Koliko često bi trebalo brisati prašinu: Odgovor bi mogao da vas iznenadi\nA. J. 11. februara 2022. 19:41\nPrašina se zapravo sastoji od čestica kao što su ćelije ljudske kože, vlakna tkanine, perut kućnih ljubimaca, izmet grinja, kao i prljavštine i krhotina. Brisanje prašine je neophodan posao iz nekoliko razloga, prenosi The Spruce, ali znate li koliko se često zapravo prašina treba brisati?\nPrašina na površinama može učiniti da površine izgledaju prljavo, ali može i uzrokovati grebanje i oštećenje kućanih površina. Prašina takođe predstavlja alergiju i probleme s disanjem za mnoge grupe ljudi. Brisanje prašine kao redovan posao može da zaštiti članove porodice i površine naših domova.\nAko niko u vašem domaćinstvu ne pati od alergija, nećete morati da brinete o zdravstvenim efektima prašine, ali i dalje ćete morati nedeljno da brišete prašinu s elektronike i nameštaja kako biste sprečili nakupljanje koje može da izgrebe, ošteti i začepi površine u vašem domu. Brisanje prašine treba se obavljati samo prema potrebi, a možda će zahtevati vašu pažnju samo jednom mesečno.\nAko imate osobe alergične na prašinu u svom domu, možda ćete morati da brišete prašinu s mesta koja privlače prašinu poput elektronike i nameštaja svake nedelje do dve nedelje. Svakih sedam do 15 dana očistite okvire vrata, tavanice i ostalo kako biste sprečili nakupljanje koje može izazvati alergijsku reakciju. Budite sigurni da koristite alat za brisanje prašine koji neće samo širiti prašinu nazad u vazduh.


Po završetku Svetogorske, Vesić je najavio početak obnove donjeg dela Takovske, od Ulice 27. marta do Jaše Prodanovića, koja će biti završena pre početka nove školske godine, 3. septembra.\n- Rekonstrukciju velikih ulica pokušavamo da radimo tokom letnjih meseci kada ima manje saobraćaja, kada jedan deo Beograđana odlazi na odmore, kada škole ne rade - naglašava Vesić za TV "Pink".\nNovi izazov za beogradske putare\n- U petak 6. juna će biti pušten u saobraćaj Bulevar kneza Aleksandra Karađorđevića, čak 22 dana ranije nego što je bilo planirano. Radovi su i u Bulevaru oslobođenja, a biće gotovi do 1. septembra, odnosno do početka školske godine - podvukao je Vesić.\nOn je istakao i da je sinoć u saobraćaj pušten Smederevski put, koji prolazi od centra Grocke do Smedereva, gde je u petak bujica odnela most, te je saobraćaj bio obustavljen.\nGročanski putevi nakon poplave\n- Od noćas automobili mogu da koriste direktnu vezu od centra Grocke do Smedereva, a sada krećemo u projektovanje izgradnje mosta kako bismo što pre dobili novi most - ukazao je Vesić.\nZamenik gradonačelnika je najavio da će u petak u Direkciji za građevinsko zemljište biti potpisana odluka o izboru za najpovoljnijeg izvođača za rekonstrukciju Trga republike, a 15. jula, kaže, biće izdata građevinska dozvola.\nJUČE VOZOVI, SUTRA GALERIJA Otvara se specijalna izložba na staroj železničkoj stanici\nGDE JE TAJ PROKOP? Sa ovog mesta u Beogradu će uskoro kretati svi vozovi, a čak ni Beograđani ne znaju kako do njega da stignu\nFAJRONT ZA STANICU BEOGRAD Od nedelje Beograd centar postaje GLAVNA STANICA, a ovo su POLASCI VOZOVA\n- Art galerija i Savski trg biće urađeni od novca preduzeća "Beograd na vodi". Savski trg biće uređen kao kružni trg, oko kojeg će kružiti tramvaji, a u centru trga nalaziće se spomenik Stefanu Nemanji, koji će biti postavljen 28. juna sledeće godine - kaže Vesić.\nBudući izgled Savskog trga


Druga prolećna "Cvetna pijaca"\nHome / Najave događaja / Druga prolećna “Cvetna pijaca”\n20. i 21. april 2018. godine na platou ispred SPENSa\nProlećni ciklus cvetnih pijaca smo odlično započeli i nastavljamo u istom tempu. Ovaj petak i subotu organizujemo drugu Cvetnu pijacu, koje Pokret gorana Novog Sada organizuje već petnaestu godinu sa ciljem da svi Novosađani/ke i posetioci Novog Sada na jednom mestu pronađu sve što im je potrebno za uređenje njihovih vrtova, balkona i domova.\nNa prvoj ovogodišnjoj “Cvetnoj pijaci” svoje proizvode će građanima i posetiocima Novog Sada predstaviti oko 70 proizvođača cveća i sadnica i 13 proizvođača meda i zdravstveno-bezbedne hrane.\nNaši izlagači su pripremili raznovrsnu ponudu sezonskog cveća, sadnica četinara i lišćara, kaktusa, perena, opreme za sadnju i baštu, tako da vas pozivamo da nas posetite i pronađete nešto za sebe i svoje najmilije.\nNarednu “Cvetnu pijacu” planiramo da organizujemo 27. i 28. aprila 2018. godine.


Haradinaj premijer Kosova uz pomoć glasova Srpske liste - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Haradinaj premijer Kosova uz pomoć glasova Srpske liste\nHaradinaj premijer Kosova uz pomoć glasova Srpske liste\nDanas online09.09.2017. 21:32\nRamuš Haradinaj izabran je za predsednika vlade Kosova, a za njegov izbor su glasali i poslanici Srpske liste.\nHaradinaj je izabran za kosovskog premijera sa 62 glasa od ukupno 120 poslanika skupštine Kosova. On je izjavio večeras da Srpska lista nije imala nikakva uslovljavanja da bi njeni poslanici glasali da bude izabran za premijera Kosova.\n„Ne znam pod kojim uslovima je glasala Srpska lista, ja nisam video nikakav uslov“, rekao je Haradinaj u Skupštini Kosova u prvom obraćanju novinarima nakon što je izabran za premijera.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić ocenio je večeras za RTS da je nova kosovska vlada šesta sa takvim sastavom, ali da je različito to što ona danas zavisi od srpskih predstavnika koji su jedinstveni i u koordinaciji sa Beogradom od koga će uvek imati svu podršku.\nĐurić je danas ranije izjavio da će Haradinaja i dalje država Srbija tretirati isto kao i do sada, i da neće odustati od poternice raspisane zbog sumnje da je počinio ratne zločine, kao i da se „odnos prema zločincima i teroristima iz takozvane OVK neće menjati“.\nSrpska lista pružila je podršku koaliciji koja je predložila Haradinaja za mandatara za sastav vlade Kosova, i imaće tri ministra u njoj, zbog toga što smatra da će itekako da se izbori za formiranje Zajednice srpskih opština i prava srpskog naroda, saopštili su danas njeni predstavnici.\nSrpska lista će u kosovskoj vladi imati tri predstavnika – Dalibor Jeftić biće zamenik premijera i ministar za povratak i zajednice, Ivan Teodosijević ministar za lokalnu samoupravu i Dejan Rikalo ministar poljopriverede i šumarstva. Predsednik Srpske liste Goran Rakić rekao je da je od početka bilo jasno da kosovski Srbi ne mogu birati političke predstavnike Albanaca na Kosovu, a da se za bolji život Srba mogu boriti kroz institucije i za skupštinskom govornicom.\nSrpska lista će biti ledolomac koji će se boriti za bolji život, ekonomski razvoj i opstanak Srba na Kosovu, poručio je on. Na pitanje s kim su iz koalicije PAN pregovarali o uslovima podrške 10 poslanika Srpske liste i ulasku u Vladu, niko od njih, ni pored više ponovljenih pitanja, nije hteo dati konkretan odgovor.\n„Uslovi su više nego jasni – kruna svih naših zahteva je stvaranje Zajednice srpskih opština onako kako je dogovoreno u Briselu, a pored toga i zaštita imovine i povratak raseljenih“, naveo je Igor Simić, poslanik. On je objasnio da srpski poslanici u Skupštini Kosova neće dizati ruku za Haradinaja, nego za „srpske predstavnike koji će se boriti za bo0lji život Srba na Kosovu“.\nHaradinaj je u kraćem obraćanju izneo program i u jednom delu svog izlaganja se obratio na srpskom.\nHaradinaj: Dijalog sa Beogradom nema alternativu :: https://t.co/eeroZ0Ph7B #rtsvesti pic.twitter.com/79jvMl1B5u\n— RTS Vesti (@RTS_Vesti) September 9, 2017\n– Unutrašnja stabilnost zemlje, ekonomsko i političko jačanje, unutrašnje reforme i uspostavljanje potpune vlasti institucija sistema na celoj teritoriji Kosova su prioriteti – rekao je Haradinaj.\nOn je istakao da je za „nastavak dijaloga sa Srbijom, koji bi trebalo da dovede do međusobnog priznavanja i učlanjenja Kosova u EU“, a na spskom jeziku je poručio da su Albanci uvek poštovali druge narode, te da će to činiti i on kao budući premijer.\nPrema navodima medija sednici su prisustvovali ambasador SAD-a Greg Delavi, šefica Kancelarije EU na Kosovu Natalija Apostolova, komandant KFOR-a Đovani Fungo i drugi međunarodni zvaničnici i naravno mnogobrojne novinarske ekipe.\nPrva čestitka stigla je na Tviteru od predsednika Kosova Hašima Tačija.\nCongratulations to the new government of #Kosovo and Prime Minister @haradinajramush. Wish you good luck in important work that we have.\n— Hashim Thaçi (@HashimThaciRKS) September 9, 2017\nSNS: DS, Janković, Jeremić i Dveri zastupnici politike Envera Hodže i veliko-albanskog koncepta\nNakon izbora Ramuša Haradinaja i negodovanja srpske opozicije zbog podrške Srpske liste oglasila se Srpska napredna stranka.\n“Demokratska stranka, zajedno sa svojim koalicionim partnerima, Sašom Jankovićem, Vukom Jeremićem i Dverima, još jednom je pokazala da su oni zastupnici politike Envera Hodže i veliko-albanskog koncepta, navodi se u saopštenju.\nKako se dalje dodaje Aljbin Kurti, najdosledniji sledbenik politike Envera Hodže, rodonačelnika politike stvaranja Velike Albanije, uživa nedvosmislene simpatije od strane Demokratske stranke, Jankovića, Jeremića i Obradovića koji danas otvoreno navijaju za njega i javno ga podržavaju.\n9 reagovanja na “Haradinaj premijer Kosova uz pomoć glasova Srpske liste”\n09. septembra 2017. u 23.57\nJel““ to Srbi glasaju za onog za koga je vrli vojni ministar Julin izjavio: "Posebno je (Haradinaj) prepoznao da ću ja braniti svoju zemlju i Srbe na KiM i da nikada neću priznati nezavisnost Kosova i Metohije"? Pa je "junačina" još izjavila: "Mi ćemo sačekati, kao što smo čekali i sa ratnim zločincima iz Drugog svetskog rata da prođu decenije pre nego što su upoznali lice pravde. Sačekaćemo i Haradinaja." Pa je još "patriot" zapretio Haradinaju: "Tebe čeka zatvor u Nišu!" A kad znamo da je Julin samo megafon najglavnijeg među glavnima onda se pitamo što su pravili onaj cirkus sa Francuskom? Kad god mrdnem bilo gde u neki normalni svet ljudi mi se, onako kultivisano, smijulje u lice kad kažem da sam iz ponosne zemlje Srbije. A Srbi sa Kosova bi trebalo dugo, dugo da drže prst na čelu. To im jedini spas.\n10. septembra 2017. u 00.01\nDanas je Srbija priznala Kosovo definitivno, a Vučić je ušao u istoriju. Nema više tzv Kosovo i slično, a Srbima treba obustaviti svaku vrstu pomoći. Tu su Tači i Haradinaj osvedočeni prijatelji Srba pa neka se njima obrate, dosta je Srbija njih izdržavala.\n10. septembra 2017. u 00.26\nBraca Srbi napokon resila da uzmu stvari u svoje ruke i da se udruze u zajednickom poduhvatu…\nPotpredsednik Narodne stranke (NS) Miroslav Aleksić izjavio je danas da u Negotinu, gde ta stranka učestvuje na loklanim izvborima, partijska mašinerija Srpske napedne stranke (SNS) zastrašuje i preti otkazima zaposlenim u javnim preduzećima i državnim ustanovama ako "ne glasaju za režim i ne prikupe sigurne glasove".\nInicijalni Briselski sporazum, postignut u aprilu 2013, kako bi...


„Schneider Electric“ predstavio „Galaxy 300i UPS“ sistem - Gradjevinarstvo.rs\n„Schneider Electric“ predstavio „Galaxy 300i UPS“ sistem\nKompanija "Schneider Electric", svetski stručnjak u upravljanju energijom najavila je lansiranje "Galaxy 300I MGE UPS" sistema.\n"Galaxy 300I" sistem pruža pojednostavljeno i pouzdano rešenje za zaštitu malih i srednjih preduzeća, poslovnih zgrada i tehničkih uređaja. Ovaj sistem pruža pouzdanu zaštitu napajanja, robusno i jednostavno rešenje za instalaciju sistema, a sve to sa najboljim odnosom cene i performanse.\n"Galaxy 300I" je trofazni UPS proizvod koji je u potpunosti u saglasnosti sa RoHS (Restriction of the use of Hazardous Substances – Ograničenja u upotrebi opasnih supstanci) standardom. Efikasnost uređaja iznosi i do 90,5% sa izlaznog transformatora, što je više od ostalih UPS sistema sa sličnim karakteristikama. Ova efikasnost pruža niže operativne troškove, kao i niže troškove hlađenja na srednji ili duži period korišćenja.\nUPS sistem koristi On-line double conversion pružajući time uredno i pouzdano napajanje. "Galaxy 300I" nudi integrisani transformator, internu mehaničku zaobilaznicu koja pruža više nivoe dostupne energije. Ove osobine, u kombinaciji sa kompaktnim dizajnom i jednostavnom instalacijom ispunjavaju sve ključne zahteve kupaca za trofaznim UPS uređajima sa 10-40kVA rasponima snage.\n- Povratne informacije od naših partnera i ključnih kupaca pokazuju da su snaga, pouzdanost, mogućnost upravljanja i praktičnost ključna pitanja na koja UPS sistemi trebaju da odgovore kod korisnika sa niskim i srednjim energetskim potrebama - objašnjava Vasilije Kodžopeljić, direktor sektora IT biznis.\n- Novi "Galaxy 300I" sistem je dizajniran da dostavi UPS koji je jednostavan za instalaciju i rad, ali i pristupačan po ceni. Ovaj proizvod je idealno rešenje za krajnje korisnike koji kupuju trofazni UPS po prvi put - dodao je Kodžopeljić.\nKorisnici su u mogućnosti da prate i upravljaju energetskim zahtevima lokalno i daljinski putem jednostavnog web/SNMP interfejsa i jednostavnog displeja koji podržava 18 jezika.


Kragujevčanin Lazar Anić šesti u Evropi u skoku u dalj – Veliki Park\nNa Evropskom dvoranskom prvenstvu u atletici, Kragujevčanin Lazar Anić je sa skokom u dalj od 7.81 u finalu, zauzeo šesto mesto i tako se našao među osam najboljih u Evropi.\nO utiscima sa takmičenja, postignutom rezultatu kao i o predstojećim planovima, Anić je razgovarao prilikom susreta sa članom Gradskog veća za sport Predragom Stevovićem koji je izrazio zadovoljstvo zbog značajnog uspeha našeg proslavljenog atletičara i reprezentativca.\nLazar Anić zbog povrede u nekom trenutku nije imao dovoljno sreće ali se danas vraća kao feniks, što grad Kragujevac izuzetno ceni i podržava njegov napor da se vrati u sam vrh atletike, kazao je Stevović. Grad Kragujevac bodri svoje vrhunske sportiste i želja nam je da pomognemo na način kakav oni to zaslužuju, a uveren sam da je postignuti rezultat na Evropskom prvenstvu tek početak Lazarevog puta do još boljih rezultata. Kroz finansijsku podršku njegovom Atletskom klubu „Radnički“, grad Kragujevac želi atletici da vrati epitet „kraljice sporta“. Sreća je što danas imamo jednog Lazara Anića koga ćemo podržati na putu ka uspehu a radićemo i sa mlađim selekcijama kako bi iznedrili još vrhunskih sportista, poručio je Stevović.\nUz zahvalnost što grad Kragujevac podržava i prati njegov rad, Lazar Anić je kazao da je njegov cilj osvajanje bodova za učešće na Olimpijskim igrama. Pre Evropskog prvenstva cilj je bio da budem bolji nego 2017. godine, ali sam, kaže Anić, zadovoljan postignutim rezultatom jer je zbog povrede u kvalifikacijama bilo pitanje i da li ću uopšte moći da nastavim,\nZa ovu godinu cilj je Evropsko prvenstvo i u junu državno, koje donose bodove za Olimpijske igre, a s obzirom na to koliko je trenirao zadnjih godinu dana Anić je spreman da ostvari potrebnu normu.


Nasralah je to rekao u televizijskom obraćanju, nekoliko dana nakon jednog od najgorih uličnih nasilja u Bejrutu u poslednjih više nego 10 godina, u kojem je sedam ljudi stradalo.\nHezbolah je optužio stranku hrišćanskih Libanskih snaga da je odgovorna za nasilje, što je njen lider, Samir Žaža demantovao, podseća Rojters.\n- Savetujem Libanske snage i njihovog lidera da potpuno odustanu od ideje o građanskom ratu i unutrašnjih sukoba. Vaše računice su pogrešne... region nikada nije video tako snažan Hezbolah kao sada - rekao je Nasralah.\nDo nereda na ulicama Bejruta došlo je u četvrtak, tokom protesta protiv glavnog sudije u istrazi o prošlogodišnjoj eksploziji u luci libanske prestonice.\nSedam osoba je ubijeno u pucnjavi, koja je izbila kada su pripadnici šitskog Hezbolaha i Amala krenuli na proteste.


EKSKLUZIVNO: Kako je izgledalo poslovanje Narodne banke Srbije u 2016. godini\nŽiva aktivnost sa mrtvim kapitalom\nKad se sve sabere, Narodna banka Srbije je u prošloj godini postigla jedno veliko ništa. Još gore od toga: "naprednjačka" politika ove najvažnije finansijske ustanove, zakopala je Srbiju još dublje u finansijsku krizu, iz koje u ovom veku sigurno neće izaći. Narodna banka Srbije ovih dana objavila je tri dokumenta, za 2016. godinu, i to: Godišnji izveštaj o poslovanju i rezultatima rada, Godišnji izveštaj o monetnoj politici i Godišnji izveštaj o stabilnosti finansijskog sistema.U finansijskom sektoru najveće negativnosti su ispoljene na poziciji slobodnih novčanih sredstava u iznosu od 4,5 milijardi evra koje banke nemaju kome da plasiraju, zatim u iznosu od 2,8 milijardi evra na poziciji nenaplativih kredita i 2,3 milijarde evra plasiranih u državne hartije od vrednosti. Devizne rezerve Narodne banke Srbije su na dan 31. decembra 2016. godine, iznosile 10,2 milijarde evra i bile su manje za 173,4 miliona evra u odnosu na kraj 2015. godine!\nČlanom 95. Ustava utvrđeno je da je Narodna banka, centralna banka Republike Srbije, da je samostalna i da podleže nadzoru Narodne skupštine, kojoj i odgovara, da njenim radom rukovodi guverner, dok je stavom 2. člana 107. Ustava propisano da ova banka ima pravo predlaganja zakona iz svoje nadležnosti. Analizom ovih izveštaja mogu se izvesti brojni zaključci, a među njima i sledeći:\nNarodna banka Srbije obavezna je da ovaj izveštaj podnose Narodnoj skupštini za prethodnu godinu, najkasnije do 30. juna naredne godine (to se opet nije desilo u roku, nego daleko nakon njega). Taj izveštaj sadrži podatke o ostvarenju ciljeva i obavljanju funkcija Narodne banke Srbije, i to funkcija koje se odnose na monetarnu i deviznu politiku, upravljanje deviznim rezervama, mere i aktivnosti radi očuvanja i jačanja stabilnosti finansijskog sistema, kontrolu banaka i osiguravajućih organizacija, nadzor nad upravljanjem dobrovoljnim penzijskim fondovima, nadzor nad obavljanjem poslova lizinga, nadzor nad pružanjem platnih usluga i izdavanjem elektronskog novca, izdavanje novčanica i kovanog novca i upravljanje tokovima gotovine, kao i upravljanje platnim sistemom. Izveštaj sadrži i prihode, rashode i rezultat ostvaren u poslovanje ove centralne ustanove, kao i zakonodavno - pravne aktivnosti, međunarodnu saradnju, zaštitu korisnika finansijskih usluga, te rad Zavoda za izradu novčanica i kovanog novca - Topčider, kao i podatke o ostalim aktivnostima Narodne banke Srbije.\nOsnovni cilj Narodne banke Srbije jeste postizanje i održavane stabilnosti cena, pa odmah ovde ističemo da je taj cilj i ostvaren, jer je inflacija u 2016. godini iznosila 1,2 odsto.\nProgram monetarne politike Narodne banke Srbije u 2016. godini predviđao je da će monetarna politika biti biti ekspanzivna, kako bi davala podstrek započetom ekonomskom oporavku. U januaru 2016. godine referenta kamatna stopa iznosila je 4,5%, da bi već u februaru pala na 4,25%, te se po odluci Izvršnog odbora Narodne banke do jula ta referentna kamatna stopa nije menjala, kada je snižna na 4% i do kraja 2016. godine nije menjana. Obavezne rezerve banaka kod Narodne banke Srbije koje su u primeni od 2011. godine, tokom 2016. godine, nisu menjane.\nOd septembra 2015. godine nastavljen je proces postepenog smanjenja stopa obavezne rezerve na devizne obaveze sa ugovorenom ročnošću do i preko dve godine, i u tom ciklusu u šest narednih meseci ove stope snižene za po jedan procentni poen. Taj proces je okončan u februaru 2016. godine, kada su te stope utvrđene na nivou od 20 odsto za obaveze sa ugovorenom ročnošću do dve godine i na nivou od 13 odsto za obaveze sa ugovorenom ročnošću preko dve godine. Na osnovu Odluke iz decembra 2015. godine stopa obavezne rezerve na dinarske obaveze indeksirane deviznom klauzulom počev od januara 2016. godine povećana je sa 50% na 100 odsto.\nOperacije na deviznom tržištu u skladu sa Programom monetarne politike za 2016. godinu Narodna banka Srbije je nastavila da sprovodi režim plivajućeg deviznog kursa, pa je više puta intervenisala na deviznom tržištu radi smanjenja prekomernih kratkoročnih oscilacija deviznog kursa, očuvanja stabilnosti finansijskog sistema i održavanja adekvatnog nivoa deviznih rezervi.\nFinansijske institucije nad kojima Narodna banka Srbije vrši kontrolu i nadzor su: 30 banaka, 16 davalaca finansijskog lizinga, 23 društva za osiguranje i 7 dobrovoljnih penzijskih fondova.\nU bankarskom sektoru nastavljen je trend smanjenja broja zaposlenih, započet još 2009. godine, jer je samo u 2016. godini broj zaposlenih u bankarskom sektoru smanjen za 410 zaposlenih, pa je na kraju te godine iznosio 23.847 lica. Prema evidenciji Narodne banke Srbije u ukupnoj bilansnoj sumi banaka banke u vlasništvu stranih lica učestvuju sa 76,7 odsto, državne banke 17,3 odsto, a banka u vlasništvu domaćih privrednih lica i građana sa šest odsto...\nOd banaka u vlasništvu stranih lica, najveće učešće u ukupnoj aktivi imale su banke iz Italije (27,3%), Austrije (15,2%), Grčke (12,4%) i Francuske (10,1%). Dok se na banke iz ostalih deset zemalja odnosilo 11,7 odsto. U strukturi aktive ukupnog bankarskog sektora dominatno učešće imaju sledeće pozicije: 53,9% krediti i potraživanja od komitenata, 17,1% finansijska sredstva raspoloživa z prodaju, 14,9% gotovina i sredstva kod centralne banke, 6,5% krediti i potraživanja od banaka i drugih finansijskih organizacija, 2,8% finansijska sredstva koja se drže do dospeća, 1,6% nekretnine i oprema. 3,2% sve ostale pozicije aktive.\nVidljivo je da je na poziciji finansijska sredstva raspoloživa za prodaju veoma visok nivo sredstava van funkcije koji je na kraju 2016. godine dostigao 555 milijardi dinara, ili, čak 4,5 milijardi evra, što čini skoro trećinu ukupnog iznosa datih kredita komitentima.\nU strukturi pasive bankarskog sektora dominantno učešće imaju sledeće pozicije: 68,0% depoziti i ostale obaveze prema komitentima, 9,6% depoziti i ostale obaveze prema bankama i drugim finan. organizacijama, 2,9% ostale pozicije pasive.\nUkupan kapital banaka čini 19,5 odsto, što je nešto niže od petine ukupno raspoloživog bankarskog potencijala. Interesantno je da je ukupan kapital banaka (akcijski kapital, rezerve i neraspoređena dobit umanjena za nepokrivene gubitke) iznosi 632,5 milijarde dinara, ili 5,1 milijardu evra i samo je veći za 77,5 milijardi dinara od iznosa finansijskih sredstava koje banke ne mogu danas plasirati, jer u privredne subjekte, javna preduzeća i stanovništvo nemaju pouzdanog komitenta kome mogu dati kredit. Da nije države kao kupca blagajničkih zapisa i obveznica stanje u bankarskom sektoru bilo bi znatno lošije.\nOno što posebno zabrinjava u bilansima naših banaka je da su devizna sredstva i sredstva zaštićena deviznom klauzulom u aktivi dostigla 60,5 odsto, a u izvorima sredstava u pasivi 57,9 odsto.\nNenaplativi krediti smanjeni su na kraju 2016. godine na 17 odsto ukupno bruto odobrenih kredita, što je za 4,6 procentnih poena niže nego pre godinu dana. Bruto nenaplativi krediti iznosili su 345,8 milijardi dinara, ili 2,8 milijardi evra. U tom iznosu privredni subjekti učestvuju sa 172,8 milijardi dinara, a fizička lica 84 milijarde dinara, a privredna društva u stečaju 81,1 milijardu dinara, za koj društva je nenaplativost dostigla skoro sto odsto, odnosno 99,9 odsto. Najveći nivo nenaplativih kredita zabeležen je u građevinskom sektoru (30,9%), dok je učešće nenaplativih kredita od privrednih subjekata u stečaju smanjeno na kraju 2016. godine i iznosilo je 23,5 odsto. Učešće nenaplativih kredita svih fizičkih lica iznosi 24,2 odsto. Svi nenaplativi krediti su u velikoj meri „pokriveni" ispravkama vrednosti, u skladu sa međunarodnim računovodstvenim standardima i ta ispravka dostigla je nivo od 67,8 odsto, dok sa obračunatim rezervom za procenjene gubitke su 118,9 odsto.\nProširen je oblik nenaplativih kredita koje banke mogu da ustupaju drugim pravnim licima, tako da, pored dospelih potraživanja, predmet ustupanja mogu da budu i potraživanja koja nisu dospela, ali se smatraju problematičnim.\nDepoziti i ostale obaveze prema komitentima na kraju 2016. godine iznosili su 2.202 milijarde dinara, ili 17,8 milijardi evra.\nOstvarena neto dobit i neto gubitak banaka\nU 2016. godini 19 banaka je pozitivno poslovalo i iskazalo neto dobitak u toj godini u iznosu od 41,4 milijarde dinara, dok je ostalih 13 banaka poslovalo sa neto gubitkom u iznosu od 20,1 milijardu dinara, tako da je u prebijenom iznosu iskazan pozitivan neto rezultat u iznosu od 21,3 mlijarde dinara, ili 172,5 miliona evra. U odnosu na ukupan kapital, pre pripisana ovog prinosa iz 2016. godine, što iznosi 3,49 odsto godišnjeg prinosa na kapital, koji nivo je sasvim zadovoljavajući.\nU sektoru osiguranja bilo je 23 organizacije, sa učešćem ukupne premije u bruto društvenom proizvodu Srbije sa 2,1 odsto, što predstavlja povećanje za 0,1 procentni poen u odnosu na prethodnu godinu, dok je visina premije po stanovniku dostigla 108 dolara, što je znatno ispod evropskog proseka. U ovom sektoru ostvarena je neto dobit posle oporezivanja u visini od 5,7 milijardi dinara, ili oko 46 miliona evra.\nNa kraju 2016. godine u ovom sektoru poslovala su četiri društva. Usluge posredovanja prilikom zaključenja ugovora o članstvu u dobrovoljnim penzijskim fondovima pružalo je pet banaka posrednika, a usluge informisanja o članstvu u tim fondovima 493 agenta, od ukupno 696 lica kojima je Narodna banka izdala dozvolu za obavljanje ovih poslova. Jedan od podsticaja razvoju dobrovoljnih penzijskih fondova u Srbiji jesu poreske olakšice. Njima se uplate pojedinaca i poslodavaca do određenog iznosa oslobađaju plaćanja poreza na dohodak građana, odnosno doprinosa za obavezno socijalno osiguranje (5.501 dinar). Najveći deo prikupljene imovine fondova uložen je u državne hartije od vrednosti, što je iznosilo 77 odsto ukupnih sredstava fondova.\nUkupno je 16 društava imalo dozvolu za obavljanje poslova davalaca finansijskog lizinga, od kojih su osam u većinskom vlasništvu stranih lica, a osam u većinskom vlasništvu domaćih lica. Njih 14 su u vlasništvu banaka, članica bankarskih grupa ili drugih finansijskih institucija. Ukupna bilansna aktiva svih davalaca finansijskog lizinga, na kraju 2016. godine, iznosila je 66,3 milijarde dinara, ili deset odsto više u odnosu na prethodnu godinu. Davaoci finansijskog lizinga najveći deo svojih aktivnosti finansiraju putem dugoročnih zaduživanja u inostranstvu, tako da na kraju 2016. godine ti izvori čine pretežni deo izvora sredstava. Najveće učešće u plasmanu ovog sektora čini finansiranje teretnih vozila, minibusa i autobusa (40,7%). Učešće finansiranja putničkih vozila povećena je sa 28,0% iz 2015. godine na 31,0% u 2016. godini. Ukupan rezultat pre oporezivanja u 2016. godini iznosio je 1,3 milijarde dinara, a najznačnija kategorija prihoda davalaca finansijskog lizinga bili su prihodi od kamata po osnovu finansijskog lizinga, koji su u toj godini dostigli 54,5 odsto učešća u ukupnim prihodima.\nNa kraju 2016. godine u Srbiji je poslovalo osam platnih institucija i jedna institucija elektronskog novca, koje su platne usluge pružale i preko mreže od 441 zastupnika. Drugi pružaoci platnih usluga su poslovne banke i jedan poštanski operater.\nU skladu sa Strateškim smernicama za upravljanje deviznim rezervama, koje je usvojio državne hartije od vrednosti najrazvijenijih zemalja, ročnosti do deset godina, minimalnog kreditnog rejtinga Aa3 prema rejting agenciji Moody, odnosno AA, prema rejting agenciji Standard & Poor's, uz manje obim investiranja u obveznice do pet godina najrazvijenijih zemalja emitovane u ime države, međunarodnih finansijskih institucija, federalnih jedinica najrazvijenijih zemalja.\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije su 31. decembra 2016. godine iznosile 10,2 milijarde evra i bile su manje za 173,4 miliona evra u odnosu na kraj 2015. godine. Takav nivo deviznih rezervi obezbeđivao je više od šest meseci uvoz robe i usluga. U toku 2016. godine najveći uticaj na nivo deviznih rezervi imao je devizni priliv od prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od milijardu i 338,2 miliona evra.\nNa osnovu korišćenja kredita za Republiku Srbiju, preko deviznih rezervi za Republiku Srbiju, ostvaren je ukupan priliv u iznosu od 448 miliona evra, i to od EIB-a (235,7 miliona evra) za Koridor 10, izgradnju obilaznice oko Beograda, unapređenje objekata pravosudnih organa, rekonstrukciju kliničkih centara, most na Savi, razvoj malih i srednjih preduzeća i obnovu puteva i škola; Fond za razvoj Abu Dabija za podršku budžetu Republike Srbije (24,6 miliona evra), za projekt unapređenja konkurentnosti i zapošljavanja, zdravstvo, potrebe Agencije za osiguranje depozita, obnovu puteva, sanaciju od poplava i unapređenje zemljišne administracije; Banke za razvoj Saveta Evrope (dva miliona evra) za izgradnju i opremanje zatvorskih ustanova.\nVeći devizni priliv ostvaren je i po osnovu obavljanja privremenog platnog prometa sa Kosovom i Metohijom u iznosu od 423,3 miliona evra prema Zakonu o privremenom obavljanju određenih poslova platnog prometa na teritoriji SRJ, po kome su banke obavezne da devizni priliv koji rezidenti ostvare u poslovanju s Kosovom i Metohijom prodaju Narodnoj banci Srbije.\nDevizni priliv po osnovu donacije iznosio je 122,0 miliona evra.\nU toku 2016. godine redovno su izmirivane obaveze prema inokreditorima u iznosu od milijardu i 230,9 miliona evra, od čega je isplaćeno 91,2 miliona evra na ime dela privremene otplate duga prema Londonskom klubu poverilaca. Veći devizni odlivi realizovani su po osnovu isplate dospelih hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima u iznosu od 812,5 miliona evra, a za servisiranje stare devizne štednje 323,8 miliona evra. Devizne obavezna rezerva banaka smanjena je u neto iznosu za 305,0 miliona evra. Po osnovu intervencije Narodne banke Srbije na međubankarskom deviznom tržištu u 2016. godini zabeležen je devizni odliv u neto iznosu od 200 miliona evra. Iz deviznih rezervi Narodne banke Srbije po osnovu otplate glavnice i kamate MMF-u isplaćeno je 14, 7 miliona evra u okviru stendbaj aranžmana iz 2009. godine, čime su u potpunosti izmirene obaveze po osnov ovog aranžmana.\nNeto devizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju 2016. godine iznosile su osam milijardi i 364 miliona evra i bile su manje za 56,0 miliona evra u odnosu na kraj 2015. godine.\nPosmatrano po strukturi, devizne rezerve Narodne banke Srbije su na dan 31. decembra 2016. godine činile: 61,5% inostrane hartije od vrednost, što čini 6,3 milijarde evra, od toga 67,7 odsto u dugoročne HoV, a 32,3% u kratkoročne HoV, 22,9% devizna sredstva na računima u inostranstvu, 2,34 milijarde evra, 8,4% efektivni strani novac 6,5% zlato u trezoru Narodne banke Srbije i na računu u inostranstvu i 0,7% SDR kod MMF-a.\nInteresantno je istaći da je Narodna banka Srbije u 2016. godini ostvarila prihod po osnovu plasmana u inostrane hartije od vrednosti i kamate na devizna sredstva u ukupnom iznosu od 26,5 miliona evra, što približno iznosi godišnji prinos od samo 0,31 odsto. I to je dovoljan dokaz da su kamatne stope, pa, čak, i prilivi na plasmane u državne hartije od vrednosti najrazvijenijih država sveta i EU, veoma, veoma niski, za razliku od kamata koje Srbija plaća na izdate svoje hartije od vrednosti denominovane u evrima, ili na dinarske blagajničke zapise emitovane u zemlji.\nGotov novac u opticaju na dan 31. decembra 2016. godine u opticaju je bilo (izvan trezora NBS, blagajni banaka i Uprave za trezor Ministarstva finansija) gotovog novca u iznosu od 159,3 milijarde dinara, kako novčanica 98,7%), tako i kovanog novca (1,3%), što je za 13,9 odsto više nego na kraju 2015. godine. U 2016. godini nije se izdavao zlatni i srebrni prigodan kovani novac povodom događaja od opšteg značaja za Republiku Srbiju ili događaja od međunarodnog značaja.\nTokom 2016. godine odobreni su nam sledeći zajmovi: 69 miliona evra za Projekat modernizacije i optimalizacija državne uprave; 89,8 miliona evra. Drugi programski zajam za razvoj i restruktuiranje državnih preduzeća i 35 miliona evra za Projekt izgradnje autoputa na Koridoru 10. U periodu 2002 do kraja 2016. godine Svetska banka odobrila nam je finansijska sredstva za programske i projektne zajmove u ukupnom iznosu od 2,2 milijarde evra, od čega je iskorišćeno 1,68 milijardi evra.\nSa Evropskom unijom nastavljena je aktivna saradnja Narodne banke Srbije za pregovaračke oblasti Pravo privrednih društava, Zaštita potrošača i zaštita zdravlja, i Finansijska i budžetska pitanja. U periodu od 2001 do 2016. Godine iz Fonda revolving kredita Republike Srbije krajnim korisnicima odobrena su 1.032 kredita u ukupnom iznosu 106,5 miliona evra, koji se koriste preko posredničkih banaka.\nOva institucija od 2001. godine, a zaključno sa 31. decembrom 2016. godine odobrila nam je sredstva kredita u iznosu od 3,9 milijardi evra, od čega je iskorišćeno 3,12 milijardi evra. Odobreni zajmovi namenjeni su za finansiranje infrastrukturnih projekata sektoru energetike i saobraćaja, kao i podrške lokalnim samoupravama. Jedan deo zajmova odnosi se na podsticanje razvoja malih i srednjih preduzeća u oblasti prehrambene industrije, trgovine, građevinarstva, sektora usluga i dr.\nEBRD-u je NBS dala dozvolu da može emitovati dinarske obveznice na domaćem tržištu u vrednosti od 2,5 milijardi dinara, radi obezbeđenja dinarskih sredstava za kreditiranje naše privrede.\nOd 2001. do kraja 2016. godine EIB je obezbedila finansijsku podršku javnom i privatnom sektoru Republike Srbije u iznosu od 4,17 milijardi evra, od čega je iskorišćeno 3,48 milijardi evra. Krediti su namenjeni za infrastrukturne projekte, finansijski sektor, sektor energetike, zdravstvo, obrazovanje i industriju.\nNarodna banka Srbije sprovela je aktivnosti u vezi sa ispunjenjem Ugovora o zajmu za budžetsku podršku zaključenog oktobra 2016 godine između Republike Srbije, kao zajmoprimca, i ovog Fonda, kao zajmodavca, u ukupnom iznosu oko milijardu američkih dolara.\nOstali krediti koje je Srbija koristila\nPrvi kredit Republike Italije 33,25 miliona evra i Drugi kredit od 30 miliona evra korišćeni su za finansiranje razvoja malih i srednjih preduzeća. Od Nemačke razvojne banke korišćen je zajam u iznosu od sto miliona evra za poljoprivredu, energetsku efikasnost i obnovljive izvore energije, uključivo i opštinsku infrastrukturu. Donacija Kraljevine Danske za Program lokalnog ekonomskog razvoja na Balkanu u iznosu od dva miliona evra namenjen je u pet južnih upravnih regiona.\nU 2016. godini kreditno zaduženje u inostranstvu iznosilo je 3,9 milijardi evra. U toj godini blagovremeno su servisirane po svim stranim kreditima i zajmovima po kojima je Republika Srbija dužnik ili garant, kao i obaveze po kojima je Narodna banka Srbije dužnIk, pa je posredstvom NBS ukupno u 2016. godini otplaćeno milijardu i 118,95 miliona evra, od čega 618,75 miliona evra glavnice i 500,2 milion evra kamate i ostalih pratećih troškova.\nIzvoz i uvoz robe i usluga\nPo osnovu izvoza robe u 2016. godini rastao je po stopi od 12,1 odsto, naspram uvoza koji je rastao samo 5,6 odsto. Ukupan izvoz dostigao je 12,3 milijarde evra, dok je ukupan uvoz bio 16,2 milijarde evra, tako da je pokrivenost izvoza uvozom dostigla 87 odsto i povećana je u odnosu na prethodnu godinu za 4,3 procentna poena. Deficit u uvozu izvozu ostvarena je na nivou od 3,48 milijardi evra, dok je u prethodnoj godini robni deficit iznosio skoro četiri milijarde evra. Izvoz usluga dostigao je 4,58, a uvoz 3,68 milijardi evra, tako da je po tom osnovu ostvaren suficit od 895 miliona evra. Po osnovu smanjenja robnog deficita i povećanja suficita usluga ostvaren je pozitivan efekat od 687 miliona evra.\nFinansijski inostrani krediti\nU 2016 godini najviše su se razdužila prema inostranstvu privredna društva, što je iznosilo čitavih 322,3 miliona evra, zatim banke 279,3 i Narodna banka Srbije 23,2 miliona evra, dok se najviše zadužila država 298,7 miliona evra, uzimajući nove kredite milijardu i 95,5 miliona evra, uz povraćaj ranije uzetih dospelih kredita 796,8 miliona evra.\nUkupni krediti u zemlji\nKrediti u zemlji ukupne privrede, uključivo u to i javna preduzeća, na kraju decembra 2016. godine iznosili su 873 milijardi dinara (sedam milijardi evra) i manji su u odnosu na prethodnu godinu za 35,5 milijardi dinara (287 miliona evra), dok su ukupni krediti stanovništvu iznosili 775 milijarde dinara (6,3 milijardi evra), od čega se 44 odsto odnosi na stambene kredite.\nJavni dug i zaduženje države\nUkupan javni dug centralne države iznosio je na kraju 2016. godine 24,8 milijardi evra, što je 72,9 odsto BDP-a, i u odnosu na 2015. godinu niži je za 1,8 odsto BDR-a. Valutna struktura duga je nepovoljna budući da je 79 odsto iznosa javnog duga izraženo u evrima.\nU 2016. godini ukupno zaduženje države po osnovu emitovanja hartija od vrednosti dostiglo je 642 milijarde dinara (5,2 milijarde evra), što je u odnosu na prethodnu godinu veće za 102 milijarde dinara (830 miliona evra). Udeo stranih investitora u kupovini državnih hartija od vrednosti, emitovanih na domaćem i inostranom tržištu, na kraju decembra te godine iznosio je 56 odsto.\nUkupan zbir aktive dostigao je 1.420 milijardi dinara, ili 11,5 miliona evra. Šest najvećih pozicija aktive su:\nU poslovanju 2016. godine Narodna banka Srbije najveći deo prihoda ostvarila je po osnovu prihoda od kamata, koji su u toj godini iznosili 9,7 milijardi dinara, uz umanjenje rashoda po osnovu kamata u iznosu od 4,7 milijardi dinara, tako da je ostvaren neto prihod po tom osnovu dostigao pet milijardi dinara, koji je za pola milijarde dinara manji nego u prethodnoj godini. Po osnovu naknada i provizija ostvareno je 4,3 milijarde dinara, dok je od ostalih poslovnih prihoda ostvareno 20,6 milijardi dinara, od kog iznosa se 6,2 milijarde dinara odnosi na prihode ostvarene iz operativnog poslovanja Zavoda za izradu novčanica i kovanog novca.\nUkupni rashodi po osnovu bruto zarada su iznosili 4,5 milijardi dinara, dok su rashodi po osnovu amortizacije bili 1,6 milijardi dinara.\nNarodna banka Srbije je u 2016. godini ostvarila ukupnu dobit nakon oporezivanja u iznosu od preko 49 milijardi dinara, ili 39,8 miliona evra. To čini prinos na kapital pre pripisa ove dobiti 14,40 odsto, što je izuzetno visok nivo profitabilnosti. Na prvo pogled, sve je u redu. Na svaki drugi, ništa nije u redu.\nU Narodnoj banci Srbije na kraju decembra 2016. godine ukupno je bilo 2.459 zaposlenih, od čega na određeno vreme 140.


NA GRANIČNOM PRELAZU SA CRNOM GOROM PROVEO 7 DANA SA DJETETOM: Odbačene krivične prijave protiv đakona Dojića - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Društvo/NA GRANIČNOM PRELAZU SA CRNOM GOROM PROVEO 7 DANA SA DJETETOM: Odbačene krivične prijave protiv đakona Dojića\nNA GRANIČNOM PRELAZU SA CRNOM GOROM PROVEO 7 DANA SA DJETETOM: Odbačene krivične prijave protiv đakona Dojića\nOsnovno državno tužilaštvo u Nikšiću odbacilo je krivične prijave koje je Sektor kriminalističke policije Podgorica podnio protiv đakona Konstantina Dojića i njegove supruge Jolante.\nSupružnici su bili osumnjičeni da su izvršili krivična djela “navođenja na ovjeravanje neistinitih sadržaja i posluge novcem”.\nU rješenju se navodi da ne postoji osnovana sumnja da su supružnici izvršili navedena krivična djela niti drugo krivično djelo koje se goni po službenoj dužnosti.\nOni su, navodi se, bili nepravedno osumnjičeni pokušavajući da ispune svoju građansku obavezu i obezbjede privremeni boravak svom maloljetnom sinu, saopšteno je na sajtu eparhije budimljansko-nikšićke.\nKonstantin Dojić je s maloljetnim sinom proveo sedam dana na graničnom prelazu Ilino brdo u junu ove godine, jer je granična policije odbila da im omogući ulazak u Crnu Goru po osnovu spajanja porodice.\nIz Uprave policije su tada kazali da im nije dozvoljen ulazak jer su državljani Kanade koja se ne nalazi na listi država čiji rezidenti mogu bez ograničenja ulaziti u Crnu Goru, s obzirom na okolnosti izazvane virusom korona.\nĐakon granični prelaz\nKNEŽEVIĆ: Još nije kasno da me zbog mojih stavova ministar Darmanović protjera iz Montenegra\nNEĆETE U MOĆI U RESTORAN ILI NA UTAKMICU AKO NISTE VAKCINISANI: Evo šta nas čeka i šta će oni koji ODBIJAJU VAKCINU


Roditelji traže 500 KM naknade u slučaju ponovne nastave na daljinu | Laktaši - Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nGRADIŠKA, 20. jula – Grupa roditelja pokrenula je peticiju da ukoliko se u septembru nastava bude odvijala na daljinu Vlada RS snosi troškove učenja đaka na taj način da se roditelju po djetetu isplaćuje mjesečna naknada od 500 KM.\n“Prvo smo krenuli s online peticijom čisto da ispitamo javno mjenje oo tome, pa ćemo onda nakon toga s konkretnom brojkom da se uputimo prema Ministarstvu prosvjete i kulture RS i nakon toga s našim zahtjevima i prema Vladi RS”, kazala je Jovičićeva. Kako kaže, ne misle da će nadležni da se obraduje toj ideji i da je prihvate.\nJedna majka napisala je da su višečlane porodice veoma teško prošle kroz online nastavu na kraju školske godine.\nPrethodni tekstStefan Birčević ne bi imao ništa protiv dolaska u Laktaše: O Igokei sve najbolje\nSledeći tekstZAŠTO JE PREKINUTO TESTIRANJE U Srpskoj danas nije objavljen broj zaraženih, a OVO JE RAZLOG


Štab za vanredne situacije grada Prijedora: Razmotriti mogućnost nastavka testiranja na graničnim prelazima\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković izjavio je da se danas na graničnim prelazima završava pregled ljudi iz inostranstva i da će od sutra ti ljudi dolaziti u lokalne zajednice, ali neće biti testirani, zbog čega će se Štab za vanredne situacije grada danas obratiti Republičkom štabu.\n“Smatramo da dolazak ljudi koji nisu testirani nije dobro rješenje i da se to treba korigovati, ako je moguće”, rekao je Đaković novinarima u Prijedoru nakon sjednice Štaba.\nOn je naveo da u Prijedoru nema novozaraženih, osim dva pozitivna iz prethodnog perioda, od kojih je jedno lice na respiratoru u Banjaluci, a jedno hospitalizovano u bolnici u Prijedoru, te da je 580 lica u izolaciji, 492 su izašla iz zdravstvenog nadzora, a šest lica je u karantinu u Sportskoj dvorani “Mladost”.\n“Nastavljamo dezinfekciju i reorganizaciju karantina. Počelo je jutros kretanje penzionera utorkom i petkom od 7.00 do 10.00 časova i molim ih da prilikom odlaska na lokacije banke ili bilo kojih institucija zadržavaju razmak od dva metra, da po mogućnosti nose maske i rukavice, ali je naglasak na udaljenosti”, poručio je Đaković.\nOn je naglasio da su građani izuzetni u disciplini i zamolio ih da sve mjere poštuju još najmanje dvije sedmice jer će se istrajnost u tome sigurno isplatiti.\nĐaković je pozvao pojedince i kolektive u zemlji i inostranstvu, koji to žele i mogu, da uplate pomoć prijedorskoj bolnici za nabavku opreme potrebne za tretman oboljelih od virusa korona, a računi i za domaće i za inostrane transakcije objavljeni su na početnoj stranici Gradske uprave.\n“Počele su pristizati uplate. Do jutros je uplaćeno 161.500 KM. Još jednom zahvaljujem svima koji su do sada pomogli, a otvoren je poziv svima koji iskazuju volju, bilo dostavom odgovarajuće opreme, bilo uplatom pomoći”, dodao je Đaković.


U Centralnu evidenciju stvarnih vlasnika upisano 85 odsto registrovanih subjekata\nStvarne vlasnike je, zaklјučno sa 10. septembrom, evidentiralo ukupno 138.797 obveznika, što čini 85,12% registrovanih subjekata. Među njima, najviše je privrednih subjekata ispunilo ovu zakonsku obavezu, a zatim slede ustanove, zadužbine i fondacije, dok je procentualno najmanje udruženja koja su evidentirala svoje stvarne vlasnike.\nU obaveštenju su obveznici upućeni kako da pristupe Centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika preko veb-sajta Agencije i kako da pronađu detalјnija uputstva za postupak elektronskog evidentiranja, koja su objavlјena na stranici Registri /Centralna evidencija stvarnih vlasnika.\nTabela sa podacima o registrovanim subjektima koji su evidentirali stvarne vlasnike na dan 10.09.2020. godine:\nRegistar fondacija i zadužbina\nNaime, Centralna evidencija stvarnih vlasnika uspostavlјena je u Agenciji za privredne registre 31. decembra 2018. godine, sa cilјem usaglašavanja domaćih propisa sa evropskim zakonodavstvom i unapređenja postojećeg sistema otkivanja i sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma, uz postizanje višeg nivoa dostupnosti i pouzdanosti u evidentirane podatke o stvarnim vlasnicima.\nIstovremeno sa evidentiranjem, podaci se objavlјuju na internet stranici, odnosno na portalu Agencije, kako bi treća lica mogla biti upoznata sa podacima o stvarnim vlasnicima.\n04. septembar 2020. Na sajtu APR objavlјena brošura „Šta bi trebalo da znate kada osnivate udruženje, zadužbinu ili fondaciju“ 17. septembar 2020. Uslovi za pokretanje poslovanja u Srbiji jednaki su za domaće i strane investitore


Lokalne vesti - Četvrtak 24.09.2020 - 10:17\nSa projekcije filma.\nOdbor za ljudska prava Vranje, u partnerstvu Organizacije za podršku ženama sa invaliditetom “Iz kruga Vojvodine” i u saradnji sa Udruženjem obolelih od multiple skleroze, realizovao je i prikazao film o reproduktivnom zdravlju žena sa invaliditetom i poteškoćama sa kojima se one susreću u Vranju prilikom ostvarivanja svog osnovnog ljudskog prava – prava na zdravlje.\nFilm je deo projekta “Izgradnja kapaciteta žena sa invaliditetom za zagovaranje njihovih seksualnih i reproduktivnih prava” koji organizacija “Iz kruga Vojvodine” realizuje uz podršku Populacionog fonda Ujedinjenih nacija UNFPA, sprovodi se u pet opština u Srbiji: Kragujevac, Raška, Temerin, Užice, Vranje, a traje od aprila do novembra 2020. godine.\nFilm je prikazan u sredu, 23. septembra 2020. sa početkom u 12:00 časova, u Vranju, a projekciji je prisustvovalo oko 30 predstavnika lokalne samouprave I užeg rukovodstva grada Vranja – zamenica gradonačelnika Vranja, članovi Gradskog Veća, odbornici, predstavnici zravstvenih službi, državnih institucija – Osnovni sud, Centar za socijalni rad i lokalna udurženja osoba sa invaliditetom, uz poštovanje svih mera zdravstvene zaštite od korona virusa.\nMediji su u velikom broju izveštavali o ovom važnom dogadjaju za sve žene sa invaliditetom Vranja.\nNakon emitovanja filma prisutnima su se obratile: Suzana Antić Ristić ispred Odbora za ljudska prava Vranje, zamenica gradonačelnika Zorica Jović i sekretar Udruženja obolelih od multiple skleroze Gordana Stojanović.\nPandemija korona virusa, kao pretnja celokupnom zdravstvenom sistemu, zaštitu seksualnog i reproduktivnog zdravlja stavlja pod dodatni pritisak, jer je pristup postojećim uslugama podrške i zdravstvene zaštite dodatno ograničen.\nAli, svako ima pravo na pouzdane informacije i adekvatnu zdravstvenu zaštitu, kako u doba krize, tako i nakon nje, poručeno je sa debate u Vranju.\nU toku debate neminovno se razgovaralo i o nepristupačnosti drugih institucija u gradu (Gradska uprava, Osnovni sud, Policijska uprava, Centar za socijalni rad) i o rešavanju tih prepreka u narednom period.\nVremenski rok nije preciziran, zbog specifičnosti pojedinih zgrada I prolongiranja pojedinih projekata kao posledice Pandemije COVID-19.


Zbog obnove mosta “stao promet” između dva Zvornika – online-news.rs\nHome > Život > Zbog obnove mosta “stao promet” između dva Zvornika\nZbog obnove mosta “stao promet” između dva Zvornika\nod robertnbg - 11 јануара, 2020 04\nUz stari pešački most koji je najbliža veza između dva grada i države posluje oko dvadeset Malozvorničana, koji zapošljavaju pedeset radnika sa obe strane reke.\n“U periodu od četiri meseca već dvadeset ljudi ostalo je bez posla, spremili smo se za tri meseca koliko je izvođač radova u svim medijima zvanično rekao da će granični prelaz biti zatvoren”, rekla je Bojana Tomić, preduzetnica iz Malog Zvornika.\n“Stao je promet, bukvalno rečeno. Sada ne znamo šta ćemo sa radnicima, manji su normalno naši prometi, dolazi nam u pitanje da li da radimo ili da ne radimo, da pravimo neki plan, da zatvaramo firme znači na šest meseci”, rekao je Jurošević\n“Mi kao opština ćemo analizirati neke stvari ovde da oslobodimo jednim delom te privrednike obaveza koje treba da plate opštini”, kazao je Zoran Jevtić, predsednik Opštine Mali Zvornik.\n“Mi smo obezbedili besplatne karte za sve đake koji putuju od grada do graničnog prelaza Karakaj, pešice moraju preći taj most, a onda ih opet čeka besplatan prevoz na teritoriji Malog Zvornika, za zaposlene radnike smo obezbedili subvencioniranje cene karte u punom iznosu”, rekao je Stevanović.\nKljučne reči DVA IZMEĐU mosta obnove promet stao zbog Zvornika\nStefanovi: “Nije vren pritisak na Milenkovia”\nVulkan pretvorio mozak u staklo: “Ovo je prvi put da se otkriju ovakvi ostaci” – Vesti – Život\n23 децембра, 2019 09


Srbi na Kosovu strahuju da govore slobodno\nSrbi na Kosovu ne smeju javno da iznose svoje političke stavove, jer mogu da se suoče sa raznim posledicama – kaže jedan meštanin sa teritorije opštine Gračanica kod Prištine, koju čini većinsko srpsko stanovništvo.\nSpomenik Knezu Lazaru u Kosovskoj Mitrovici (Foto Igor VukoviÄ‡)\nOn je za Radio Slobodna Evropa (RSE) pristao da govori samo uz uslov da mu se ne otkriva identitet jer, kako kaže, jedino tako može da bude iskren i kaže ono što misli.\n"Laici iz političkog života se regrutuju da prikupljaju podatke, kada god neko kaže nešto protiv političara [koji su na vlasti], to (informacije) ide ekspresno, brže nego telegraf", kaže sagovornik RSE, čiji je identitet poznat redakciji.\n"Srbi su postali robovi"\nDodaje da su Srbi sa Kosova, koji žele da dobiju posao, kao "mumije", odnosno u javnosti ne smeju da iznose stavove, ukoliko su kritički prema ljudima koji su na vlasti.\n"Oni su sada pretvoreni u robove, nikakvo mišljenje ili izjave ne smeju da daju, jer znaju konsekvence - da neće dobiti ono što čekaju. To je najveći problem, barem za mene, Srbina koji živi na Kosovu", navodi on.\nNije optimističan da će se nešto u budućnosti promeniti, odnosno da će Srbi uspeti da se odupru zastrašivanju i počnu javno da iznose kritike i govore o problemima.\nTrenutnu situaciju među srpskom zajednicom na Kosovu opisuje kao "opasnu".\nMilićević: Pritisak sa političkih protivnika prebačen na građane\nDa se većina Srba sa Kosova plaši da javno govori o političkim stavovima, pokazalo je i istraživanje "Analiza trendova" nevladine organizacije Aktiv iz Severne Mitrovice.\nOva organizacija šest godina unazad radi ovo istraživanje, koje ima za cilj da prati stavove srpske zajednice na Kosovu o raznim pitanjima iz različitih sfera života.\nOve godine je Srbima u deset opština sa srpskom većinom - Gračanici, Štrpcu, Ranilugu, Novom Brdu, Partešu, Klokotu, Severnoj Mitrovici, Leposaviću, Zvečanu i Zubinom Potoku– podeljeno 540 upitnika, a 70 odsto njih je reklo da se "ne oseća slobodno da javno iznosi političke stavove".\nMiodrag Milićević, izvršni direktor nevladine organizacije Aktiv, ocenjuje da je ubistvo srpskog opozicionog političara iz Severne Mitrovice, Olivera Ivanovića, uticalo na građane da javno iznose lične stavove.\nIstraživanje koje je sprovedeno 2018. godine, kada je i ubijen Ivanović, pokazalo je da 78 odsto Srba ne sme javno da iznosi političke stavove.\nOliver Ivanović, lider Građanske inicijative SDP (Sloboda, demokratija, pravda) je ubijen pre skoro četiri godine ispred svojih stranačkih prostorija, hicima iz vatrenog oružja.\nNeposredno pred ubistvo, protiv Ivanovića se vodila hajka, uoči lokalnih izbora 2017. godine.\nTokom predizborne kampanje za te lokalne izbore, zbog zastrašivanja Srba na severu Kosova, četvoro kandidata sa njegove liste se povuklo, a njemu je zapaljen i automobil.\nMiodrag Milićević za RSE ukazuje da je i ovogodišnje istraživanje pokazalo da se veliki broj Srba sa Kosova i dalje plaši da javno iznosi lične političke stavove.\nKao jedan od razloga za to Milićević navodi različite vrste pritisaka na opozicione političare prethodnih godina.\n"To se", kaže, "posebno odnosilo tokom perioda izborne kampanje. Konkretno, kada su oni, koji su na neki način bili politički protivnici, bili su izloženi medijskom pritisku iz raznih razloga".\n"Da li je to bio vid političke borbe, da li je to bio vid političkog pritiska ili tome slično? Ali, dešavale su se stvari koje, nažalost, nisu bile pohvalne, konkretno za taj jedan politički milje. To se onda jednostavno prenelo na obične građane, koji su to videli kao neku vrstu poteškoća ili prepreke, koje bi mogle da proizvedu neku vrstu autocenzure, što smo imali prilike da vidimo", konstatuje Milićević.\nSrpske opozicione partije na Kosovu gotovo da ne postoje od 2013. godine, kada je formirana Srpska lista uz podršku Beograda.\nOva partija, bliska Srpskoj naprednoj stranci (SNS) Aleksandra Vučića, inače i predsednika države Srbije, dobija više od 90 odsto glasova na gotovo svim lokalnim i parlamentarnim izborima na Kosovu.\nSrpska lista ima deset zagarantovanih mesta za srpsku zajednicu u Skupštini Kosova, učestvuje u radu Vlade i drži svih deset opština sa srpskom većinom.\n"Moguće je samo za ili protiv Srpske liste"\nIsak Vorgučić, direktor lokalne Radio-televizije Kim iz Čaglavice kod Prištine, smatra da Srbi sa Kosova nemaju mogućnost političkog izbora, odnosno da je tu samo Srpska lista.\nVorgučić dodaje da se upravo iz ovog razloga kosovski Srbi ne osećaju bezbedno da javno iznose svoja mišljenja.\n"Ukoliko se izbaci neki stav, on može da bude za ili protiv, što mnogo sužava izbor i sprečava one ljude koji imaju nešto protiv da kažu, jer na njih može da se vrši neki pritisak ili na članove porodice koji su zaposleni u institucijama koje drži Srpska lista. Trenutno su to praktično sve institucije, opštine po kosovskom sistemu i opštine po srpskom sistemu", ocenjuje Vorgučić.\nIzgubljeni politički pluralizam\nTo što Srbi sa Kosova ne smeju javno da iznose lične političke stavove, loše utiče na samu zajednicu – ocenjuje Miodrag Milićević iz nevladine organizacije Aktiv.\nMilićević ističe da je politički pluralizam unutar srpske zajednice izgubljen i dodaje da Srpska lista gotovo da nema političke protivnike na lokalnim ili parlamentarnim izborima.\n"Srpska lista je prvobitno imala za cilj da okupi sve političke predstavnike, bez obzira na političku orijentaciju, u građansku inicijativu 2013. godine. Danas je to politička partija. Jednostavno, ubrzo je ona (Srpska lista), zapravo, postala Srpska napredna stranka, njen ogranak, ali se na Kosovu zove Srpska lista", kaže Milićević.\n"Vidi se i ko sa kim pije kafu"\nSa druge strane, Isak Vorgučić smatra da je pritisak na Srbe južno od Ibra nešto manji u odnosu na njihove sunarodnike koji žive na severu.\nVorgučić je stava da se u četiri teritorijalno povezane opštine na severu – Severnoj Mitrovici, Leposaviću, Zvečanu i Zubinom Potoku – sve zna i sve vidi, ko izlazi i ulazi u kafić ili ko sa kim sedi i priča.\n"Ovde (južno od Ibra) opšta atmosfera je nešto drugačija, ali ne u potpunosti. Dakle, i ovde se gleda ko će sa kim da sedne, razgovara. I ovde se dele po toj liniji simpatija ili antipatija prema Srpskoj listi", tvrdi Vorgučić.\nNa poslednjim lokalnim izborima, Srpska lista u prvom krugu nije pobedila samo u jednoj od deset opština sa srpskom većinom, Klokotu. Meštani su tu onda u drugom krugu birali između Vladana Bogdanovića iz Srpske liste i Strahinje Spasića iz Građanske inicijative Srpska narodna sloga.\nMeđutim, nekoliko dana nakon prvog kruga izbora, Saša Mirković, treći kandidat za gradonačelnika Klokota, lider Građanske inicijative Narodno jedinstvo, a koji nije prošao u drugi krug, objavio je da se njegova partija priključila Srpskoj listi.\nMirković je pozvao svoje pristalice da u drugom krugu lokalnih izbora na Kosovu podrže kandidata Srpske liste Vladana Bogdanovića, koji je 14. novembra osvojio veći broj glasova od Strahinje Spasića.\n30.06.2022 Nikoli Nedeljkoviću određen pritvor od 30 dana (1568)


Generalni direktor MKCK: Vlasti u BiH moraju pronaći nestale osobe kako bi ispunile svoje međunarodne obaveze | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 19.10.2017. u 17:05\nPorodice nestalih osoba imaju pravo da saznaju sudbinu njihovih najmilijih i gdje se oni nalaze, a vlasti imaju obavezu da im pruže odgovore. Ovo je bila glavna poruka generalnog direktora Međunarodnog komiteta Crvenog krsta (MKCK), Yvesa Daccorda, nakon dvodnevne posjete Bosni i Hercegovini. “Vlasti moraju znatno pojačati svoje napore u procesu traženja kako bi ispunile svoje obaveze propisane međunarodnim i domaćim pravom”, izjavio je na današnjoj konferenciji za novinare u Sarajevu.\nNa sastancima sa Predsjedništvom i ministrom vanjskih poslova BiH, generalni direktor MKCK-a je istakao da je potrebna istinska politička volja kako bi se ubrzala potraga za još oko 6.700 osoba nestalih usljed rata. “Svi uključeni se moraju suzdržati od politizacije ovog važnog pitanja i više uzeti u obzir njegovu humanitarnu dimenziju. Bol porodica nestalih nema političke ili nacionalne granice”, kazao je. Daccord je najavio da MKCK priprema petogodišnji plan kao ključnu etapu svojih dugogodišnjih aktivnosti po pitanju nestalih osoba, pozivajući druge predstavnike međunarodne zajednice da ga podrže. Međutim, podsjetio je da se taj plan ne može provesti bez istinske predanosti vlasti.\nPlan MKCK-a između ostalog predviđa intenzivniju pretragu međunarodnih arhiva s ciljem prikupljanja novih informacija o potencijalnim grobnicama. “Informacije prikupljene od strane stručnjaka MKCK-a iz arhiva u Haagu nedavno su doprinijele pronalaženju posmrtnih ostataka na Korićanskim Stijenama. Nastavit ćemo saradnju sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju i sa Institutom za nestale osobe BiH u tom pogledu”, rekao je Daccord.\nPredstavnici porodica nestalih osoba upoznali su generalnog direktora MKCK-a sa njihovom situacijom. “Porodice nestalih imaju specifične potrebe, koje su nažalost često zanemarene. MKCK ih stavlja u centar pažnje kroz psihosocijalnu podršku koju svake godine koriste hiljade porodica nestalih “, objasnio je Daccord. Ipak, vlasti i šira zajednica moraju osigurati trajnu pomoć porodicama. To uključuje potpunu primjenu i usklađivanje zakona o nestalim osobama, kako bi porodice mogle ostvariti svoja prava bez ikakve diskriminacije.\nTokom svog boravka u Sarajevu, generalni direktor MKCK-a je posjetio i Društvo Crvenog krsta/križa BiH (DCK) u nedavno obnovljenoj zgradi koja je uništena u ratu. Podsjetio je da je MKCK većinu svojih operacija tokom rata sproveo u uskoj suradnji sa lokalnim Crvenim krstom/križem. DCK je i danas glavni partner MKCK-a i ima ključnu ulogu u neposrednom odgovoru na humanitarne krize, kao prilikom katastrofalnih poplava 2014. godine. “Ova uloga mora biti više odražena u trajnoj finansijskoj podršci vlasti, budući da se DCK konstantno suočava sa nedostatkom doprinosa iz javnih sredstava “, podsjetio je Daccord.


Ilegalno oružje na Kosovu: Tradicija, posledice rata ili nešto treće\nVeliki broj građana na Kosovu i dalje ilegalno poseduje oružje, ocenjuju policijski zvaničnici, a na osnovu statistika Policije Kosova o zapleni ilegalnog oružja.\nPortparol policije, Baki Kelani, u izjavi za RSE navodi da je tokom prve polovine ove godine pokrenuto skoro 600 predmeta zbog ilegalnog posedovanja oružja.\n„Još uvek se veruje da građani na Kosovu od posleratnog perioda poseduju oružje, i mi zbog toga imamo strateška, dugoročna planiranja, i konkretne planove koji vode ka zapleni ilegalnog oružja“, kazao je Kelani.\nOn dodaje da je policija tokom leta na Kosovu, kada su porodična veselja brojnija, pokrenula kampanju pod nazivom „slavi srcem, a ne oružjem“, zato što su građani u više slučajeva koristili oružje tokom slavlja.\nPolicija je samo tokom tih događaja pokrenula oko 45 predmeta, pokrenuto je 35 krivičnih prijava, uhapšeno 54 osoba, a zaplenjeno preko 50 oružja različitog kalibra.\nStručnjaci bezbednosti i sociolozi na Kosovu smatraju da oružje u rukama Kosovara datira još od 1999. godine, kada se desio rat.\nNuredin Ibishi, stručnjak bezbednosti, ocejnuje da je veliki broj ilegalnog posedovanja oružja je rezultat mnogih faktora, a jedan je i inercija albanske tradicije.\n„Slučaj Kosova je poseban slučaj u smislu ilegalnog posedovanja oružja jer gotovo da je i stvorena tradicija oko toga, a to je zbog same prošlosti Kosova, zbog diskriminacije koja je uradjena nad albanskim narodom od strane stranih vlasti. Ali, sada mislim da je vreme da se to oružje ukloni, jer sada imamo institucije koje su tu da se bave pitanjima bezbednosti“, kazao je Ibishi.\nIbishi ocenjuje da se uklanjanje nezakonutog oružja može regulisati putem zakona, koji bi legalizovao to oružje, ali samo kako bi imao kontrolu nad njim.\nSociolog Fadil Maloku, profesor Univerziteta Prištine, govori o razlozima nezakonitog posedovanja oružja.\n„Posedovanje oružja šalje jasnu poruku o sigurnosti, ponosu i moralnoj satisfakciji, koje je praćeno kroz istoriju. Činjenica da je to još uvek prisutno govori da još uvek imamo probleme što se tiče okolnosti, kulture i zapadne tradicije“, kazao je on.\nOn dodaje da i posle 15 godina od rata, institucije nisu učinile dovoljno kako bi se svest kod gradjana povećala o rizicima ilegalnog posedovanja oružja.\nU prvoj polovini godine zabeleženo je i deset slučajeva ubistava, od kojih su sedam bili teška, a jedno iz nehata.\nU 66 slučajeva bilo je pokušaja ubistva. Većina ovih slučajeva je izazvano oružjem u ilegalnom posedovanju.


Nećemo morati da uvozimo pšenicu – Nadlanu.com\nNećemo morati da uvozimo pšenicu\nObjavljeno 14. maja 2012. / 13:53:18\nNOVI SAD, 14. maja 2012. (Beta) – Direktor Produktne berze u Novom Sadu Žarko Galetin izjavio je u ponedeljak da i pored najava lošijeg prinosa pšenice u ovogodišnjoj žetvi, ne očekuje da će Srbija biti primorana da uvozi tu žitaricu.\nGaletin je agenciji Beta rekao da će ovogodišnji prinos i postojeće zalihe zadovoljiti potrebe zemlje u predstojećem periodu, ali bi sledeća godina mogla da bude vrlo problematična.\n“Mislim da ćemo uspeti da zatvorimo sopstvene bilanse za ovu godinu. Medjutim, sledeća godina bi mogla da bude vrlo problematična, jer nemamo neke optimističke vesti što se tiče prinosa pšenice”, rekao je direktor Produktne berze.\nGaletin je podsetio da je pšenica sredinom februara koštala 22 dinara po kilogramu, a da se posle interventne državne prodaje 20.000 tona po ceni od 20 dinara tržište smirilo i da ta žitarica skoro dva meseca košta 21,5 dinara.\n“Najnovije procene i prognoze o novoj žetvi, koje su prilično pesimistične zbog malih površina pod pšenicom, dovele su do ponovnog rasta cene pšenice do 22 dinara, pa je država ponovo prodala 50.000 tona po ceni od 20 dinara”, rekao je Galetin.\nGovoreći o kukuruzu, Galetin je rekao da su bilansi na tržištu u ovom trenutku veoma narušeni, jer su rekordno male zalihe u odnosu na ukupnu potrošnju, od svega 14 procenata, što je dovelo do toga da je u dužem periodu visoka cena te žitarice.\nNe žele izlazak Grčke iz zone evra


Microsoft je ovih dana izdao prvu javnu test verziju novog softverskog sistema Application Center 2000, namenjenog održavanju sajtova posvećenih e-trgovini. Ovaj proizvod bi trebalo da pojednostavi testiranje i korišćenje softvera zasnovanog na web tehnologijama, tvrde predstavnici Microsoft-a.\nPoput svojih rivala na unosnom tržištu softvera namenjenog e-trgovini, kompanija Oracle, IBM i Sun Microsystems, Microsoft se potrudio da napravi sveobuhvatno rešenje za firme kojima su neophodni sajtovi namenjeni trgovini.\nMicrosoft-ov pristup ovoj problematici podrazumeva upotrebu operativnog sistema Windows 2000 i čitave porodice novog softvera namenjenog e-trgovini, na čelu sa Application Center-om 2000. Ova familija proizvoda, koju je Microsoft nazvao .net Enterprise Servers (.net serveri za kompanije), uključuje još i bazu podataka SQL Server 2000, komunikacioni softver Exchange 2000, kao i BizTalk Server, softver namenjen povezivanju različitih kompjuterskih sistema preko Interneta, zasnovan na XML-u (Extensible Markup Language).\nApplication Center 2000 takođe dozvoljava autorima softvera da svoje web sajtove postave na više međusobno povezanih kompjutera, kako bi se povećala ukupna snaga računarskog sistema, brzina pristupa i smanjio rizik od padova sistema.\nOvo softversko rešenje obiluje i drugim mogućnostima koje olakšavaju upravljanje složenim kompjuterskim sistemima (npr. onima koji se sastoje iz više računara). Ono nudi mogućnost da ravnomerno rasporedi rad na sve procesore u sistemu, što sprečava njegovo preopterećenje, a takođe nadgleda ukupni status sistema i to kao da se radi o jednom uređaju, što omogućava administratorima da vrlo lako detektuju i neutrališu problem pre nego što dođe do njegovog usložnjavanja, čime ih oslobađa stalnog zamornog proveravanja svakog kompjutera ponaosob.\nAnalitičari tvrde da će Application Center u sprezi sa verzijom Windows-a 2000 namenjenom high-end kompjuterima, poznatijom kao Windows 2000 Data Center, biti robustan i izuzetno efikasan alat za održavanje web sajtova namenjenih trgovini. Windows 2000 Data Center je operativna platforma dizajnirana za rad sa višeprocesorskim računarskim sistemima, kakvi se obično i nalaze u srcu velikih korporacija ili sistema za trgovinu preko web-a, dok je Application Center zadužen za to da svi procesori ili kompjuteri u složenom sistemu skladno funkcionišu. Konačna verzija Apllication Center-a 2000 očekuje se u poslednjoj četvrtini 2000. i predviđa se da će cena biti oko 3.000 dolara. Novina u politici cena je da Microsoft svoje proizvode za višeprocesorske sisteme više ne naplaćuje po broju korisnika, već po broju procesora na kojima se softver izvršava.


Planinarenje - planinarske akcije, alpinizam, biciklizam, planinarska oprema, orijentiring: "Ekspo-zim" - sajam zimske sportske opreme, turizma i rekreacije\n"Ekspo-zim" - sajam zimske sportske opreme, turizma i rekreacije\nSajam zimske sportske opreme, turizma i rekreacije "Ekspo-zim" biće održan od 8. do 11. decembra u hali 4 Beogradskog sajma, a na jednom mestu okupiće više od 60 izlagača sportske opreme, turističkih ponuda, skijališta, odmarališta, banja i drugih destinacija.\nLjubitelji zimskih sportova na 26. sajmu moći će da se upoznaju sa ponudama francuskih, bugarskih i slovenačkih skijališta, a domaći skijaški centri sa Kopaonika, Zlatibora i Stare planine pripremili su popust od deset odsto na cenu ski pasa.\nBogat program sajma upotpuniće i turističke agencije koje su pripremile popuste od deset do 15 odsto na aranžmane.\nGeneralni sekretar Asocijacije “Sport za sve”, koja je suoorganizator “Ekspo-zim 2011”, Petar Stakić istakao je da će biti organizovan i komision polovne robe, a da će biti i onih koji će, po sistemu staro za novo, menjati robu direktno.\n- Siguran sam da će veliki broj posetilaca doći da kupi polovnu opremu s obzirom na tešku situaciju u kojoj je naše društvo - rekao je Stakić.\nOn je dodao da će u toku sajma biti organizovana humanitarna akcija prikupljanja polovne skijaške opreme za učesnike Dečjeg zimskog festivala na Tari.\n- Veliki broj mališana nema mogućnost da kupi novu opremu i mi ćemo sve što prikupimo odneti u februaru na Taru, gde se okupljaju deca sa prostora bivše Jugoslavije - rekao je Stakić.\nU okviru sajma biće izvedeni i koncerti, a u subotu u 12 sati u hali 4 biće održana tribina na temu ekološke dimenzije u sportu.\nCena ulaznice je 300 dinara, a za grupne posete 150 dinara. Radno vreme sajma biće svakog dana od 10 do 20 sati.\nLabels: ekspo zim, expo zim, kopaonik, planinarenje, sajam, skijanje, sport, stara planina, zlatibor


Svi za fer izbore, a retorika na granici pristojnosti\nBiračko mjesto u Podgorici, ilustrativna fotografija\nPo ocjenama političkih partija i analitičara predstojeći lokalni izbori, naročito oni za vlast u glavnom gradu Crne Gore, od presudne su važnosti za budući raspored snaga na domaćoj političkoj sceni.\nZato je i dosadašnja kampanja bila veoma žestoka, retorika često na granici političke pristojnosti i korektnosti.\nCentar za demokratsku tranziciju uspio je da okupi sve partije čiji su predstavnici potpisali sporazum kojim su se obavezali da će do 25 maja kada se održavaju izbori poštovati standarde fer kampanje i da između ostalog neće koristiti uvrede, niti podizati tenzije u toku izbornog procesa.\nPartije potpisnice Sporazuma o pravilima ponašanja u toku kampanje za lokalne izbore obavezuju se na poštovanje prava i slobode svih učesnika izbora da vode kampanju i šire svoje političke ideje i principe,ponašanje kojim se poštuju prava drugih partija, kao i prava svih birača i drugih članova zajednice kao poštovanje slobode birača da učestvuju u političkim aktivnostima.\n“Sporazum je želja da se rješavaju problemi koji su vezani za izbore a koji su kulminirali u posljednjih godinu i koji i pored više pokušaja rješavanja i dalje postoje. Naš cilj je da se partije dobrovoljno obavežu na poštovanje važnih principa koji dovode do fer i demokratskih izbora a duh naše inicijative može se iskazati kao borba protiv pritisaka , prijetnji, nasilja i zloupotreba državnih resursa tokom izborne kampanje“, kaže Dragan Koprivica iz CDT.\nPartije potpisnice Sporazuma, obavezale su se između ostalog da neće uticati na ishod glasanja nasilnim ili nezakonitim aktivnostima na biračkom mjestu, neće uticati na opredjeljenje birača na biračkom mjestu, ili u neposrednoj blizini biračkog mjesta, uticati na birače da glasaju više puta, ili da glasaju u ime druge, žive, umrle ili nepostojeće osobe.\nPartije potpisnice jednoglasno su za to da kampanja bude fer i da na izborima pobijedi onaj koji pridobije najveće povjerenje građana.\n“Pozivamo na otvorenu i umjerenu kampanju, na sve ono što nije prljava kampanja i naučimo da se predstavimo sopstvenim vrijednostima onima koji nas biraju ne diskreditujući one koji su na drugoj strani bez argumentacije i osnova“, poručila je Azra Jasavić iz Pozitivne Crne Gore.\nU Demokratskom frontu takođe vjeruju da će učesnici izbora izbjeći zamke prljave kampanje i da će doprinijeti da atmosfera pred i tokom izbora bude demokratska i fer.\nBranka Bošnjak, međutim ukazuje da je kampanja počela onako kako ne bi trebalo i da je za to zaslužna vladajuća DPS\n“Iskreno se nadam da mi koji smo ovdje potpisali ovaj sporazum da ćemo istrajati na poštovanju i realizaciji ovog dokumenta. Negdje mi se čini da smo koliko juče ili sinoć na konvenciji DPS nailazili na govor mržnje i diskreditaciju političkih protivnika, a ne promociju političkih programa i ideja. Nadam se da će se to promijeniti i da smo iskreno u ovome i da zaista želimo da napravimo jednu fer utakmicu.“\nU prozvanoj DPS kažu da su oni spremni za fer i korektnu političku borbu.\n“Siguran sam da će i ovoga puta naša partija znati da odgovori tom izazovu i da ćemo se mi truditi da do 25. maja budemo aktivni učesnici u ovom procesu i da ćemo zajedno sa vama pokušamo da sve dileme rješavamo upravo za ovim stolom a ne preko medija. Takođe, da sve sugestije i primjedbe naših političkih konkurenata rješavamo u neposrednom razgovoru. Mislim da ćemo na taj način vjerovatno preduprijediti neke stvari koje bi mogle da ugroze izborni proces“, izjavio je politički direktor DPS Tarzan Milošević.\nDamir Šehović koji je u ime SDP potpisao sporazum kaže da je politička komunikacija u Crnoj Gori na većem nivou u odnosu na region ali primjećuje da ona mora biti još i bolja.\n“Ja sam ubijeđen da ćemo svi dati doprinos da to zaista tako i bude i da ćemo zajednički da se potrudimo da ovaj sporazum ne ostane samo mrtvo slovo na papiru već da ćemo ga svako u svom domenu ispoštovati. Tako ćemo doprinijeti demokratizaciji u Crnoj Gori, slobodno izraženoj volji građana koja je fundament demokratije kojoj mi u Crnoj Gori težimo.“


Do Investitora preko portala yellowpages.rs - Oglašavanje\nDo Investitora preko portala yellowpages.rs\nVodeća online advertising kompanija u Srbiji Yellow Pages, koja putem veb portala www.yellowpages.rs već godinama uspešno prezentuje firme i njihove proizvode na srpskom internet tržištu, potpisala je ugovor o saradnji sa francuskom kompanijom Europages S.A. koja poseduje najveći biznis direktorijum u Evropi dostupan putem veb portala www.europages.com. Kompanija Yellow Pages će zastupati kompaniju Europages S.A. na tržištima Srbije, Bosne i Crne Gore.\nSaradnja između ova dva portala omogućava srpskim privrednicima direktan kontakt sa preko 2.5 miliona eksperata (menadžera, direktora i rukovodilaca) širom Evrope i sveta na 26 različitih jezika.\nOna im omogućava predstavljanje na evropskom i svetskom tržištu bez potrebe za angažovanjem predstavnika u različitim zemljama, olakšava prodaju proizvoda i usluga na tim tržištima i povezuje ih sa velikim brojem evropskih i svetskih kompanija radi saradnje i povećanja profita.\nMala i srednja preduzeća iz Srbije sada mogu po ravnopravnim uslovima predstavljati svoje proizvode i usluge širom Evrope i sveta bez potrebe za ogromnim investicijama u marketing. Dovoljno je da svoju firmu, proizvode i usluge predstave putem portala www.europages.com posredstvom portala www.yellowpages.rs i preko 33 miliona poslovnih korisnika će saznati za njih.\nEuropages povezuje 2.6 miliona firmi iz 239 zemalja i već 30 godina predstavlja najveći B2B (business to business) portal u svetu ali bez obzira na to, on se konstantno usavršava kako bi svojim klijentima uvek mogao da ponudi najbolja marketinška rešenja.\nOvaj portal ima preko 33 miliona poslovnih korisnika koji traže firme radi saradnje, investiranja, proizvodnje, veleprodaje i distribucije proizvoda na evropskom i međunarodnom tržištu. Portal beleži preko 122 miliona otvorenih strana godišnje što je jasan pokazatelj veoma velikog interesovanja poslovnh ljudi iz celog sveta za saradnju sa firmam koje su na njemu predstavljene.\nSedište kompanije se nalazi u Francuskoj a mreža partnerskih kompanija se prostire u više od 20 zemalja Evrope.\nKompanija Yellow Pages u Srbiji posluje više od 16 godina i ima preko 53,000 zadovoljnih klijenata a potpisivanje ugovora i saradnja između portala www.yellowpages.rs i www.europages.com predstavlja potvrdu njenog kvalitetnog rada na polju online marketinga.\nSve firme iz Srbije zainteresovane za predstavljanje na evropskom i svetskom tržištu više informacija mogu dobiti na ovom linku ili nas mogu kontaktirati putem kontakt forme.


Vučić primio decu s Kosova i sredio im da odmah posete stadione Zvezde i Partizana\nVučić "sredio" da deca s Kosova posete Zvezdu i Partizan\nVesti Autor:Tanjug03. jul. 201515:37 > 15:38\nSrbija će insistirati na osnivanju zajednice srpskih opština (ZSO) kako bi život srpske dece na Kosovu bio bezbedan i kako bi postojala jedna institucija kojoj mogu da se obraćaju za sve svoje probleme, rekao je Vučić.\nU razgovoru sa oko stotinu srpske dece iz Vitine, Klokota i okolnih mesta na jugu Kosova koja su posetila Beograd rekao da je Beograd njihov glavni grad i da Srbija čini sve kako bi njihovo detinjstvo bilo bezbedno.\n„Beograd je vaš glavni grad, da vas niko ne uči pogrešno“, poručio je Vučić i rekao da je svestan toga koliko je život srpske dece na Kosovu težak.\nU razgovoru sa premijerom deca su rekla da su im se u Beogradu dopali zološki vrt i hram Svetog Save, a većina je uz povike izrazila želju da poseti stadione fudbalskih klubova Crvena zvezda i Partizan.\nPremijer je rekao da želja mora da im bude ispunjena i „naredio“ da se uprave oba kluba obaveste o tome da deca dolaze da posete stadione, a zatim i sam telefonirao da bi omogućio tu posetu.\nDeca sa juga Kosova posetila su glavni grad Srbije u okviru akcije Beograd srpskoj deci, koja će biti nastavljena.


Foto priča: Nedelja na Nišville-u\npetak, 17. sep, 2021.\nHome»Aktuelno»Foto priča: Nedelja na Nišville-u\nBy Tatjana Đukić 14/08/2017 Updated: 03/11/2017 Nema komentara1 Min Read\nNišville Jazz Festival je u nedelju počeo ranije nego što je to uobičajeno – od 19 časova, nastupom sastava Big Band Gverillaz, kako bi izvođači koji prethodne večeri nisu nastupili zbog nevremena održali svoje koncerte, uz planiran nedeljni program.\nNakon toga nastupio je litvanski Silent Blast, kao i hedlajner koji je prvobitno trebalo da nastupi u subotu – Tom Harel (Tom Harrell), čija je svirka bila izuzetno posećena. Ipak, najviše posetilaca Nišville 2017. imao je za vreme nastupa počasne Nišlijke – Kendi Dalfer (Candy Dulfer), za čiji se nastup čekalo u redu od par stotina metara. Kiša je padala sve vreme, ali to publiku nije sprečilo da isprati i duhoviti, satirični nastup Ramba Amadeusa, nakon koga je nastupio beogradski E-Play.\nNastup Darka Rundeka koji je planiran za treće festivalsko veče, a pomeren je zbog vetra, biće održan u petak 18. avgusta. Istog dana nastupiće i Very nais bend, sa Ivanom Kurtićem.\nDejan Tasić: Nije Nišville samo da dođe Kendi i odsvira Nevidljivi Nišville – iza festivalskih bina Nišville – od Doma vojske do Tvrđave Youth stage pruža mogućnost mladim bendovima da osete veliku binu\nBig Band Gverillaz Candy Dulfer Darko Rundek E-Play Ivan Kurtić Nišville Nisville 2017 Nišville jazz festival počasna Nišlijka Rambo Amadeus Silent Blast Tom Harrell Very nais bend


Radovi na izgradnji mosta na Dičini u Brđanima počinju u ponedeljak, 23. novembra 2015. godine\nRadovi na izgradnji novog mosta na Dičini u Brđanima zvanično će biti započeti u ponedeljak, 23. novembra 2015. godine. Rok za završetak radova je 60 dana.\nNa mestu postojećeg koji je tokom poplavnog talasa u maju 2014. godine teško oštećen, a koji će biti demontiran i srušen, biće sagrađen nov armirano-betonski most. Vrednost iznosi 20.641.643,00 dinara bez PDV-a, a izvođač radova je preduzeće Meta Balkan koje će radove izvoditi u grupi izvođača koju pored njega čine i Intramont i GP Kompresor ING, oba iz Valjeva i beogradsko GIP Konstruktor.\nPredsednik opštine Milisav Mirković izrazio je očekivanje da će izvođač maksimalno iskoristiti pogodne vremenske prilike i intenziviranjem radova završiti izgradnju mosta kvalitetno i pre ugovorenog roka, još jednom se zahvalivši stanovnicima Brđana na pokazanom strpljenju i razumevanju.\nProjektnu dokumentaciju za izgradnju sačinio je Saobraćajni institut "CIP", a izgradnja se finansira iz sredstava Fonda solidarnosti Evropske unije.\nPodsećanja radi, odmah nakon oštećenja mosta u Brđanima postignut je dogovor da građevinsko preduzeće "Planum" izvrši sanaciju oštećenja mosta jer je isti intenzivno koristilo za potrebe izgradnje Koridora 11, a da Opština Gornji Milanovac za potrebe sanacije obezbedi potrebnu projektnu dokumentaciju. Opština Gornji Milanovac obezbedila je projekat sanacije mosta tokom prošle godine. Međutim, kako su u međuvremenu nastala nova oštećenja na mostu, konstatovano je da most nije moguće sanirati i da stoga treba pristupiti izgradnji novog mosta preko reke Dičine u Brđanima. Opština Gornji Milanovac u saradnji sa Kancelarijom za pomoć i obnovu poplavljenih područja obezbedila je finansijska sredstva za izgradnju mosta u Brđanima iz Fonda solidarnosti Evropske unije.


FK Radnički 1923 - Kragujevac - Kragujevčani hrabro na lidera\nNalazite se u: Home / Home / Featured / Kragujevčani hrabro na lidera\nKragujevčani hrabro na lidera\nFudbaleri Radničkog 1923 tačku na jesenji deo takmičenja staviće utakmicom u Vranju, protiv ekipe Dinama, u nedelju, 26. novembra, od 13:00 časova, na stadionu ’Jumko’.\nI za ovaj meč igrači Radničkog neumorno su se pripremali, marljivo radeći i ove, kao i svih prethodnih nedelja. Iscrpan rad praćen je voljom i velikom posvećenošću, kao i stremljenjem ka jedinom cilju, a to je da se, posle pet kola bez pobede, ponovo donese radost navijačima i simpatizerima ovog kragujevačkog kluba.\nNa osnovu do sada postignutih rezultata oba tima, nagoveštava se pun uzbuđenja i za ljubitelje fudbala primamljiv susret.\nU tekućoj sezoni, ekipa Dinama zauzima 1. mesto, sa 32 boda (10 pobeda, 2 nerešene utakmice i 2 poraza, sa gol razlikom 23:9). Kragujevčani su, nakon niza pozitivnih rezultata, poslednjih pet kola bez pobede. Radnički 1923 se trenutno nalazi na 5. poziciji, sa 22 boda (6 pobeda, 4 remija, 4 poraza, sa gol razlikom 14:12).\nPoslednji put Dinamo i Radnički 1923 sastali su se u Prvoj ligi Srbije 2015/2016. Najpre su u Vranju, 19. septembra 2015. godine ova dva tima odigrala 1-1, a istim rezultatom završena je i utakmica na stadionu ‘Čika Dača’, u aprilu 2016. godine.\nOve sezone rad ekipe Radničkog 1923 posebno su krasili pozitivni rezultati na gostovanjima, sa kojih su doneli 4 pobede (protiv Metalca, Jagodine, Novog Pazara i Inđije), jednom su odigrali nerešeno (protiv Temnića 1924), a jednom doživeli poraz (protiv Proletera).\nFudbaleri Radničkog 1923 put Vranja krenuće sa željom i ciljem da skoru od četiri pobede na gostovanjima dodaju još jednu, onu ’najslađu za kraj’, kojom bi se na najbolji mogući način oprostili od jesenjeg dela prvenstva. Oni će već sutra – u subotu, 25. novembra, krenuti na put, kako bi veče pred nedeljni duel proveli u karantinu, i maksimalno se fizički i psihički odmorili.\nU taboru Radničkog 1923 kažu da je sve spremno i da u ovaj meč ulaze rasterećeno – spremnosti na borbu i motivacije ne manjka, pa će tako ovaj tim uložiti sve što je u njegovoj moći da Radnički 1923 bude taj koji se na kraju susreta u nedelju raduje.


EFSE proširuje partnerstvo sa kompanijom Intesa Leasing kreditom od 10 miliona evra\nProgram subvencija države za finasiranje nabavke opreme\nVeliko nam je zadovojstvo što u programu Ministarstva privrede za dodelu bespovratne pomoći kroz program podrške za nabavku opreme, namenjenom malim i mikro preduzećima, učestvuje i naša kompanija.\nFinansiranje Vivo shopping parka\nIako većina ljudi u našoj zemlji i dalje lizing vezuje isključivo za kupovinu putničkih vozila, ovaj sve popularniji način finansiranja veoma je efikasan u raznim segmentima i kao podrška veoma različitim poslovnim projektima. Intesa Leasing je od osnivanja kompanija fokusirana na finansiranje različitih poslovnih potreba klijenata, pa je tako pionirska uloga započeta kroz finansiranja sistema za navodnjavanje, IT infrastrukture, najrazličitijih tipova procesne i proizvodne opreme, a preko poslovnih prostora i garažnih mesta put je stigao i do prvog tržnog centra finansiranog na lizing – Vivo shopping parka u Jagodini.\nIntesa Leasing zauzela vodeću poziciju u lizing sektoru Srbije\nPoljoprivredna mehanizacija na lizing bez kamate\nIntesa Leasing i Agrostadt obezbedili posebne pogodnosti povodom 82. Međunarodnog sajma poljoprivrede u Novom Sadu\nPovoljnije do automobila putem kredita i lizinga\nBanca Intesa i Intesa Leasing obezbedile posebne pogodnosti povodom 52. Međunarodnog salona automobila\nZadržana liderska pozicija u 2014. godini\nProdata sva vraćena vozila\nNakon što smo aprila meseca ove godine informisali javnost da u ponudi nemamo vraćenih putničkih vozila, krajem prethodnog meseca prodato je i poslednje teretno vozilo te u ponudi više nemamo vraćenih vozila.\nPodrška gradjanima i kompanijama sa poplavljenih područja\nU cilju podrške stanovništvu sa popljavljenih područja naša kompanija je odmah reagovala uplatom u iznosu od 1.000.000 rsd na račun otvoren od strane Vlade Republike Srbije.\nZadržana liderska pozicija u 2013. godini\nIako se lizing kompanije često veoma inventivne u pronalaženju segmenata poslovanja u kojima su dominantne kako bi se predstavile kao lideri (lider u finansiranju putničkih vozila, lideri po broju ugovora...), često zaboravljaju na rezultat kao osnovno merilo rada svake kompanije. A kada govorimo o tom pokazatelju, kao i prethodnih godina, naša kompanija ostvarila je nabolji poslovni rezultat na tržištu lizinga u Srbiji.


Maduro: Zapad želi da učini sukob u Ukrajini globalnim, preti treći svetski rat - 08.03.2022, Sputnik Srbija\nMaduro: Zapad želi da učini sukob u Ukrajini globalnim, preti treći svetski rat\nVenecuelanska vlada duboko je zabrinuta zbog mogućnosti da se sukob u Ukrajini proširi na druge regione Evrope i sveta, na to su usmerene kampanje mržnje u... 08.03.2022, Sputnik Srbija\nOn je izrazio nadu da bi ovo blagovremeno upozorenje moglo da „zaustavi ludilo koje je zahvatilo najvažnije lidere Zapada i sveta”.„Sukob se širi sa vojne tačke gledišta, što bi moglo da dovede do trećeg svetskog rata. Već sada postoje globalne posledice – razoran uticaj na cene nafte, benzina i gasa, na cenu hrane, đubriva, transporta. Globalni uticaj se izražava u opasnosti, u upravljanju međunarodnim odnosima“, objasnio je Maduro.Predsednik je naglasio da su zapadne zemlje, koje su neispunjavanjem dogovora i pretnjama Rusije izazvale sukob u Ukrajini, sada odgovorne za deeskalaciju.„Oni koji su izazvali ovaj konflikt, koji decenijama ne ispunjavaju dogovore, decenijama prete Rusiji, pripremaju planove za širenje NATO-a – prvi su odgovorni za njegovu deesakalciju i traženje povoljnog scenarija pregovora i dogovora između strana u sukobu, odnosno Rusije i Ukrajine“, konstatovao je političar.Podsetimo, Rusija je 24. februara pokrenula specijalnu operaciju čiji je cilj demilitarizacija i denacifikacija Ukrajine, kao i „zaštita ljudi koji su već osam godina bili izloženi maltretiranju i genocidu od strane kijevskog režima“. Prema saopštenju Ministarstva odbrane Ruske Federacije, Oružane snage napadaju samo vojnu infrastrukturu i ukrajinske trupe, nema pretnje po civilno stanovništvo.Nakon toga, zapadne zemlje su počele da uvode sankcije Rusiji, praktično svim sektorima ruske privrede, a brojne zemlje obustavile su i avio-saobraćaj sa Rusijom. Prema rečima portparola ruskog predsednika Vladimira Putina Dmitrija Peskova, sankcije Zapada su veoma ozbiljne, ali se Rusija za njih blagovremeno pripremila.\nrusija, kriza u ukrajini, venecuela, nikolas maduro, zapad\n07:59 08.03.2022 (Osveženo: 12:15 08.03.2022)\n© Sputnik / Evgeniй Biяtov / Uđi u foto-galerijuPredsednik Venecuele Nikolas Maduro\nVenecuelanska vlada duboko je zabrinuta zbog mogućnosti da se sukob u Ukrajini proširi na druge regione Evrope i sveta, na to su usmerene kampanje mržnje u medijima i antiruske sankcije, izjavio je venecuelanski predsednik Nikolas Maduro.\n„Duboko smo zabrinuti zbog mogućnosti rata u Evropi i širenja ove oružane konfrontacije na druge regione sveta. Pokrenuta je i pripremljena javna medijska kampanja mržnje, kao i paket ekonomskih mera usmerenih na pogoršanje uslova i širenje vojnog scenarija i vojnih operacija izvan Ukrajine u Evropu i iz Evrope u druge regione planete“, rekao je političar u obraćanju koje prenosi televizija „VTV“.\nOn je izrazio nadu da bi ovo blagovremeno upozorenje moglo da „zaustavi ludilo koje je zahvatilo najvažnije lidere Zapada i sveta”.\n„Sukob se širi sa vojne tačke gledišta, što bi moglo da dovede do trećeg svetskog rata. Već sada postoje globalne posledice – razoran uticaj na cene nafte, benzina i gasa, na cenu hrane, đubriva, transporta. Globalni uticaj se izražava u opasnosti, u upravljanju međunarodnim odnosima“, objasnio je Maduro.\nPredsednik je naglasio da su zapadne zemlje, koje su neispunjavanjem dogovora i pretnjama Rusije izazvale sukob u Ukrajini, sada odgovorne za deeskalaciju.\n„Oni koji su izazvali ovaj konflikt, koji decenijama ne ispunjavaju dogovore, decenijama prete Rusiji, pripremaju planove za širenje NATO-a – prvi su odgovorni za njegovu deesakalciju i traženje povoljnog scenarija pregovora i dogovora između strana u sukobu, odnosno Rusije i Ukrajine“, konstatovao je političar.\nNakon toga, zapadne zemlje su počele da uvode sankcije Rusiji, praktično svim sektorima ruske privrede, a brojne zemlje obustavile su i avio-saobraćaj sa Rusijom. Prema rečima portparola ruskog predsednika Vladimira Putina Dmitrija Peskova, sankcije Zapada su veoma ozbiljne, ali se Rusija za njih blagovremeno pripremila.\nMakron o situaciji u Ukrajini: Teško da će se u kratkom roku pronaći rešenje\n7 Mart, 22:24


Nant bi po ugovoru trebalo da pripadne 15 miliona funti, a isplata je trebala da bude rastegnuta na tri godine. BBC iz Velsa javlja da francuski klub insistira na isplaćivanju bržem nego što je prethodno dogovoreno.\nČelnici Nanta čak razmišljaju i da pokrenu pravne akcije ako im se ne isplati obećano u narednih deset dana, iako je Kardif ranije saopštio da će ispoštovati svaku stavku dogovora.\nPodsetimo, Sala i pilot su nestali 21. januara, a nedavno su se pojavili i prvi materijalni dokazi. Pronađen je avion u Lamanšu i još uvek neidentifikovano telo u njemu.