna država i svi mi to znamo. Svako ko se plaši odluka poput priznanja Kosova ne treba da sedi u Predsedništvu BiH, ocenio je Komšić.\nNa drugoj vanrednoj sednici nije usvojen zahtev Milorada Dodika, člana Predsedništva BiH, o izmiještanju ambasade Bosne i Hercegovine iz Tel Aviva u Jerusalim.\n"Nismo to podržali, jer bi to bilo, između ostalog, protiv rezolucije UN-a koju je BiH podržala. Premeštanjem ambasade BiH bi prekršila tu istu rezoluciju i mogli bi da imamo posledice na na međunaronom planu ukoliko bi prihvatili ovakav predlog”, kazao je Komšić.\nInače, u Sarajevu su u četvrtak, 17. septembra održane tri sednice Predsedništva BiH, jedna redovna i dve vanredne.\nNa redovnoj sednici je razmatran predlog o pristupanju Bosne i Hercegovine “Malom Šengenu”. Ovaj predlog je poslat Veću Ministara BiH na razmatranje. Inicijativu “Mali Šengen” inicirao je član Predsedništva Milorad Dodik.\n“Zadužili smo Veće ministara BiH da napravi analizu svih sporazuma koje BiH ima sa EU i u regionu, da se napravi analiza šta to znači za BiH, koje su štete, koristi i eventualne opasnosti. Ta analiza će biti dostavljena u roku od 30 dana. Gospodin Dodik je predlagao da već danas pristupimo ’Mini Šengenu’, ali to nismo usvojili već smo zatražili kompletnu analizu i to je na kraju jednoglasna odluka sva tri člana Predsedništva BiH", kazao je Džaferović.\nČlanovi Predsedništva usvojili su i dva zaključka, koja se tiču borbe protiv pandemije, a govore o intenziviraju aktivnosti Veća ministara BiH, posebno u zdravstvenom sektoru i na svim nivoima vlasti, naročito Koordinacionog tela pri Veću ministara BiH.


ANDRIJA MANDIĆ ISTURA DRUGE DA UMJESTO NJEGA PRIME UDARAC PA ONDA NOSI OBLOGU\nCKM : Home / Vijesti / ANDRIJA MANDIĆ ISTURA DRUGE DA UMJESTO NJEGA PRIME UDARAC PA ONDA NOSI OBLOGU\nNajnoviji javni istup golobradog mladića Nemanje Baošića koji je potpisao odgovor meni koji je pisan u nekoj od raskošnih kancelarija na Andića vencu je pokazatelj da četnički vojvoda Andrija Mandić nema hrabrosti da sam sebe brani.\nZa nas koji poznajemo Rajovu biografiju to nam ništa nije novo uvijek je on nalazio druge da umjesto njega “prime udarac” a da on sa oblogom ide u Srbiju i žali se kako ga boli.\nU najmanju ruku sam očekivao da će Slaven Radunivić isturiti sebe da primi udarac umjesto svog lidera, no izgleda i Slaven se opametio ne želi da bude ono što je dugo bio u crnogorskom parlamentu.\nZbog ovakve “ kukavičke” strategije danas po svim anketama Andrija Mandić gleda u leđa svom političkom saborcu iz Mojanovića Milanu Kneževiću koji ima više robijaškog staža nego četnički vojvoda dana u izvršnoj vlasti.\nNi baba Vanga na koju se vojvodin pancir Baošić poziva u pasulju ne vidi kadrove Demokratskog fronta u vladi kojoj ovaj politički savez postavlja dinamit u temelje samo još čeka da im iz Beograda stignu kapisle.\nAndriji Mandiću predlažem da se dobro pripremi za borbu koja mu slijedi sa Aleksom Bečićem ko će od njih dvojice biti prva kokarda Srbije u Crnoj Gori.\nNa kraju poručujem golobradom funkcioneru DF-a Nemanji Baošiću da ne dozvoli da bude Rajova kuka i motika za potkusurivanje jer ima i časnijih načina za napredovanje u politici.


- Ugostiteljsko preduzeće „Tri grozda” Joksimović je kupio preko Agencije za privatizaciju i u ovoj firmi ima 63 odsto udela. Kao eventualna zloupotreba u ovom slučaju, trenutno se ispituje kasnija prodaja tri restorana iz sklopa firme - „Grgeč”, „Dva jelena” i „Večiti mladoženja”. Prikupljeni podaci ukazuju da su ova tri restorana kasnije prodata za 20 miliona dinara manje od realne cene. Ispitujemo da li je deo novca „išao na ruke”. Ukoliko se to dokaže, šteta koja je naneta vlasnicima preostalih 37 odsto „Tri grozda”, a to su Akcijski fond i mali akcionari, je 8,5 miliona dinara - kaže za „Blic” izvor iz vrha MUP Srbije.\nPod istragom policije je i preduzeće „Napredak” iz Apatina, čijih je 80 odsto kapitala Joksimović privatizovao 2003. godine za tri i po miliona evra.\n- Ugovorom se Joksimović obavezao na investiranje od 19,5 miliona dinara. Kao nepokretnost, on je kasnije u firmu „investirao” stan u centru Beograda, za koji se sada utvrdilo da je vlasništvo druge njegove firme, a ne Joksimovića kao fizičkog lica, što je bilo predviđeno ugovorom - kaže izvor „Blica”.\nOvaj slučaj trenutno ispituje tužilaštvo u Somboru, a ispituje se i poslovanje Joksimovićeve firme „1. maj” - Lapovo. Ovo preduzeće kupljeno je za 70 miliona dinara, da bi kasnije samo deo placa Joksimović prodao za isti iznos.\n- Za celokupno poslovanje i ispunjavanje ugovora, koje podrazumeva socijalni program i plan investiranja, Joksimović je uvek dobijao pozitivno mišljenje Agencije za privatizaciju. Pretpostavljamo da je razlog tome što Agencija nije valjano kontrolisala investiranje i socijalni program, na koje je Joksimović bio obavezan - kažu u policiji.\nPolicija je započela i ispitivanje firmi u kojima vlasnički udeo imaju sinovi Milomira Joksimovića, Jovan i Milan, i njegova supruga Zorica. Mediji su ranije objavili da je u porodičnom vlasništvu Joksimovića turistička agencija „Kon Tiki travel”, agencije „Sectra consulting”, „Obezbeđenje Omega”, „Omega propertis”, firme „Broco”, bara „Riversajd”, ugostiteljsko preduzeće „Central”...\n- Poreska policija ispituje kako je u Joksimovićevim firmama obavljan promet roba i usluga, budući da imamo informacije da su neke namerno upropašćene - kaže izvor „Blica”.\nKragujevac: Novi model automobila do kraja godine\nPripreme za početak proizvodnje novog modela automobila u kompaniji "Fijat automobili Srbija" (FAS) u Kragujevcu, čije bi test vozilo trebalo da bude proizvedeno krajem ove godine, trenutno se obavljaju u svim proizvodnim pogonima fabrike, a završetak kompletne rekonstrukcije pogona predviđen je za proleće.


Pandemija nije značajnije utjecala da građani BiH češće koriste e-usluge Rezultati istraživanja Vanjskopolitičke inicijative Bosne i Hercegovine (VPI BiH) su pokazali da je 18 posto građana više koristilo e-usluge tokom pandemije koronavirusa i da 50 posto uopće nije koristilo ovu vrstu usluga\n29. 01. 2021. u 14:59 Face.ba\n"Relevantnost e-usluga odnosno njihov kvalitet i dostupnost građanima su naročito dobili na značaju u periodu kada je pandemija bila na vrhuncu jer je fizički kontakt s upravom i odlazak na šaltere sveden na minimum. Međutim, rezultati istraživanja koje je zajedno s partnerima provela Vanjskopolitička inicijativa Bosne i Hercegovine pokazali su da pandemija nije utjecala na to da građani u Bosni i Hercegovini i našoj regiji češće počnu koristiti e-usluge", ukazali su.\n"U prosjeku dvije trećine građana regiona kažu da njihov interes za e-usluge nije porastao od početka pandemije", rekla je direktorica VPI-a Anida Šabanović.\nPorast korištenja elektronskih usluga tokom pandemije na regionalnom nivou iznosio je, kako su istakli, 38 posto, a porast u Bosni i Hercegovini je nešto niži od regionalnog prosjeka i iznosio je 31 posto. Najveći porast je zabilježen u Albaniji i Crnoj Gori sa 45 posto, dok je najniži - 24 posto na Kosovu.\nOcijenili su da informiranost o ovoj vrsti usluga utječe na to koliko je neko zainteresovan da ih koristi - oni koji su više informisani su i više zainteresovani.\n"Rezultati se mogu objasniti na sljedeći način: građanima nedostaju informacije o ovim uslugama, a i ako ih imaju, nemaju adekvatne informaciono-tehničke vještine za njihovo korištenje ili je potrebno više vremena za navikavanje na interakciju građana s javnom upravom na ovaj način", mišljenja je Šabanović.\n"Zainteresovanost grupe građana starijih od 60 godina možemo objasniti preprekama koje s kojima su se oni suočili tokom pandemije, te im je kretanje bilo ograničeno u pojedinim periodima pandemije koronavirusa", smatra Šabanović.\nIstraživanje je provedeno u okviru projekta "Osnaživanje civilnog društva Zapadnog Balkana za reformisanu javnu upravu (WeBER 2.0)" koji Vanjskopolitička inicijativa provodi s partnerima u okviru "Think for Europe" mreže i u saradnji s briselskim Centrom za evropsku javnu politiku (EPC), piše Klix.


Vrednost ovog plemenitog metala porasla je za dodatnih 0,5 odsto tokom trgovanja u iznosu od oko 1.609,61 dolara po unci. Tokom jutarnje evropske trgovine, testirajući nivoe zadnji put viđene 8. januara nakon ubistva iranskog vojnog zapovednika Qasema Soleimanija u SAD, prenosi Seebiz.\nAko cena dosegne iznad 1.604,1 dolara po unci, to će biti najviši iznos od 27. marta 2013. godine, kada je zlato dosegnulo 1.606,2 dolara po unci.\nZlato obično ima odlične rezultate kada investitori beže od rizičnije imovine, a doživelo je porast kao rezultat globalne zabrinutosti od potencijalnog ekonomskog propadanja zbog korona virusa, koji je sada u Kini zarazio više od 74.000 ljudi, a ubio je 2.004.\nNedavni porast nastavljen je u sredu, uprkos pozitivnom zamahu koji je zabeležen na globalnim berzama, i uprkos činjenici da se Kina postupno vratila na posao nakon dužeg zatvaranja i stope zaraze koja usporava već dva dana.\nIako žene predstavljaju polovinu zaposlenih u Evropskoj uniji, nastavljaju da budu manje zastupljene među rukovodiocima. Uprkos mnogim procenama da su žene uspešniji direktori od muškaraca, na pozicijama rukovodilaca nalazi se njih 2,5 miliona, za razliku od 4,3 miliona muškaraca koji su na čelnim mestima u kompanijama.


Nova runda dijaloga Beograda i Prištine završena je, posle 17 sati razgovora, bez dogovora.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da dve delegacije nisu postigle dogovor ni o jednom pitanju.\nVučić je rekao da su delegacije bile veoma blizu postizanju dogovora o Zajednici srpskih opština (ZSO), koja je bila jedna od četiri teme o kojima se prethodni dan razgovaralo.\n"Prištinska delegacija nije želela da prihvati čak ni ona ovlašćenja za ZSO koje imaju opštine, a to su ovlašćenja u domenu urbanog planiranja, zdravstva i ekonomskog razvoja", rekao je Vučić.\nKosovski premijer Isa Mustafa rekao je da je postignut napredak u vezi sa ZSO i telekomunikacijama, ali da njegova delegacija nije mogla da prihvati zahteve beogradske strane.\nVisoka predstavnica EU Federika Mogerini izjavila je nakon dijaloga da je finaliziran tekst dva sporazuma - o principima za uspostavljanje Zajednice srpskih opština, i o implementaciji dogovora iz oblasti telekomunikacija.\n"Finalni politički dogovor, međutim, nije postignut", navela je Mogerini dodajući da će se odmah razmišljati o budućim koracima.\nNa pitanje da li će činjenica da u ponedeljak nije postignut sporazum imati posledice na evropske integracije Srbije, Aleksandar Vučić je rekao da na to ne može da odgovori.\nMustafa je kazao da datum održavanja sledeće runde dijaloga zavisi od visoke predstvanice EU Federike Mogerini.\nDijalog o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine koji, uz posredovanje EU, predvode srpski premijer Aleksandar Vučić i Isa Mustafa, počeo je u ponedeljak ujutro, a nastavljen je nešto posle 20.30 časova, da bi se završio u utorak posle 01.30 sati.


Budžet TK za narednu godinu povećan za 46 miliona KM - Živinice Čaršija\nBudžet TK za narednu godinu povećan za 46 miliona KM\nU odnosu na prošlogodišnji, Budžet TK za narednu 2022 godinu bit će povećan za 46 miliona KM. Nacrt budžeta TK za narednu godinu usvojen je, a za njegovo usvajanje glasalo je 22 poslanika u Skupštini TK, četiri poslanika iz Kluba SDA su bila suzdržana jer im je bio neprihvatljiv, a ostali su bili protiv.\n„Tražimo da se značajnija sredstva ulože u privredu, pored toga da se značajnaija sredstva ulože u otvaranje novih preduzeća i subvencioniranje zapošljavanja mladih ljudi. Tražimo da se prema socijalnim kategorijama ima više senzibiliteta jer svi mi osjetimo osjetimo posljedice ekonomske krize „ rekao je Midhat Čaušević, Klub poslanika SDA u Skupštini TK\n”Struktrura Nacrta budžeta je nezadovoljavajuća jer nije razvojni i dalje se bavimo socijalnim pitanjima. Ono što smo mi primjetili jeste da tamo nigdje ne stoji povećanje plata radnika, a tu mislimo na prosvjetne radnike u osnovnim i srednjim školama, a pored toga mogu reći za ove stavke u vezi boraško-invalidske zaštite i socijalnih primanja su i dalje nedovoljne. Jednostavno nismozadovoljni raspodjelom sredstava u Budžetu.” dodao je Mahir Mešalić, predsjednik Kluba poslanika DF-a u Skupštini TK\n2022. godina je puna nezivjesnoti, prvenstveno zbog COVID situacije, poskupljenja proizvoda i rasta cijena, pa je prema riječima premijera Kadrije Hodžića, Nacrt budžeta konsolidirajući.\nČlanovi Kolegija oba doma PSBiH sutra s Palmerom i Eichhorst\n”To znači da trebamo pametno planirati finansijski okvir kako ovih 460 miliona utrošiti u rashodnu stranu koja će odgovoriti ovim izazovima” rekao je Kadrija Hodžić, premijer TK.\nU Nacrtu BUdžeta TK za narednu godinu značajno su povećana sredstava za boračko-invalidsku zaštitu i to za 20 miliona KM naročito kada je riječ o egzistencijalnim naknadama za borce mlađe od 57 godina. Pored toga, za socijalnu zaštitu bit će izdvojena sredstva u iznosu od 2,3 miliona KM, a planirano je i povećanje plata budžetskim korisnicima koji su zaposleni u sektoru obrazovanja.\nSocijalna zaštita treba biti povećana sa viših nivoa i kanton ne može odgovoriti svim potrebama korisnika socijalne zaštite. Ono što je jako bitno jeste da ovim Budžetom neće biti zapostavljeno obrazovanje i u toku su pregovori da se to učini” dodala Mirela Trepanić Grbešić, predsjednica Kluba poslanika Naše stranke u Skupštini TK\nKada je riječ o poljoprivredi, u Nacrtu budžeta planirano je izdvajanje od 8 miliona KM za poljoprivredne podsticaje, a kako navode u Vladi, ova grana privrede je okosnica razvoja TK.\n„Smatram da izdvajanja za poljoprivredu trebaju biti veća. Napomenuo bih da je bud+et za poljoprivredu bio 4, 5 miliona KM, ali je on kroz rebalans uvećan. Ulaganje u poljoprovredu je važno jer samo kroz povećanje proizvodnje poljoprivrednici će biti u mogućnosti da ponude više proizvoda na tržište TK.” zaključio je Vedran Lakić, ministar finansija TK.\nNacrt budžeta TK za narednu godinu je sada u Javnoj raspravi od 60 dana, te se očekuju amandmani koji će biti razmatrani prilikom glasanja o Prijedlogu budžeta TK za 2022. godinu.\nBoračke organizacije TK pozdravile usvajanje izmjena Zakona o pripadnosti javnih…


Kavalerija rustikana: Uzavrela sicilijanska krv u Srpskom narodnom pozorištu (FOTO)\nPremijera je zakazana za subotu\nU saradnji Srpskog narodnog pozorišta i beogradskog Narodnog pozorišta, priprema se veristička opera Pjetra Maskanjija Kavalerija rustikana. Premijera je zakazana za subotu 28. januara na sceni "Jovan Đorđević" s početkom u 20 sati.\nPremijerom će dirigovati maestro Dejan Savić, kao gost iz Narodnog pozorišta, a maestro Aleksandar Kojić dirigovaće 2. februara. Režiju Ivana Stefanutija, koju je za Narodno pozorište u Beogradu 2006. godine premijerno preneo Mateo Maconi, za ovu zajedničku saradnju NP iz Beograda i SNP-a preneće Aleksandar Nikolić, gost iz Beograda. Scenografiju i kostime Ivana Stefanutija adaptiraju Saša Senković, scenograf i Mirjana Stojanović Maurič, kostimograf.\nUčestvuju operski solisti iz Beograda i Novog Sada: Nikola Kitanovski, k.g. / Saša Petrović (Turidu), Valentina Milenković / Svitlana Dekar (Santuca), Nora Čonkić Petrović (Lučija), Željko R. Andrić / Nebojša Babić / Vasa Stajkić (Alfio) i Maja Andrić (Lola). U programu učestvuju Hor, koji priprema Vesna Kesić Krsmanović, orkestar Srpskog narodnog pozorišta, a koncertmajstori su Vladimir Ćuković i Sergej Šapovalov. Opera se izvodi na italijanskom jeziku, uz prevod na srpski jezik.\nLibreto za operu su napisali Đovani Tarđoni-Toceti i Gvido Menaši prema originalnom delu Đovanija Verge Cavalleria rusticana (Seosko viteštvo). Ova jednočina opera, pobedivši na jednom konkursu, doživljava svoju praizvedbu u Rimu u Operi (Teatro Costanzi), 17. maja 1890. godine i postiže nezapamćen uspeh i preko noći donosi svom tvorcu Pjetru Maskanjiju slavu, čiji sjaj neće izbledeti do kraja njegovog života.\nPojavivši se kao "prava opera u pravom momentu", ona dolazi u trenutku prezasićenosti tradicionalnim modelom italijanske opere, donosi istinitu priču iz naroda, o sicilijanskim seljacima (radnja se dešava u jednom malom selu na Siciliji na Uskrs 1880. godine), priču istinitu i "uverljivu", i tako utire put novom pravcu u operskom stvaralaštvu – verizmu.\nMelodije Kavalerije rustikane su lake, pune južnjačkog temperamenta, narodskih elemenata pa su zato obožavane. Veoma su popularne arije Santuce, Alfija, serenada u uvertiri, uskršnji hor, intermeco, Turidov oproštaj. Do kompozitorove smrti, 1945. u Italiji je bila izvedena preko 14 hiljada puta! Srpsko narodno pozorište je Kavaleriju rustikanu kao operu prvi put izvodilo 27. aprila 1910, ali je šest godina ranije, 14. februara 1904, izvođena i kao dramska predstava pod naslovom Seosko častoljublje (u preradi A. Kelnera i režiji Dimitrija Spasića).\nOve, 2017. godine, svim operskim programima Srpskog narodnog pozorišta obeležava se jubilej, 70 godina obnovljene Opere (16. novembra 1947). Prva opera koja se izvodi u tu čast je Maskanjijeva Kavalerija rustikana.\nReprizna izvođenja su 31. januara i 2. februara.\nTAGOVI: Kavalerija rustikanaSrpsko narodno pozorištePozorišteOperaPremijera


Mađarska, mentor zbog koga ćemo na popravni - European Western Balkans\nAutor N. T. Štiplija 10. 05. 2019. 10. 05. 2019.\n“Neprihvatljivo je da vam drže lekcije i time veštački usporavaju pregovore za proširenje. Vi ste jedna prava, ponosna evropska nacija, što ste više puta i dokazali”, tim rečima je mađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijatro pozdravio pristalice Srpske napredne stranke (SNS) na završenom mitingu kampanje “Budućnost Srbije” koju je prethodnih meseci organizovao predsednik Srbije Aleksandar Vučić. U prvi mah zvuči kao pohvala i potvrda da Srbija zaista pripada evropskoj porodici država. Međutim, ako u obzir umemo da dolazi od istaknutog funkcionera režima Viktora Orbana, kog Brisel optužuje za kršenje osnovnih vrednosti na kojima Evropska unija počiva, što je rezultiralo i suspenzijom Orbanovog Fidesa iz Evropske narodne partije (EPP), onda se postavlja pitanje šta za Srbiju znači pohvala onih sa „magareće klupe“ Evropske unije.\n“Strana podrška”, odnosno “prijatelji SNS-a iz inostranstva”, već je viđeni mehanizam koji Srpska napredna stranka godinama koristi kako bi podigla svoj rejting među domaćom ali i svetskom javnošću. Nekadašnji gradonačelnik Njujorka Rudi Đulijani, bivši kancelari Austrije Alfred Guzenbauer i Nemačke Gerhard Šreder, pa i u samoj Italiji zaboravljeni Franko Fratini, neki su od inostranih političara koji često i javno podržavaju Srpsku naprednu stranku. Takođe, neki od prijatelja, poput bivšeg britanskog premijera Tonija Blera i nemačkog diplomate Volfganga Išingera, svoju podršku čak i naplaćuju. Podržavali SNS iz ideološkoih, interesnih ili finansijskih razloga, ono što je svim “prijateljima” zajedničko jeste činjenica da niko od njih u država iz kojih dolaze više ne igra nikakvu značajnu političku ulogu. Upravo zbog toga, otvorena podrška koja dolazi od mađarskog premijera Viktora Orbana i njegovog ministra spoljnih poslova Petera Sijatra, predstvalja zanimljiv izuzetak.\nDa bi se na pravi način razumeo ulogu koji Mađarska može da ima na ubrzanje procesa evropskih integracija, prvo treba odgovoriti na pitanje kakva je uopšte pozicija Budimpešte u okviru Evropske unije. Suspenzija iz redova Evropske narodne partije, negativna kampanja koju Vlada Vikotra Orbana vodi protiv Brisela od početka izbegličke krize 2015. godine, kao i razmatranje mogućnosti da se Mađarskoj ograniči pravo glasa zbog kršenja osnovnih principa EU, činjenice su koje ukazuju da Budimpešta trenutno nije u prilici da utiče na bilo koga u Evropskoj uniji.\nGeneza celog slučaja počinje još 2010, kada Fides ponovo dolazi na vlast. Prva odluka koju Orbanov režim donosi je promena ustava (tj. Osnovnog zakona Mađarske), a predlozi izmena su odbačeni od strane Evropskog suda pravde, ali i kritikovani od strane Venecijanske komisije i Saveta Evrope. Evropska komisija nije bila glasna povodom ustvane reforme u Mađarskoj, ali je zato snažna reakcija stigla iz Evropskog parlamenta. Naime, dve godine po dolasku Fidesa na vlast, Odbor Evropskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutrašnje poslove (LIBE) zadužio je portugalskog poslanika Ruija Tavaresa, iz poslaničkog kluba Zelenih, da sastavi izveštaj o stanju osnovnih prava u Mađarskoj. Zadiranje u nezavisnost pravosuđa, usvajanje kontroverznog zakona o medijima, ali i osnivanje (nazovimo to) van-vladinih agencija koji bi nadgledali i pravosuđe i medije, samo su neke od mogućih zloupotreba koje se navode u tom dokumentu. Izvešaj je u formi rezolucije usvojen na plenarnom zasedanju Evropskog parlamenta u junu 2013, a mađarske vlasti se pozivaju da sprovedu sve odluke Evropskog suda pravde, ali i preporuke Saveta Evrope i Venecijanske komisije. Zanimljivo je prisetiti se da je tadašnja Evropska komisija Emanuela Baroza odbila da ispoštuje preporuke iz Traveresovog izveštaja i pokrene “mehanizam praćenja” nad Mađarskom. Zbog toga je u kampanji za Evropske izbore 2014. godine, Mađarska bila jedna od velikih tema. Treunutni predsednik Evropske komisije, a tadašnji kandidat Evropske narodne partije za to mesto, Žan Klod Junker, zauzeo je u kampanji tvrd stav prema Fidesu, navodeći da će kažnjavti sve države članice koje se ne ponašaju u skladu sa pravilima EU. To je izazvalo bojazan kod Viktora Orbana i pretvorilo ga u žestokog protivnika Junkerove kandidature. Orban je jedini, pored britanskog premijera Dejvida Kameruna, na sednici Evropskog saveta bio protiv nominacije Junkera za mesto predsednika EK.\nVeć sledeće godine dolazi do događaja koji će promeniti Orbanovu političku karijeru. Izbeglička kriza se zahuktala u leto 2015. godine, a Mađarska se suočila sa najviše zahteva za azil u svojoj istoriji. Međutim, za najveći deo izbeglica, popunjavanje zahteva bila je samo formalnost na njihovom putu ka Zapadnoj Evropi. Tome u prilog govori i istraživanje Fondacije Hajnrih Bel, koje navodi da je Mađarska u većini slučajeva bila i ostala tranzitna zemlja. Uprkos činjenici da je broj ulazaka u zemlju do kraja godine sa 1.500 pao na samo 10 osoba dnevno, Orban je dobio kartu na koju je mogao da zaigra – popularnost premijera je skočila, a ostatak priče dobro je poznat.\nNovi saziv Evropskog parlamenta, ali ista situacija kada je Mađarska u pitanju – holandska poslanica Zelenih Džudit Sargentini bila je na čelu ad hoc odbora koji je sačinio izveštaj o mogućem pokretanju člana 7. Ugovora o Evropskoj uniji, koji podrazumeva suspenziju određenih glasačkih prava ukoliko Evropski sud pravde utvrdi da je došlo do ugrožavanja temeljnih vrednosti Unije od strane Mađarske. Zamerke prilično slične kao i pre četiri godine – umanjivanje nezavisnosti sudstva, potencijalan zloupotreba evroskih fonodva, neobjektivno izveštavanje državnih medija, kao i ograničenja akademskih sloboda – koje su ilustrovane odlukom Centralnoevropskog univerziteta (CEU) da posle gotovo trideset godina napusti Budimpeštu.\nOvaj dokument je u formi rezolucije usvojen ubedljivom većinom na plenarnom zasedanju Evropskog parlamenta u septembru 2018. godine. Mađarska vlada pokušala je da ga ospori, prvo dovodeći u pitanje legitimnost ovog glasanja, tvrdeći da bi takvoj odluci bila potrebna dvotrećinska većina, a onda i odgovorom na 109 stranica, u kom se tvrdi da izveštaj sadrži veliki broj činjeničnih grešaka. Takođe, na unutrašnjem planu, mađarska država i mediji, nipodaštavali su izveštaj, i kroz razne lokalne organizacije i institucije osporavali utvrđeno. Još jedna zanimljiva stvar je da je nakon ovog izveštaja, Džudit Sargentini postala predmet orkestrirane medijske kampanje iza koje su stajali i mađarska vlada i mediji u toj zemlji. Na kraju je cela procedura oko uvođena sankcija Mađarskoj završila u ćorsokaku zbog nepostojanja jednoglasnosti u Evropskom savetu.\nIako bez konkretnog formalnog završetka i sankcija, sve ovo izvršilo je orgoman pritisak na Evropsku narodnu partiju, čija je Fides dugogodišnja članica, da napravi odlučan otklon od Orbana i izbaci ga iz svojih redova. I dok su u vreme glasanja u Evropskom parlamentu čelnici ove evropske partije, uključujući i njenog Spitzenkandidat-a na ovogodišnjim izborima Manfreda Vebera, negodujući mahali prstom bez konkretnih koraka, nedavna kampanja Orbanove vlade i mađarskih medija protiv Junkera (koji dolazi iz EPP-a) i EU prešla je „crvenu liniju“. Naime, u sklopu kampanje za izbore za Evropski parlament, širom Mađarske osvanuli su plakati na kojima se Junker, i Orbanov arhineprijatelj Džordž Soros, optužuju da žele da nasele zemlju migrantima. Fides je ubrzo gotovo jednoglasno suspendovan iz EPP-a, ali je ostavljen prostor da se u njega vrati ukoliko „promeni ponašanje“.\nSNS i Fides – dve strane istog novčića\nZa razliku od evropskih partija, pridružena članica EPP-a, Srpska napredna stranka, nije pokazala nameru da se distancira od Fidesa nakon njegove suspenzije. Naprtoiv, srpske vlasti intenzivirale su saradnju sa mađarskom vladom, a česti sastanci ministarke za evropske integracije Jadranke Joksimović sa mađarskim šefom diplomatije ukazuju na to da Beograd i dalje Budimpeštu vidi kao svog najbližeg zagovarača u Briselu.\nUticaj na pravosuđe, kontrola medija, obračunavanje sa protivnicima preko tabloida, zarobljavanje institucija, tako izgleda demokratija u kojoj vlast kontrolišu mađarski Fides i srpski SNS. Ministar spoljnih poslova Mađarske je čak otvoreno u gostovanju na CNN-u priznao da je neliberalna demokratija zapravo demokratija u kojoj nisu na vlasti liberalne partije. Nije ni tajna da je upravo takva Evropa ono što Vlada Viktora Orbana želi, a da svi koji se toj ideji suprostave bivaju proglašeni za izdajnike i strane agente. Sličan obrazac možemo naći i u svakom obraćanju predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji neretko govori o svojim političkim protivnicima i neistomišljenicima kao nekome ko radi protiv interesa Srbije, a u korist velikih sila. Sa Vučiem je izgleda saglasan i Sijatro.\n„Politička stabilnost je veoma važna vrednost za Mađarsku i Srbiju… Mnogi žele da je oduzmu od nas spoljašnjim uplitanjem, izazivanjem nemira, gomilom laži. Ovakvih pokušaja je nedavno bilo i u Mađarskoj, ali su svi bili bezuspešni. Siguran sam da će tako biti i u Srbiji“, poručio je Sijatro prilikom svog poslednjeg obraćanja pristalicama SNS-a u Beogradu.\nGledanje u Mađarsku kao model ponašanja Srbiji ne može doneti mnogo toga dobro na putu kad EU. Srbija time Briselu šalje poruku da će se kao članica bloka verovatno vrlo slično ponašati kao i Mađarska, da u temeljne vrednosti Unije suštinski ne veruje, ali i da će svojim eventualnim pristupanjem stati na stranu onih koji u Brisel gledaju kao u neprijatelja. Zbog toga postoji opasnost da će jedino ruka Viktora Orbana, uz eventualnu podršku Poljske i Italije, biti u vazduhu kada se bude glasalo o tome da li je Srbija spremna da pristupi Evropskoj uniji.\nNažalost, tada “strana podrška“ neće biti dovoljna.\nEWB 25. 05. 2021. 24. 05. 2021.\nFilip Lukić 08. 06. 2017.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=153687\nTag: OMIKRON SOJ, Pogodaka: 29\nVirusolog Milanko Šekler izjavio je danas da se uredbe o virusu korona moraju stalno prilagođavati i naglasio da je važno edukovati ljude da razumeju gde treba da nose masku, a gde za tim nema potrebe.\nIzbori su epidemiološki izazov\nČlan Kriznog štaba za borbu protiv virusa korona Predrag Kon ocenio je danas da epidemija stagnira i beleži blagi pad, ali je dodao da je usporavanje aktivnosti virusa sporije od očekivanog i da će predstojeći izbori biti "veliki epidemiološki izazov".\nRazvoj bustera za omikron\nDirektor američke farmaceutske kompanije Moderna Stefan Bansel ocenio je kao razumnu pretpostavku da se svet približava završnoj fazi pandemije virusa korona.\nŠvajcarska skraćuje karantin\nŠvajcarska će prepoloviti trajanje karantina na pet dana kako bi pomogla privredi da se nosi s talasom pandemije pruzrokovanim omikron varijantom virusa korona, javlja Rojters, pozivajući se na saopštenje švajcarske vlade.\nNevakcinisani da plate državi\nVlasti kanadske pokrajine Kvebek pripremaju plan kojim će zahtevati "zdravstveni doprinos" građana koji odbiju vakcinaciju protiv kovida-19 ako za to nemaju medicinske razloge, rekao je u utorak premijer Kvebeka Fransoa Legu, javlja Rojters.\nSumnje zbog četvrte doze\nRegulatorna agencija za lekove Evropske unije (EMA) izrazila je danas sumnju u potrebu četvrte doze vakcine protiv virusa korona, uz ocenu da je potrebno više informacija o brzoširećoj varijanti omikron i navela da pregovara sa proizvođačima za slučaj da najnoviji soj zahteva "ažuriranu vakcinu".\nU Evropi 7 miliona zaraženih\nViše od sedam miliona novih slučajeva omikron varijante virusa korona je zabeleženo u Evropi tokom prve nedelje ovog meseca, što je više od dvostrukog povećanja za samo dve sedmice, saopštila je danas Svetska zdravstvena organizacija (SZO).\nMeđunarodni filmski i muzički festival Kustendorf, koji je bio zakazan za 22. januar, zbog najnovijeg rasta infekcije kovid-19, i to njegovom veoma zaraznom omikron varijantom, odlaže se za nekoliko meseci, za mah, saopštili su danas organizatori.\nDesetkovani lekari u Batajnici\nDirektorka kovid bolnice u Batajnici Tatjana Adžić Vukičević izjavila je danas da je omikron soj virusa korona stigao i među lekare koji rade u crvenoj zoni bolnice i da je medicinski kadar "desetkovan".\nŠirom Ujedinjenog Kraljevstva od danas su pojednostavljeni zahtevi za testiranje na virus korona kako bi se skralo vreme izolacije za mnoge ljude, ali i da bi se ublažio nedostatak osoblja koji pogađa javne službe - od bolnica do sakupljanja smeća usred porasta broja zaraženih omikron sojem, javlja AP.


Priprema za indukovani porođaj - Smedia\nMnoge trudnice kojima je preporučen idukovani porođaj strahuju kako će podneti ovo iskustvo. Pitali smo Slađanu Crvenkov, višu medicinsku sestru i autorku edicije knjiga za trudnice i porodilje „Treba znati“ kako se pripremiti za ovo iskustvo. I evo šta je odgovorila.\nP: Šta preduzeti da bi se lakše podneo indukovani porođaj?\nOdgovor: Da bi porođaj protekao bez komplikacija, važno je da budete informisani o svim načinima njegovog završetka, eventualnoj stimulaciji, indukciji, primeni anestezije u porodiljstvu – kako prirodnim putem, tako i operativnim. Shodno tome konsultujte se sa svojim izabranim lekarom, ginekologom, akušerom – o svim opcijama za porođaj, te tražite da vam obrazloži potrebu za indukcijom. Najčešći razlog za izvođenje ove radnje jeste prekoračenje verovatnog termina za porođaj, rigidnost grlića materice i...


Evropska komisija: Za Zapadni Balkan 410 miliona evra\nEvropska komisija je danas saopštila da namerava da zemljama Zapadnog Balkana pruži finansijsku pomoć vrednu više od 410 miliona evra, povodom krize izazvane virusom korona, s tim da je 38 miliona evra namenjeno za hitnu nabavku najnužnije medicinske opreme i sredstava za zaštitu.\nKao kratkoročna i srednjoročna pomoć radi društvenog i ekonomskog oporavka regiona biće angažovano još 374 miliona evra.\nSrbiji je namenjeno 15 miliona evra kao urgentna podrška >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << zdravstvenom sektoru i više od 78 miliona evra za obnovu, posle okončanja krize.\n„Evropska unija je već finansirala prevoz u dva aviona više od 130 tona medicinske opreme radi borbe protiv virusa korona u Srbiji“, navela je Evropska komisija.\nBorel: EU ni u krizi ne zaboravlja na građane Z. Balkana\nŠef diplomatije EU Žosep Borel ocenjuje da u vreme borbe sa "krizom bez presedana" kakva je pandemija COVID-19 EU ne zaboravlja na građane sa Zapadnog Balkana.\nŽosep Borel u svom blogu piše da EU u borbi protiv krize COVID-19 i njenih posledica "mora da pokaže šta stvarno znači evropska i globalna solidarnost".\n"Solidarnost ne može biti smo reč koja ne podrazumeva i obavezu", kaže Borel.\nNapominjući da EU u trenucima odgovora na krizu "ne zaboravlja i građane sa Zapadnog Balkana", Žosep Borel podseća da je Unija objavila paket fiskalne pomoći zemljama regiona u visini od 38 miliona evra "hitne pomoći" za nabavku medicinske opreme, njen transport i trenutne potrebe građana.\n"Dodatno, EU će preusmeriti 374 miliona evra za socijalni i ekonomski oporavak regiona kada se kriza okonča, a kako bi se sačuvala radna mesta, preduzeća, socijalna davanja i nastavio život ljudi nakon pandemije", navodi Borel.\nU odnosu na ostale partnere sa Zapadnog Balkana, EU je ka Srbiji usmerila najvišu sumu kako trenutne pomoći (15 miliona evra) tako i naknadnog "paketa za oporavak" ( 78 miliona evra)\nZa hitne potrebe borbe protiv korona virusa Albanija je od EU dobila 4 miliona evra, BiH 7 miliona evra, Crna Gora 3 miliona evra, Severna Makedonija 4 miliona evra i Kosovo 5 miliona evra.\nKada je u pitanju socijalno ekonomski oporavak Albanija može da računa na 7 miliona evra EU pomoći, BiH 74 miliona evra, Crna Gora 50 miliona evra, Severna Makedonija 62 miliona evra i Kosovo 63 miliona evra.\n"Zapadni Balkana može da računa na solidarnost EU i to ne samo u kriznim vremenima", naglašava Borel.\nŠef diplomatije EU podseća da je EU glavni donator, investitor i trgovinski partner Zapadnog Balkana, a da je od 2014. godine do danas pomogla građane regiona sa donacijama u visi od 1 milijarde evra.\n"Vreme je budemo ozbiljni u solidarnosti i saradnji. Moramo da radimo zajedno, pomažući jedni druge, jer niko ne može sam da izađe na kraj sa trenutnom situacijom", zaključuje Borel.\n17:23: ČAČAK PROGLASIO VANREDNU SITUACIJU: Svakodnevno raste broj zara...\n17:23: FRANCUSKA AMBASADORKA SA MITROPOLITOM AMFILOHIJEM: Francuska i Ev...\n17:23: "KOMUNALNA" NE PIŠE KAZNU ZA NENOŠENJE MASKE: U gradskom prevoz...\n17:22: Kada dođe finiš sezone, Rid zaboravi da pobeđuje\n17:21: ODLUČENO Vanredna situacija i u Šapcu\n17:19: Godfri: Stvarno pomirenje Beograda i Prištine možda na dohvat r...\n17:18: Mihajlović: Most preko reke Ljuboviđe kod Ljubovije najkasnije ...\n17:18: MNOGI IGRAJU ZA PARE, NOVAK I NADAL ZA GREN SLEMOVE! Nekadašnji ...\n17:17: TELO VIŠE NE MOŽE: Čuveni napadač Liverpula odlazi u penziju\n17:17: U KC Niš razmatraju da nova zgrada postane kovid bolnica


Putin ponovo demantovao da se Moskva mešala u izbore u SAD: Hakeri su bilo gde (VIDEO) – NovostiDana.rs\nPutin ponovo demantovao da se Moskva mešala u izbore u SAD: Hakeri su bilo gde (VIDEO)\nHakeri koji su prema obaveštajnim službama SAD navodno uticali na američke predsedničke izbore mogli bi da se nalaze „bilo gde“, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin. „Hakeri se mogu nalaziti bilo gde. Oni mogu biti u Rusiji, Aziji… čak i u Americi, u Latinskoj Americi“, rekao je Putin u intervjuu za američku televiziju En-Bi-Si (NBC) koja je sinoć objavila delove intervjua a koji će u celini biti emitovan sutra.\nPutin je rekao da se možda radi o hakerima u SAD koji su vešto i profesionalno odgovornost za američke izbore prebacili na Rusiju.\n„Imajući u vidu neke kalkulacije za njih je bilo korisno da objave odredjene informacije, pa su ih i objavili, pozivajući se na Rusiju. Da li možete da zamislite tako nešto? Ja mogu“, rekao je ruski predsednik.\nRuski predsednik je i juče, na Medjunarodnom ekonomskom forumu u Sankt Peterburgu, demantovao da se Rusija mešala u američke predsedničke izbore.\nTe tvrdnje ne sadrže „ništa konkretno, već su samo pretpostavke“, rekao je Putin.\nAmeričke obaveštajne službe optužile su Rusiju da je hakovala elektronsku poštu demokrata za vreme predizborne kampanje, čime je navodno pomogla američkom predsedniku Donaldu Trampu da pobedi na izborima 8. novembra 2016.


PCVesti - Informaciona bezbednost u prvom planu Microsofta\nInformaciona bezbednost u prvom planu Microsofta\nBeograd, 28.02.2017. – Najnovije analize kompanije Microsoft i nezavisnih analitičkih kuća u oblasti informacione bezbednosti i sajber-napada pokazuju da su poslovne organizacije i individualni korisnici širom sveta ugroženiji nego ikada. Sajber-pretnje su sveprisutne – od hakerskih napada do organizovanih kriminalnih grupa oko sofisticiranih zloupotreba i finansijskih prevara kompanija, vladinih organizacija, društvenih mreža i pojedinaca. Ovaj globalni problem svakodnevno pogađa preko million ljudi, a svakih 7 minuta jedna kompanija postaje žrtva sajber-prevara.\nDa Srbija po tom pitanju nije izuzetak potvrđuju i podaci izneti na skupu „Informaciona bezbednost IKT sistema“, koji je danas u Beogradu organizovala kancelarija Microsofta u Srbiji u saradnji sa kompanijom E&Y (Ernst&Young). U cilju pravovremene prevencije, predstavnici velikih i srednjih preduzeća iz Srbije upoznati su tom prilikom sa najčešćim vrstama IT-bezbednosnih pretnji i napada, novitetima u domenu usaglašavanja sa lokalnom i regionalnom regulativom u oblasti zaštite podataka, kao i najsavremenijim informacionim rešenjima i praksama za zaštitu od sajber-pretnji.\n„Usled promena do kojih dovodi ubrzana digitalna transformacija organizacija, evidentna je i potreba za novim sigurnosnim rešenjima koja će omogućiti potpuno novi nivo zaštite“ – rekao je Nikola Orlić, direktor Sektora za korisnike iz javnog i komercijalnog segmenta, Microsoft Srbija i Crna Gora. „Dosadašnja bezbednosna rešenja, zasnovana isključivo na zaštiti IT infrastrukture od napada iz spoljnjeg okruženja, taj nivo zaštite više nisu u mogućnosti da pruže“, napomenuo je Orlić kao jedan od glavnih razloga zbog kojih Microsoft godišnje investira više od milijardu dolara u unapređenje bezbednosti cloud infrastrukture i servisa koje pruža korisnicima.\nSajber-kriminal je postao transnacionalni problem koji informacionu bezbednost svrstava u ključne prioritete ovdašnjih korisnika i organizacija. Microsoft „Mapa sajber napada u Srbiji“ predstavljena ovom prilikom pokazala je velike sličnosti sa zemljama u širem regionu Centralne i Istoče Evrope, a karakterišu je visoka koncentracija zlonamernog softvera (malware) – malicioznih programa koji napadačima omogućuju pristup i preuzimanje kontrole nad zaraženim računarom.\nPrema analizama BSA, u 2015. godini otkriveno je 430 miliona novih vrsta štetnih programa, što je 36% više nego prethodne godine, a više od 1 milijarde zapisa sa ličnim podacima je ukradeno ili izgubljeno u napadima na baze podataka. Istraživačka kuća IDC procenjuje da su globalni gubici izazvani sajber-napadima premašili 400 milijardi dolara u 2015. A osim finansijskih gubitaka, kompanije su pogođene podrivanjem ugleda i gubitkom poverenja klijenata.\nU maju naredne godine u Evropskoj Uniji stupa na snagu novi zakon o zaštiti podataka „General Data Protection Regulation“ (GDPR) – koji će iziskivati velike izmene i potencijalno značajne investicije na globalnom nivou svih organizacija koje se bave informacionim tehnologijama i koriste ih. Donošenje nove regulative, koja treba da zameni postojeću, staru dvadeset godina, jedan je od koraka ka adekvatnom usklađivanju sa savremenim digitalnim okruženjem i izazovima sa kojima se korisnici susreću u domenu privatnosti i zaštite podataka.\nIstraživanje EY o informacionoj bezbednosti pokazuje da kompanije u Srbiji prepoznaju važnost adekvatnog upravljanja rizicima u ovoj oblasti i usklađivanja sa zahtevima Zakona o informacionoj bezbednosti. Uprkos tome, većina (82%) i dalje nema implementiran formalni proces upravljanja sajber-pretnjama.\nUporedo sa pregledom noviteta u lokalnoj legislativi i najboljoj praksi za zaštitu informacija i podataka u EU i regionu, na skupu „Informaciona bezbednost IKT sistema“ istaknute su prednosti višedimenzionalnog pristupa sajber-bezbednosti koji Microsoft primenjuje u zaštiti identiteta, uređaja i informacija korisnika. „Microsoft Trusted Cloud“ pristup omogućuje organizacijama stvaranje bezbednijeg okruženja u odnosu na ranije prakse tako što podjednako pokriva aktivnosti pojedinačnih korisnika i bezbednost kompletne infrastrukture organizacija kroz spektar sigurnosnih rešenja za Windows 10, Office 365 i korporativnu mobilnost.\nKako bi pomogao kompanijama da odgovore na rizike usled korišćenja nelicenciranog i piratskog softvera, Microsoft je razvio koncept upravljanja softverskim resursima u organizacijama – Software Asset Management (SAM). SAM omogućava organizacijama detaljnu evidenciju i nadgledanje softvera koji koriste i ukazuje na najbolje prakse za definisanje i sprovođenje centralizovane politike upravljanja softverom. Pored toga, Microsoft SAM partneri pomažu preduzećima da identifikuju i softver u upotrebi koji IT odeljenja zvanično ne odobravaju, kao i da optimizuju inventar softverskih licenci, i na taj način smanje troškove i podignu bezbednost svojih sistema.\nU periodu od 13. do 19. februara 2017. gradovi u Srbiji izloženim najvećem broju pretnji su Beograd, Niš, Novi Sad, Kragujevac, Kruševac i Jagodina. Većina sajber napada u Srbiji u periodu od 1. do 31. decembra 2016. uzrokovane su zlonamernim programima Conficker, Bladabindi & Jenkcuc i Dorkbot.\nPrema Microsoft bezbednosno-informativnom izveštaju, malware koji se najčešće mogao naći u Srbiji tokom prve polovine 2016. godine bili su Trojanci. Nalazio se na 20.1 procenata ispitanih kompjutera, što je povećanje u odnosu na 18 procenata koliko je bilo u prvom kvartalu 2016. Trojanci su najčešći tip malicioznih programa. Za razliku od virusa, Trojanci ne mogu da se šire sami – oslanjaju se na to da ih korisnik greškom pokrene na svom kompjuteru, ili da poseti hakovanu ili malicioznu web-stranicu. Neki od primera Trojanaca su: Dinamer, Ksadupi, Skeeiah, Spursint, Lodbak. Druga po redu najčešća pretnja su računarski crvi (worms), a treći Obfuscators i injector (izvor: MSIR vol. 21, MS Malware Protection Center)\nIndustrije koje su širom sveta imale najveći broj sajber-napada u 2015. godini uključuju zdravstvo, proizvodnju, finansijske usluge, vladine institucije i transport.\nOsnovana 1975. godine, kompanija Microsoft (Nasdaq “MSFT”) je svetski lider u pružanju računarskih tehnologija uključujući softver, usluge i rešenja koja korisnicima i kompanijama pomažu da ostvare svoj puni potencijal. Microsoft se odnosi na Microsoft Corp. i njene podružnice, uključujući Microsoft Mobile Oy, koja razvija, proizvodi i distribuira Lumia, Asha i Nokia X mobilne telefone i druge uređaje. Microsoft u Srbiji počeo je sa radom 2002. godine. Te godine su predstavnici Vlade Republike Srbije potpisali sporazum o strateškoj saradnji u oblasti IT-ja sa Bilom Gejtsom. Od svog osnivanja do danas, Microsoft u Srbiji ostvario je zavidne rezultate, definišući tako značajne pomake u razvoju lokalnog IT tržišta. Svesni da je smanjenje stope piraterije jedan od preduslova ulaska Srbije u Evropsku Uniju, lokalna kancelarija posvetila se kontinuiranom radu na legalizaciji softvera u Srbiji i borbi protiv piraterije.\nU septembru 2005. godine, Microsoft je otvorio razvojni centar u Beogradu (Microsoft Development Center Serbia – MDCS). Otvoren kao četvrti razvojni centar Microsoft-a u svetu, MDCS tim danas čini više od 200 perspektivnih, mladih ljudi, vrhunskih stručnjaka iz oblasti kompjuterskih nauka i primenjene matematike. Prosečna starost tima je ispod 30 godina. Zahvaljujući kompaniji Microsoft, svi oni su ostali u Srbiji. MDCS nastao je sa idejom da, angažovanjem talenata iz Srbije i regiona, uzme aktivno učešće i doprinese razvoju novih Microsoft tehnologija. Svaki član MDCS tima svojim idejama i posvećenošću utiče na veliki broj ljudi, menjajući njihov pogled na svet i olakšavajući njihov svakodnevni život. Svi Microsoft projekti razvijeni u Srbiji su priznati od strane kompanije Microsoft i miliona korisnika na globalnom nivou, što dodatno promoviše Srbiju i ucrtava je kao stratešku tačku na tehnološkoj mapi sveta.\nPonovo otvoren iStyle, uređen po uzoru na svetske Apple Premium Reseller prodavnice\nIntel objavljuje detalje o osmojezgarnom procesoru Xeon\nJoš komfornija i sigurnija kupovina ulaznica putem interneta\nICBPI I BASSILICHI S.p.A. – ZAJEDNIČKO SAOPŠTENJE ZA MEDIJE\nVeeam je predstavio novu integraciju dostupnosti za Cisco HyperFlex


Trka na 400 metara sa preponama - Blic Sport\nŠampion Evrope na 400 metara sa preponama pozitivan na doping\nAktuelni šampion Evrope na 400 metara s preponama Briranac Ris Vilijams bio je poztivan na doping i privremeno je suspendovan sa svih takmičenja, uključujući i Komonvelt igre u Glazgovu.\nBekrić se za juriš na tron Evrope priprema u Africi\nEmir Bekrić, zajedno sa trenerom Mirjanom Stojanović, kreće put Južne Afrike, na važan deo priprema u ovom delu godine.\nBekrić se vraća na mesto uspeha, trči na mitingu u Moskvi\nNaredna stanica Emira Bekrića u ovom delu zimske sezone je Moskva, gde će na dvoranskom mitingu u nedelju trčati u trci na 400 metara sa preponama.\nBekrić: Cilj je rezultat ispod 47.70\nNajbolji srpski atletičar Emir Bekrić rekao je da mu je cilj da na dvoranskom mitingu u Beču ostvari rezultat ispod 47.70 skundi.\nNikolić primio Bekrića: Veće nagrade za rezultate\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić primio je u Beogradu Emira Bekrića, zajedno sa ličnim trenerom Mirjanom Stojanović i delegacijom koju je predvodio predsednik Atletskog saveza Srbije Veselin Jevrosimović.\nBekrić: Trčao sam za celu Srbiju, potpuno smo poludeli\nOsvajač bronzane medalje na Svetskom prvenstvu u Moskvi, srpski atletičar Emir Bekrić rekao je da još nije svestan šta je uradio i da finalnu trku na 400 metara sa preponama nije trčao samo za sebe, već za celu Srbiju.\nPogledajte: istorijski finiš Emira Bekrića u finalu Svetskog prvenstva!\nEmir Berkić je, iako su mu samo 22 godine, napravio neverovatan podvig na šampionatu planete u atletici, osvojivši bronzanu medalju u trci na 400 metara sa preponama. Pogledajte kako je tekla ta trka.\nSrpski sportisti oduševljeni Emirom: Koji kralj!\nNeverovatan finiš Emira Bekrića u finalu trke na 400 metara sa preponama na Svetskom prvenstvu i osvojena bronza oduševili su brojne srpske sportiste.\nBekrić: Mogu da trčim ceo dan, finale je rezultat sjajne atmosfere\nSrpski atletičar Emir Bekrić nije krio oduševljenje plasmanom u finale na 400 metara sa preponama na Svetskom prvenstvu u Moskvi i najavio je da neće biti problema u finalu.


POLICIJA IDENTIFIKOVALA VINOVNIKA INCIDENTA KOJI SE DOGODIO U PRIBOJU NA BADNJE VEČE\nGoran 10 januar 2022\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Priboju identifikovali su osamnaestogodišnjeg mladića, koji je kako se opravdano sumnja, u noći između 6. i 7. januara izazvao incident u kome je pevajući pozivao na pucanje u džamije.\nOdmah po objavljivanju snimka na društvenim mrežama, na kome mladić peva pesmu neprimerenog sadržaja vređajući nacionalna I verska osećanja građana druge vere, policija je pokrenula istragu i vrlo brzo identifikovala učesnika ovog događaja. O događaju je obavešteno nadležno tužilaštvo, po čijem nalogu se intenzivno radi na rasvetljavanju svih činjenica i okolnosti.\nU cilju rasvetljavanja svih okolnosti I identifikaciji učesnika incidenta koji se takođe dogodio u Priboju pred Novu godinu, a u kom su učestvovali I pripadnici pogranične policije koji su pevali pesme koje veličaju I pozivaju na zločin, minister Aleksandar Vulin formirao je radnu grupu koja ima zadatak da urgentno sprovede i završi disciplinske postupke protiv policijskih službenika granične policije u Priboju. Radnu grupu čine rukovodioci Uprave granične policije, koji će danas će održati sastanak sa rukovodiocima i starešinama Regionalnog centra prema Crnoj Gori u Priboju, navodi se u saopštenju.\nБИСТРИЦА: УХАПШЕН БЕОГРАЂАНИН ЗБОГ ПОСЕДОВАЊА АМФЕТАМИНА