Skup neformalne desničarske organizacije "Narodna patrola" protiv migranata, Beograd 25. oktobar\nIako je 2016. godine najveća distanca postojala prema LGBT populaciji, sada građani Srbije najveću socijalnu distancu osećaju prema migrantima, odnosno tražiocima azila, a čak trećina njih, odnosno 37 odsto, ne bi volela da migranti žive u istoj državi kao i oni, pokazuje poslednji Izveštaj Poverenika za zaštitu ravnopravnosti o odnosu građana prema diskriminaciji u Srbiji iz 2019. godine.\nU ovakvom raspoloženju su proteklog vikenda, 25. oktobra, u parku kod Ekonomskog fakulteta u Beogradu, dve grupe aktivista stajale jedni preko puta drugih uz jake policijske snage.\nSa jedne strane aktivisti levo orijentisanih organizacija koji su se okupili u znak podrške migrantima koji borave na tom mestu, a sa druge strane aktivisti desno orijentisanih organizacija, predvođenih neregistrovanom esktremno desničarskom grupacijom „Narodne patrole“ koja je uoči skupa pozvala svoje pristalice da „očiste” pomenuti park od migranata.\nOdgovarajući na pitanje zašto je uopšte dozvoljen skup antimigrantskih desničara u Beogradu, Katarina Golubović, predsednica nevladine organizacije iz Beograda, Komiteta pravnika za ljudska prava YUCOM, u razgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE) navela je da razlog leži u političkoj volji.\n“Ako vi to nećete da zabranite, prvo ćete dozvoliti skup, ako nije prijavljen onda ga nećete prekinuti, a na kraju nećete ni sankcionsati one koje možete odmah na licu mesta da legitimišete i sprovedete do Prekršajnog suda”, navela je ona.\nZakon je jasan ali ga policija selektivno primenjuje\nNakon što je neformalna ekstremistička organizacija „Narodna patrola“ najavila da će u nedelju „očistiti“ park kod Ekonomskog fakulteta, Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) do danas nije zvanično potvrdilo da li je održani skup prijavljen.\nPo pitanju javnog održavanja ovakvih događaja Ustav Srbije je jasan i u članu 49. kaže da je “zabranjeno i kažnjivo svako izazivanje i podsticanje rasne, nacionalne, verske ili druge neravnopravnosti, mržnje i netrpeljivosti”. Sagovornica RSE ukazuje i na Zakon o sprečavanju diskriminacije kao i na Zakon o javnom okupljanju, kao dodatna dva pravna akta koja jasno ukazuju da okupljanja poput onog koje se desilo 25. oktobra, ne bi trebalo da se dozvole.\n“Zakon o javnim okupljanjima ne dozvoljava ovakve skupove. Dva su mehanizma, po Zakonu o javnom okupljanju, jedan je zabrana a drugi je sankcionisanje, gde postoje vrlo velike prekršajne kazne za organizatore ovakvih okupljanja i njihove učesnike. Mi imamo i Zakon o zabrani diskriminacije, koji jeste dobro sredstvo, ali naše krivično zakonodavstvo nije dovoljno široko da obuhvati sve napade koji su motivisani mržnjom”, objašnjava Katarina Golubović.\nKako sama kaže, “tu zakazuje policija, jer ona treba da podnese zahtev za pokretanje prekršajnog postupka pred Prekršajnim sudom, ali to se vrlo selektivno primenjuje od strane policije i tu dolazi do izraza politička volja”.\nOtkud velika polarizacija u društvu?\nTokom prve polovine devedesetih godina, u Srbiju je izbeglo preko 617.000 osoba, pokazuju podaci Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije iz 1996. godine. Međutim, imajući takvo iskustvo, trideset godina kasnije, čak 75 odsto građana Srbije ima negativna osećanja prema izbeglicama i migrantima sa Bliskog istoka i Afrike, pokazuju podaci Fondacije za otvoreno društvo iz 2020. godine.\nSve manje razumevanja građana Srbije prema migrantima ogleda se u dugotrajnoj netrpeljivosti ka svakom stranom elementu u državi što je posledica dugogodišnje ksenofobične politike, od Slobodana Miloševića pa nadalje, smatra Katarina Golubović.\n“Mi stalno imamo u političkom vrhu nekoga ko takvu politiku neguje. Te posledice koje mi imamo od pre 30 godina, ti ljudi su deo biračkog tela. Vi morate da se obraćate tom delu biračkog tela. I zato imate te ljude u Vladi, imate te pokrete, jer oni prosto moraju da drže jedan deo biračkog tela. Ova vlast vrlo dobro zna šta radi i kako da prikupi jedan broj stalnih glasača”, objasnila je ona.\nSa druge strane, direktorka nevladine organizacije Beogradski centar za ljudska prava, Sonja Tošković, u razgovoru za RSE ističe da se uzroci podela u društvu, jačanja desničarskih organizacija i dozvoljavanje sve većeg njihovog upliva u društvo moraju tražiti i u “antimigrantskoj kampanji koja je obojila celu ovu godinu”.\n“To je nekako skretanje pažnje građana Srbije od nekih drugih važnih tema koji ih se tiču, pa je ovo idealno da zamaže oči u odnosu na neke druge stvari, jer je vrlo jasno da migranti nisu nikakva pretnja ni po Srbiju, ni po našu politku, niti građane”, rekla je Tošković.\nOna je dodala da se politka Srbije naslanja na politiku Evropske unije, koja “gradi zidove pokušavajući da se zaštiti od islamizacije i navodnog terorizma”.\n“Ono što je zanimljivo jeste da građani uopšte ne razumeju kakva je migraciona politika Republike Srbije. Mislim da velika odgovornost leži na državnim organima a ne samo na Komeserijatu za izbeglice. Treba tu da bude mnogo institucija koje bi trebale u javnosti biti glasnije, da se čuje koliko je ovde tih ljudi, kakva je njihova namera, ko su izbeglice”, smatra ona.\nIako je prema mišljenju Katarine Golubović “sve ovo što se trenutno dešava u Srbiji odraz spoljno-političkih odnosa na nivou Evropske unije, gde takođe desnica jača, te se samim tim to preliva i na unutrašnje politike u Srbiji”, ona ipak smatra da će se situacija u budućnosti promeniti.\n“Očigledno će se politika prema migrantima menjati u budućnosti. Mi smo svesni da je, da kažemo negde od 2012. godine, počelo sa zabranjivanjem neonacističkih skupova, i da kada postoji jasna politika države da nešto treba da se zaustavi, da se ovakvi skupovi itekako zabranjuju”, kaže Golubović.\nPodsetimo, Ustavni sud Srbije zabranio je juna 2012. delovanje ultradesničarske organizacije "Otačastveni pokret Obraz". Ova odluka doneta je skoro tri godine nakon zahteva Republičkog tužilaštva, na čiju inicijativu je do sada zabranjena jedino neonacistička organizacija "Nacionalni stroj". Pokret "Obraz" izbrisan je iz registra jer je sud zaključio da zabrana rada tog udruženja predstavlja srazmeran odgovor društva radi zaštite osnovnih sloboda i prava građana.\nDa je trenutna situacija samo jedna faza u društvu, smatra i Sonja Tošković, koja veruje da će se ovakva vrsta problema u srpskom društvu u jednom trenutku rešiti.\n“To mora zajednički, ne samo državne institucije i nevladine organizacije, nego i građani, kroz razgovore, dijalog. To je nešto što nama generalno fali u društvu. To treba da se radi sa decom još u osnovnoj školi, da shvate da različitosti nisu nešto što je zlo, nego nešto što je dobro“, rekla je ona i zaključila da su migracije i mobilnost fenomen ovoga veka i nešto što će se u svetu sve više dešavati, bilo zbog ekonomskih, političkih razloga ili pak posledica klimatskih promena.\nSkup desničara od 25. oktobra predvodila je grupa nepoznatih muškaraca koja sebe nazivaju „Narodnom patrolom“, a koja je 21. februara presretala migrante u centru Beograda i obaveštavala ih da im "zabranjuju kretanje“, uz poruku da će "imati problem" ako neko napadne "srpske žene i muškarce".\nNakon što se taj snimak pojavio na društvenim mrežama, reagovala je policija i Više javno tužilaštvo, a kako je objavio list „Danas“ 24. oktobra, taj predmet se u tužilaštvu i dalje nalazi u predistražnoj fazi.\nNa nedeljnom skupu, desničari su nosili zastavu sa simbolom mrtvačke glave i porukom "S verom u boga, sloboda ili smrt" i baner sa natpisom "Teroristi nisu dobrodošli", a među parolama koje su uzvikivali je i "Srbija Srbima".\n“Čišćenje” parka od migranata je samo poslednji u nizu događaja koji su u svom fokusu imali netrpeljivost i govor mržnje.\nNedavno je u Beogradu otvoren Festival savremenih umetnika sa Kosova „Mirëdita, dobar dan!“, 22. oktobra, uz jake policijske snage i protest više stotina desničara, koji su se okupili nedaleko od mesta otvaranja manifestacije.\nNekoliko dana ranije, 9. oktobra, predsednik organizacije "Srpska desnica" Miša Vacić, bio je akter incidenta u CZKD-u (Centar za kulturnu dekontaminaciju), gde je sa svojim pristalicama uzeo mikrofon na otvaranju izložbe posvećene ratnim događajima u Tuzli i negirao granatiranje tuzlanske Kapije, u kom je 1995. godine, ubijen 71 građanin Tuzle.\nDa je govor mržnje prisutan i u samom državnom vrhu Srbije pokazuje primer tadašnjeg ministra odbrane Aleksandra Vulina, koji je na sajtu ministarstva kojim je tada upravljao nekoliko puta kosovske Albance nazivao „Šiptarima“ ignorišući presudu suda u Srbiji po kojoj je taj termin „politički nekorektan i uvredljiv“. I pored brojnih reakcija nevladinog sektora i stranih političara, Vulin je u novom sazivu Vlade izabran za ministra unutrašnjih poslova.\nDa je jačanje desnice u Srbiji opasno, istakao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je u obraćanju građanima povodom formiranja nove Vlade Srbije 21. oktobra više puta ponovio "da se u Srbiji neće dozvoliti bilo kakvo nasilje prema migrantima".\n„Neće se dogoditi da bilo ko u ovoj zemlji tuče bilo koga, nazivali oni sebe narodnom zaštitom, patrolama ili bilo kako, neće moći da tuku ni migrante ni bilo koga drugoga“, rekao je Vučić.\nOn je napomenuo i da su "migranti u Srbiji u prethodnim godinama, počinili daleko manje krivičnih dela nego domaće stanovništvo".\nPrema podacima Komesarijata za izbeglice i migrante, u kampovima i prihvatnim centrima u Srbiji trenutno boravi oko 6.000 izbeglica i migranata, a procene su da se oko 1.200 njih nalazi van kampova.


Medijska samoregulacija: Kako prepoznati govor mržnje u štampanim i internetskim medijima i kako se boriti protiv njega – Forum za interkulturalnost\nHome|Zatvoreno-otvoreno|Medijska samoregulacija: Kako prepoznati govor mržnje u štampanim i internetskim medijima i kako se boriti protiv njega\nNeupitno je da mediji i medijski profesionalci imaju snažan uticaj na društvene, političke, pa i bezbednosne prilike, te da stvaraju atmosferu koja je pogodna ili nepogodna za ostvarivanje ili urušavanje ljudskih prava u svom okruženju. Mnogi primeri iz prošlosti, ali na žalost i naša stvarnost i neposredna prošlost, pokazuju da oni mogu imati izuzetno snažan uticaj na ugrožavanje prava određenih (neprivilegovanih) grupa i pojedinaca, jačanje radikalizma, (nasilnog) ekstremizma i, uopšte, na porast društvene nepravde. Ustav, zakoni, podzakonska akta, ali i međunarodne konvencije konstatuju da svako ima pravo na slobodu izražavanja, odnosno garantuju medijske slobode, ali i izričito navode da te slobode sa sobom povlače prava i odgovornosti, te da se mogu ograničiti i usloviti u cilju zaštite bezbednosti, sprečavanja nereda ili kriminala, zaštite zdravlja i morala, kao i zaštite ugleda i prava drugih. Zakonska i podzakonska akta, ali i samoregulatorni mehanizmi predviđaju razne oblike zaštite od govora mržnje u javnom diskursu, a podsetimo da i Ustav Srbije u članu 49 zabranjuje svako izazivanje i podsticanje rasne, nacionalne, verske ili druge neravnopravnosti, mržnje i netrpeljivosti.\nPraksa Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, koja je deo našeg pravosudnog sistema i koja je oslonjena na Evropsku konvenciju o ljudskim pravima, povlači veoma fine, nijansirane linije između slobode izražavanja i odgovornosti medija i novinara, a procesi koji se vode na njemu veoma često su inspirisani govorom mržnje i nemogućnosti nacionalnog pravosuđa da se sa njim izbori na neadekvatan način. Ta praksa – osim što može da budu važan argument u medijskim sudskim procesima – često se inkorporira i u zakonska akta država članica Saveta Evrope, ali i iščitava kao sklop svojevrsnih etičkih smernica za medijske profesionalce.\nVećina demokratskih zemalja obezbeđuje zaštitne mehanizme za slobodu govora, ali istovremeno štiti društvo od njene zloupotrebe. Protiv te zloupotrebe može se boriti ostvarenjem zakonskih prava putem domaćih sudova ili Evropskog suda za ljudska prava, ukoliko su iscrpljena sva domaća pravna sredstva. Za efikasnije poštovanje zakona i podzakonskih akata u sferi elektronskih medija zadužena su nezavisna regulatorna tela, kakvo je u Srbiji Regulatorno telo za elektronske medije (REM), koje je do promene medijskih zakona 2014. godine nosilo naziva Republička radiodifuzna agencija (RRA). Ovo telo je osnovano radi delotvornog sprovođenja medijske politike, razvoja medijskih usluga, zaštite i razvoja slobode mišljenja i izražavanja, ali i – možda i pre svega – radi zaštite interesa javnosti i zaštite korisnika elektronskih medijskih usluga u oblasti ljudskih i manjinskih prava. Svako može, bilo pojedinac, bilo organizacija ili institucija, da podnese prijavu REM-u (na njihovom sajtu) ukoliko proceni da je neki elektronski medij (televizijska ili radijska stanica) svojim sadržajima vređao ili ugrozio njihov lični interes ili pravo, kao i opšti interes, u koji svakako spadaju i prava neprivilegovanih grupa. Na žalost, ovo nezavisno regulatorno telo u današnjim političkim okolnostima potpuno je neefikasno, te ne reaguje i ne sankcioniše brojna kršenja zakonskih i podzakonskih akata.\nPodsetimo da je REM 2015. usvojio podzakonski akt, odnosno Pravilnik o zaštiti ljudskih prava u oblasti pružanja medijskih usluga, u kojem definiše pravo na istinito, potpuno i blagovremeno informisanje, zaštitu dostojanstva ličnosti, prava na privatnost i pretpostavku nevinosti, kao i slobodu misli, savesti i veroispovesti. U Pravilniku se navodi da su prilikom proizvodnje i emitovanja programskih sadržaja emiteri dužni da poštuju ljudska prava korisnika medijskih usluga, učesnika u programu ili lica na koje se odnosi objavljena informacija.\nPredmet našeg interesovanja je, međutim, medijska samoregulacija, koja je oslonjena na novinarski etički kodeks, i čiji je cilj da se u sadejstvu novinarskih udruženja, medijskih asocijacija, medija i organazija civilnog društva unapredi medijska scena pojedine zemlje, u raznim oblastima, pa i u oblastima zaštite ljudskih i manjinskih prava. Samoregulacija u različitim zemljama je internim aktima različito definisana, pa negde samoregulatorna tela imaju mogućnost da izriču i novčane kazne onim medijima i novinarima koji krše novinarski kodeks. U drugim zemljama, među kojima se nalazi i Srbija, ono se oslanja na javno reagovanje, odnosno na javno ukazivanje na medije i pojedince koji krše novinarski kodeks, u nadi da će tako doprineti stvaranju boljeg medijskog okruženja. U nekim zemljama samoregulatorna rela imaju nadležnosti i u sferi elektronskih medija, dok u drugim, kao kod nas, predmet njihovog interesovanja jesu samo štampani i internetski mediji, kao i novinske agencije. U Srbiji se samoregulatorno telo zove Savet za štampu, a ono štiti Kodeks novinara Srbije, kojeg su usvojila najveća novinarska udruženja u Srbiji – Nezavisno udruženje novinara Srbije i Udruženje novinara Srbije.\nSavet za štampu je nezavisno, samoregulatorno telo koje okuplja izdavače, vlasnike štampanih i onlajn medija i profesionalne novinare. Osnovan je da bi pratio poštovanje Kodeksa novinara Srbije u štampanim i onlajn medijima i rešavao žalbe pojedinaca, organizacija i institucija na sadržaje štampanih medija. U nadležnosti Saveta je i medijacija između oštećenih pojedinaca, odnosno institucija, i redakcija, kao i iznošenje javnih opomena za kršenje etičkih standarda utvrđenih Kodeksom novinara Srbije. Iako je dosadašnja praksa Saveta za štampu uglavnom pozitivna, jasno je da ono nije imalo mnogo uspeha u kreiranju bolje medijske scene, koju karakterišu svakodnevna i brojna kršenja etičkih normi i standarda. Razlog za to se krije u skromnim nadležnostima ovog tela, ali i nemogućnosti da njegov rad dopre do većeg broja građana. Razlog za to se nalazi i u niskom nivou medijske pismenosti kod građana Srbije, odnosno u nedovoljnoj svesti o značaju poštovanja profesionalnih i etičkih pravila profesije.\nPriručnik u celosti možete pogledati u pdf formatu.


Raška 15. stanica karavana Digitalna ekspedicija (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 27.11.2021 14:15 > 27.11 14:51\nGradjani Raške imaće tokom vikenda priliku da se u okviru karavana "Digitalna ekspedicija" upoznaju sa ključnim digitalnim veštinama 21. veka, elektronskim uslugama, elektronskom trgovinom, osnovama digitalne bezbednosti i pismenosti, kao i ostalim pogodnostima koje nudi digitalni prostor i omogućavaju nove tehnologije.\nDržavni sekretar Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Sreten Selaković rekao je da je cilj Vlade Srbije da se što više gradjana digitalno opismeni, kako bi sebi olakšali život.\n"Uz nekoliko klikova, iz tople prostorije, elektronskom komunikacijom sa e-upravom, trgovinom, bankom ili nekim drugim servisom mogu završiti posao da ne odlaze u te institucije, da se ne guraju u javnom prevozu i čekaju u redovima", naveo je Selaković.\nOn je kazao da je "Digitalna ekspedicija" namenjena svim generacijama mladima da unaprede svoje postojeće znanje, a starima da steknu osnove primene digitalnih alata i na taj način smanje jaz u nivou znanja digitalnih veština u odnosu na mladje.\n"Zvanični podaci govore da je 49 odsto žena, a 55 odsto muškaraca starijih od 55 godine koristilo računar u poslednja tri meseca, što je zabrinjavajuće i poražavajuće, posebno, jer je Srbija jedan od lidera regiona u razvoju digitalnih tehnologija", rekao je Selaković.\nOn je najavio da će Vlada Srbije, uz podršku Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP), digitalnom tehnikom opremiti gerontološke centre i organizovati edukaciju starih osoba koje su u njima smeštene.\nPomoćnica predsednika Opštine Raška Tijana Pajević Djordjević izrazila je zadovoljstvo što će tokom vikenda žitelji tog grada biti u prilici da steknu osnovna ili unaprede svoja znanja o digitalnoj pismenosti i bezbednosti.\n"U današnjem digitalnom svetu, gradjani koji znaju kako se dolazi do odredjene informacije, kako onlajn da ostvare svoje pravo ili ispune obavezu, kako se postaje e-gradjanin, koriste e-usluge, onlajn kupuju i bezbedno plaćaju roba i usluge, koji poznaju novu pismenost su, ukratko, gradjani 21. veka", kazala je Pajević Djordjević.\nKaravan "Digitalna ekspedicija" pokrenut je na inicijativu predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić, a podržavaju ga Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i Kancelarija za IT i eUpravu, a u partnerstvu sa UNDP i programom "Nova pismenost", koji zajedno realizuju Američka agencija za medjunarodni razvoj USAID i "Propulsion".\nSledećeg vikenda, Karavan će posetiti Novi Pazar.


Dačić otvorio izložbu „Jasenovac – pravo na nezaborav“ – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » Dačić otvorio izložbu „Jasenovac – pravo na nezaborav“\nDačić otvorio izložbu „Jasenovac – pravo na nezaborav“\nIvica Dačić je istakao da je neophodno javno i jasno osuditi svaku vrstu istorijskog revizionizma koji negira zločine.\nDačić je posebno ukazao na to da, ukoliko ne negujemo kulturu sećanja i nismo na oprezu, rizikujemo da nam se ponovi tragična sudbina.\n„Ulogu u tome, kaže, moramo imati svi mi kao pojedinci, ali i kao društva i države u regionu Balkana, jer svi zajedno, kao potomci i žrtava i zločinaca imamo odgovornost za zajedničku budućnost“, naveo je šef srpske diplomatije.\n„A očekujemo da u današnjoj Hrvatskoj imamo saveznika u očuvanju kulture sećanja na Jasenovac, koji mora ostati simbol Drugog svetskog rata – stradanja Srba, Jevreja, Roma, antifašista Hrvata i drugih nacija i simbol masovnog i besprimerno surovog ubijanja“, poručio je Dačić.\nPodseća da je januara 2018. godine imao priliku da otvori sličnu izložbu u zgradi Ujedinjenih nacija u Njujorku, koja je bila deo obeležavanja Međunarodnog dana sećanja na Holokaust.\nOve izložbe su, kako je naveo, jedan deo našeg napora da očuvamo kulturu sećanja što je ujedno i naš doprinos odgovornom odnosu prema prošlosti.\n„Ne postoji opravdanje za odsustvo sećanja na zlodela i za zaborav i zanemarivanje obaveza koje iz tog sećanja proizlaze. Odgovorno ophođenje prema istoriji omogućava nam odgovorno delanje u današnjem trenutku, jer tragedije poput onih koje su zadesile srpski i jevrejski narod u Drugom svetskom ratu ne smemo da zaboravimo i ne smeju nam se ponoviti“, rekao je šef srpske diplomatije.\nPrethodna: Nastavljeni ekspertski razgovori Beograda i Prištine u Briselu\nSledeća: Teo nikada nije bio dobar odbrambeni igrač, ali se sada baš opustio


problemi u rafineriji\nDetektovano je da se ti ljudi žale na određene simptome\nObjavljeno: 24.04.2018. 11:33h\nProtekle nedelje, tačnije u četvrtak i petak, 13 radnika zatražilo je lekarsku pomoć zbog simptoma sličnih trovanju, i to nakon što se desio kvar u jednom od postrojenja u Rafineriji.\nMinistar Antić je rekao da su radnici bili izloženi snažnom neprijatnom mirisu, koji je kod njih izazvao mučninu.\n- Pre više od nedelju dana je došlo do poremećaja u rafinerijskoj proizvodnji na jednom segmentu rafinerijskog postrojenja koji je u jednom trenutku bio ugašen i sada je proces restartovanja u toku - rekao je Antić jutros za TV Prva.\n"Proces restartovanja je u toku"foto: Fonet\nKako je naveo, paralelno sa tim, na susednom gradilištu u okviru Rafinerije, gde se gradi postojenje za duboku preradu, jedan broj radnika se požalio na određene probleme, a na teren su izašli svi nadležni državni organi, od pokrajinskog Sekretarijata za zaštitu životne sredine, Inspekcije rada i ostalih.\n- Detektovano je da se ti ljudi žale na određene simptome, i medicinskim pregledima je utvrđeno da nije došlo do trovanja, ali da su po svemu sudeći bili izloženi snažnom neprijatnom mirisu koji je kod njih izazvao mučninu. Nisu zadržani na lečenju, već je nekoliko njih u jednom periodu zadržano u medicinskim ustanovama da bi se izvršilo dijagnostikovanje, ali su vraćeni svojim kućama i redovnim aktivnostima - kazao je on.\nAntić je dodao da nadležni organi prate taj slučaj i da će javnost o njemu biti obaveštena\nKako je "Blic" prethodnih dana pisao, od prošlog četvrtka, kada se desio kvar na jednom od postrojenja NIS-a u Rafineriji nafte u Pančevu, niko nije objasnio šta se tačno dogodilo u toj fabrici, kao ni šta se desilo sa čak 13 radnika koji su zatražili lekarsku pomoć zbog stomačnih problema, mučnine i glavobolje.\nNeki od njih su pregledani ambulantno i pušteni na kućno lečenje, ali su neki imali ozbiljnije posledice, zbog čega su upućivani na Vojno medicinsku akademiju (VMA) na posmatranje u trajanju od 24 sata i medicinske pretrage.\nJedna od pretpostavki je bila da su se radnici otrovali od sumpora, jer su radili oko postrojenja gde se upravo ova materija proizvodi.\nBonus video: DUHOVI GA IZVLAČE IZ KREVETA! Jezivi snimak dokazuje da postoje natprirodna bića!


U Fondu se radi sve po zakonu Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nAHMET BALJIĆ PISAO ŽURNALU: U Fondu se radi sve po zakonu\nObjavljeno: 11.06.2018. u 12:57h\nReagujući na Žurnalove tekstove o Fondu za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Ahmet Baljić pisao je Žurnalu. Objavljujemo demanti kao i Žurnalov odgovor\nBALJIĆ: Nije istinita tvrdnja iznesena u tekstu od 12.05.2018. godine i 26.05.2018. godine da je Ahmet Baljić na poziciju direktora Fonda imenovan po navodnom dogovoru Mirsada Ćatića i Nermina Nikšića, odnosno da je direktorsko mjesto Baljić dobio na osnovu prijateljskih relacija Mirsada Ćatića sa Nerminom Nikšićem, te da je navodno dogovoreno da Baljić bude izabran za direktora Fonda, a za protuuslugu da Nerin Dizdar bude postavljen za savjetnika. Istina je da u skladu sa važećim zakonskim i podzakonskim aktima cjelokupnu proceduru objavljivanja i provođenja konkursa za izbor i imenovanje direktora Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom u Federaciji BiH (u daljem tekstu: Fond), samostalno vodi Upravni odbor Fonda i Komisija za provedbu konkursa. Upravni odbor Fonda također neovisno vrši imenovanje direktora, a Vlada Federacije BiH kao kolektivni organ ima jedino funkciju davanja saglasnosti na imenovanje direktora Fonda po prijedlogu Upravnog odbora.Nije istinita insinuacija iznesena u tekstu od 16.05.2018. godine da je Ahmet Baljić nezakonito imenovan za direktora Fonda, te da su Samir Krivić i Risto Nišić to „dokazali“, kao i da je Samir Krivić dobio otkaz nakon što je ukazao na navodnu korpuciju u Fondu, a da je Risto Nišić „degradiran“ pošto je govorio o navodnom nepotizmu u Fondu. Nije istina niti tvrdnja iznesena u članku od 26.05.2018. godine da je Ahmet Baljić na poziciju direktora imenovan „falsifikovanjem“ i da je falsificirao potvrdu o radnom iskustvu.\nODGOVOR ŽURNALA: Da iznesene tvrdnje direktora Baljića nisu tačne najbolje pokazuje činjenica da bez prethodne saglasnosti Vlade FBiH, na čelu sa Nerminom Nikšićem, Baljić ne bi mogao biti imenovan za direktora. Samo zahvaljući političkoj podršci tadašnje Vlade Ahmet Baljić je, pored brojnih nepravilnosti, mogao biti imenovan za direktora. Ovo su samo neke od njih. Tadašnji federalni ministar rada i socijalne politike upozorio je na brojne nepravilnosti u izboru Ahmeta Baljića na mjesto direktora.\nKomisija za izvršavanje nadzora nad zakonitošću rada Fonda također je provjeravala imenovanje Ahmeta Baljića. Njihovi nalazi potvrđuju sve ono što je Žurnal objavio o nezakonitom imenovanju Ahmeta Baljića na mjesto direktora.\nNa kraju i prvostepena presuda Općinskog suda u Sarajevu dokaz je nezakonitosti u imenovanju Ahmeta Baljića. Kada već tvrdite da zaposlenje Nerina Dizdara u Fondu nema nikakve veze sa imenovanjem direktora onda bi trebalo da navedete po kojem javnom konkursu je Nerin Dizdar zaposlen, ako ga je bilo?\nBALJIĆ: Nije istina da postoji bilo kakva vrsta korupcije ili nepotizma u Fondu, o kojoj ni autorica nije podastrla niti jedan dokaz.\nODGOVOR ŽURNALA: Dokaz korupcije i nepotizma u Fondu je Izvještaj Finansijske policije FBIH koji pokazuje sve nezakonitosti u poslovanju Fonda od osnivanja 2011. pa do kraja 2016. Od 2016. godine do kraja 2017. godine postojanje korupcije najbolje pokazuju Izvještaj ureda za reviziju FBIH o poslovanju Fonda za 2016. godinu. Za 2017. godinu to najbolje pokazuje raspodjela poticaja stranačkim kolegama.\nBALJIĆ: Nije istina da ne postoje jasni, precizni i transparentni kriteriji za dodjelu sredstava po javnim pozivima Fonda i da su revizori „opet demantovali“ Nerina Dizdara da svaki fening mora biti namjenski utrošen i utrošak opravdan.\nODGOVOR ŽURNALA: Sve navode o nenamjenskom trošenju poticaja utvrdili su revizori Ureda za reviziju FBiH, bar za vrijeme vašeg mandata. Za prethodna nenamjenska trošenja poticaja Fonda utvrdila je Finansijska policija.\nBALJIĆ: Nije istina da po dolasku Ahmeta Baljića na poziciju direktora Fonda, „prvo što je uvećano u budžetu Fonda, bile su plate i naknade za zaposlene“, odnosno da su plate „udvostručene“ što je tvrdnja iznesena u naslovu teksta i samom tekstu od 26.05.2018.\nIstina je da od dolaska Ahmeta Baljića na čelo Fonda nikada nije došlo do uvećanja plata radnicima Fonda, a da je čak zagarantovana plata radnika niža nego u vrijeme prije njegovog stupanja na dužnost direktora.\nODGOVOR ŽURNALA: Za razliku od direktora Baljića, Žurnal za sve svoje navode ima i dokumentaciju. Dokaz koji demantira direktora Baljića je iz Izvještaja finansijske policije FBiH.\nBALJIĆ: U zabludu dovodi insinuacija da je do povećanja naknada za članove i predsjednika Upravnog odbora Fonda došlo „dolaskom Ahmeta Baljića na mjesto direktora Fonda“, što je navedeno u tekstu od 26.05.2018. godine. Istina je da je Upravni odbor samostalno, svojom odlukom propisao visinu naknada, te da isto nema nikakve veze sa Ahmetom Baljićem koji ni na koji način ne može utjecati na odluke Upravnog odbora, uključujući iznad navedenu.\nODGOVOR ŽURNALA: U Finansijskom izvještaju Fonda za 2016. godinu povećanje su utvrdili revizori Ureda za reviziju institucija FbiH kao i nagrade koje ste vi dobijali od Upravnog odbora\nBALJIĆ: Nije istina da je Ahmet Baljić samovoljno „optužio“ Samira Krivića za fizički napad. Istina je da je o fizičkom napadu na direktora postoji relevantna medicinska dokumentacija, a sačinjena je i službena zabilješka MUP-a KS. Fizičkom napadu na Ahmeta Baljića svjedočilo je čak 5 radnika Fonda koja su iskaze o ovom događaju dali nadležnim organima i o istom svjedočili pred nadležnim sudom.\nODGOVOR ŽURNALA: Žurnal je objavio činjenicu da je Ahmet Baljić optužio Samira Krivića, 90 postotnog invalida za fizički napad slučajno ili ne nakon što je Samir Krivić javno govorio o korupciji u Fondu.\nBALJIĆ: Nije istina da je radnica Fonda Nejra Šabić u Fond zaposlena po dolasku Ahmeta Baljića na poziciju direktora Fonda, kao što nije istina da je Nejra Šabić ikada bila zaposlena u preduzeću Securitas. Sve ovo je navedeno u izvornom tekstu od 07.06.2018. godine, koji je naknadno mijenjan, a što imam i zadokumentovano.\nODGOVOR ŽURNALA: U pitanju je greška koja je ubrzo nakon objave teksta ispravljena.\nBALJIĆ: Nije istina da Fond dodjeljuje sredstva po stranačkoj, rodbinskoj, teritorijalnoj ili bilo kojoj drugoj pripadnosti. Istina je da je Fond insititucija u kojoj se aplikacije na javne pozive vrednuju isključivo na osnovu propisanih kriterija, od kojih vlasnička struktura društava za zapošljavanje osoba sa invaliditetom uopće nije relevantna kategorija.\nODGOVOR ŽURNALA: Da se ipak radi o dodjeli sredstava po stranačkoj i rodbinskoj pripadnosti najbolje pokazuju poticaji koji su dodjeljeni u 2017. godini firmama u vlasništvu SDA i SDP-ovih kadrova.


lancia88: Objektivom van Srbije - Ada Bojana, nadaleko poznati nudistički kamp u pesku i talasima\nObjektivom van Srbije - Ada Bojana, nadaleko poznati nudistički kamp u pesku i talasima\nTeško da se nešto još može reći o ovom jedinstvenom ambijentu osim jedne stvari - obavezno je treba obići.\nSve drugo što bi čovek i zaustio da kaže o Adi Bojani, treba jednostavno videti, jer samo to vredi, priča teško da može dočarati tu sliku.\nStoga i neću mnogo pisati, već ću pokušati sa fotografijom da zaintrigiram one koji još nisu bili, i podsetim one koji su već bili na ovom prekrasnom ostrvu, kažu, ostrvu slobode. Sad, da li je kupaći kostim toliki simbol ropstva, ne bih znao, a i verujem da to jeste malo preterivanje, ali zato ništa drugo nije preterano, ma šta da se kaže o Adi.\nSvakako da je razumljivo što nećemo insistirati na fotografijama detalja sa plaže, jednostavno nije red ići sa ogromnim aparatom na nudističku plažu :), a verujem da je razumljivo i što na ovoj stranici nećemo pokazati i neka lica sa estrade, već ćemo se samo upoznati (ili podsetiti, kako ko), jedinstvenog ambijenta Ade Bojane, plaže i dela smeštajnih kapaciteta.\nE, na Barbanu idemo u jednom od zasebnih priloga, itekako ima šta da se vidi...\nОбјавио Saša у понедељак, децембар 09, 2013


"gej parada" Archives - Snews\nHome Posts tagged “gej parada”\nSNews 8. Septembra 2019.\nU Sarajevu je danas održana prva LGBTIQ povorka, pod sloganom “ima izać’!”. Šetnja centralnim dijelom Sarajeva prošla je bez incidenata, a učesnici su tom prilikom zatražili jednak pristup javnom prostoru, javlja Anadolu Agency (AA). Povorka je okupila oko hiljadu osoba, među kojima su pripadnici LGBTIQ zajednice, predstavnici civilnog društva, nevladinih\nSNews 2. Septembra 2019.\nLGBT aktivisti koji su za danas bili prijavili održavanje skupa u Novom Pazaru odustali su, potvrđeno je za SNews iz policijskih izvora. U Novom Pazaru je danas nekoliko desetina mladih ljudi protestovalo protiv održavanja šetnje homoseksualaca, odnosno LGBT aktivista. Protest je organizovan neformalno, nakon što se prethodnih dana na društvenim mrežama pojavila


Usvojen budžet za iduću godinu od 26.450.000 KM | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Usvojen budžet za iduću godinu od 26.450.000 KM\nUsvojen budžet za iduću godinu od 26.450.000 KM\nЗВОРНИК, 28. ДЕЦЕМБРА /СРНА/ - Скупштина града Зворника усвојила је данас буџет за идућу годину од 26.450.000 КМ, од чега је 4.350.000 кредитно задужење.\nZVORNIK – Skupština grada Zvornika usvojila je danas budžet za iduću godinu od 26.450.000 KM, od čega je 4.350.000 kreditno zaduženje.\nNačelnik Odjeljenja za finansije Srđan Despić rekao je da je budžet grada razvojni i da je, sa određenim preporukama koje su ispoštovane, dobio saglasnost Ministarstva finansija Republike Srpske.\nPodsjetivši da su nakon usvajanja Nacrta budžeta održane javne rasprave sa budžetskim korinicima i nevladinim organizacijama, Despić je rekao da je većina prijedloga, odnosno amandmana, uvrštena u Prijedlog budžeta.\n„Prigovori nevladinih organizacija uglavnom su se odnosili na visinu novčanih sredstava koja su im budžetom predviđena“, rekao je Despić i dodao da su, nakon rasprava, svi zadovoljni iznosom izdvojenih sredstava.\nOn je naveo da je za boračke kategorije izdvojeno oko 100.000 KM, što je na ovogodišnjem nivou.\n„Gradskoj organizaciji ratnih vojnih invalida i Organizaciji porodica poginulih i zarobljenih boraca i nestalih civila izdvojeno je po 26.000 KM, a Gradskoj boračkoj organizaciji oko 40.000 KM“, rekao je Despić.\nOn je naveo da je za razvoj sporta i sportskih organizacija budžetom izdvojeno oko 580.000 KM, što je za oko 100.000 KM više nego ove godine.\nDespić je pojasnio da je usvojena odluka o izvršenju budžeta za 2018. godinu prateći dio budžeta koja mora da bude donesena prilikom usvajanja budžeta.\n„Donošenje te odluke je u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu i Zakonom o lokalnoj samoupravi Republike Srpske i njome se raspoređuju ukupna budžetska sredstva za određene nemjene i budžetsku rezervu“, rekao je Despić.\nPrethodni članakNovogodišnja priredba u Domu lica sa invaliditetom\nNaredni članakU Bulozima opljačkana benzinska pumpa


Philips BHD186/00 2200W fen za kosu cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nPhilips BHD186/00 2200W fen za kosu cene\nJonizator Da, Motor AC, Broj brzina 2... specifikacija\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Philips BHD186/00 2200W fen za kosu po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Philips fen za kosu BHD186/00 2200W na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Fenovi za kosu cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Philips Fenovi za kosu, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Philips BHD186/00 2200W fen za kosu sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Philips BHD186/00 2200W fen za kosu. Pre kupovine, podatke za Philips fen za kosu BHD186/00 2200W proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Beograd, 20. decembar 2017.\nNakon neophodnih odobrenja Narodne banke Srbije, Ana Milić je 30. novembra imenovana na poziciju predsednice Izvršnog odbora UniCredit Leasinga Srbija d.o.o. Na ovoj funkciji nasledila je Željka Lazarca koji je odlučio da karijeru nastavi van UniCredita.\nBeograd, 28. oktobar 2016.\nNakon odobrenja Narodne banke Srbije, Željko Lazarac je imenovan na poziciju predsednika Izvršnog odbora UniCredit Leasing Srbija d.o.o. Na ovoj funkciji nasledio je Emilijana Štajnfla koji je vodio UniCredit Leasing od juna 2013. godine, a koji je svoju karijeru nastavio kao direktor Međunarodnog centra u okviru UniCredit Bulbanke u Bugarskoj. Istovremeno, za člana Izvršnog odbora UniCredit Leasing-a, imenovan je Ratko Petrović, koji će biti zadužen za pravne poslove i usklađenost poslovanja, kao i za podršku operativnom poslovanju.\nUniCredit Leasing i Cisco pokreću easylease program finansiranja Brza, jednostavna i povoljna nabavka tehnoloških rešenjaUniCredit Leasing i Cisco pokreću easylease program finansiranja Brza, jednostavna i povoljna nabavka tehnoloških rešenja\nBeograd, 14. septembar 2016.\nUniCredit Leasing i Cisco pokreću easylease program finansiranjaBrza, jednostavna i povoljna nabavka tehnoloških rešenja.\nFinansijski lizing za nabavku JCB građevinsku opremu\nPotrebna Vam je nova oprema? Želite da investirate u novu tehnologiju? Ili da proširite svoj trenutni proizvodni kapacitet? Nabavka JCB Finance građevinskih mašina i opreme putem finansijskog lizinga UniCredit Leasing Srbija predstavlja optimalno rešenje za ostvarenje Vaših poslovnih planova.\nUniCredit Leasing izabran da učestvuje u Vladinom Programu podrške malim preduzećima u nabavci opreme\nBeograd, 2. jun 2016.\nU skladu sa svojom poslovnom politikom koja podrazumeva pružanje podrške razvoju segmenta malih preduzeća, UniCredit Leasing Srbija se ove godine priključio Programu podrške malih preduzeća u nabavci opreme, koje sprovodi Ministarstvo privrede Republike Srbije u saradnji sa Razvojnom agencijom Srbije.\nIzuzetno konkurentni uslovi za nabavku novih poljoprivrednih mašina\nUniCredit Leasing Srbija je pripremio posebne uslove za nabavku novih poljoprivrednih mašina prestižnog brenda JCB, koji na domaćem tržištu zastupa Masferg Agro mehanizacija d.o.o. iz Novog Sada. Naime, uz fiksnu nominalnu kamatnu stopu od samo 1,39% na godišnjem nivou i periodom otplate do 24 meseca, sva pravna lica i poljoprivredna gazdinstva imaju mogućnost da nabave neophodnu opremu i na taj način znatno unaprede svoje proizvodne kapacitete. Ponuda UniCredit Leasinga, koja važi do 30. juna 2016. godine, specijalno je pripremljena za 83. Međunarodni sajam poljoprivrede.\nNabavite novu Škodu sa fiksnom kamatnom stopom od 1,99%\nBeograd, 21. mart 2016.\nKompanija UniCredit Leasing je, u saradnji sa auto kućom AutoČačak, za sve posetioce ovogodišnjeg sajma automobila, „BG Car Show“ pripremila izuzetno povoljne uslove za kupovinu novih vozila marke Škoda na lizing, u evrima. Ponuda koju mogu da iskoriste kako fizička i pravna lica za kupovinu automobila, tako i preduzetnici za nabavku novog putničkog ili komercijalnog vozila, uključuje fiksnu kamatnu stopu od samo 1,99% i period otplate do 60 meseci.\nLizing sa fiksnom kamatnom stopom u domaćoj valuti\nBeograd, 14. mart 2016.\nUniCredit Leasing će i ove godine učestvovati na „BG Car Show“-u, koji se peti put održava na Beogradskom sajmu u periodu od 17. do 23. marta. Stoga je za sve posetioce manifestacije ova lizing kuća pripremila specijalnu ponudu za finansiranje u dinarima i evrima, namenjenu za kupovinu novih putničkih i komercijalnih vozila.\nUniCredit Leasing ostaje lider novog biznisa i finansiranja opreme\nBeograd, 18. februar 2016.\nLokalno lizing tržište je zabeležilo rast u prethodnoj godini, a UniCredit Leasing je uspeo dodatno da učvrsti svoju lidersku poziciju kada je novi biznis u pitanju. Naime, zahvaljujući unapređenju proizvoda i usluga kreiranih u skladu sa potrebama svakog klijenta pojedinačno, ukupna finansirana vrednost novog biznisa na kraju 2015. godine je prevazišla iznos od 38 miliona evra, i na taj način ostvarila rast od preko 17% u poređenju sa 2014. godinom. U skladu sa tim, tržišno učešće kada je novi biznis u pitanju je uvećano na 15,8%.\nSpecijalna ponuda UniCredit Leasinga za nabavku novih JCB građevinskih mašina\nBeograd, 26. maj 2015.\nU saradnji sa kompanijom Terra Srbija doo, UniCredit Leasing Srbija i JCB Finance su kreirali posebne uslove finansijskog lizinga za nabavku novih građevinskih mašina prestižnog svetskog brenda JCB. Naime, u okviru akcije, sva pravna lica imaju mogućnost da uz fiksnu nominalnu kamatnu stopu od 0,99% godišnje i period finansiranja do 24 meseca, nabave mini i midi bagere nosivosti od 2 do 8 tona i na taj način značajno prošire svoje proizvodne kapacitete. Ova ponuda važi do 30. juna 2015. godine.\nUniCredit Leasing finansira nove Ikarbus autobuse za AutoTransport Pančevo\nPančevo, 25. maj 2015.\nU svečanoj sali Muzeja grada Pančeva, 25. maja 2015. godine, potpisan je ugovor o nabavci 12 novih Ikarbusovih autobusa za potrebe Javno komunalnog preduzeća AutoTransport Pančevo (ATP), koju finansira UniCredit Leasing Srbija. Isporuka svih autobusa je planirana do kraja ove godine.\nPosebna ponuda UniCredit Leasinga za nabavku poljoprivredne opreme i mehanizacije\nBeograd, 08. maj 2015.\nU okviru predstojećeg Međunarodnog sajma poljoprivrede, koji se održava u Novom Sadu od 9. do 15. maja, UniCredit Leasing je kreirao specijalnu ponudu za nabavku poljoprivredne opreme i mehanizacije putem finansijskog lizinga, uz fiksnu nominalnu kamatnu stopu od 4,49% za period finansiranja do 36 meseci. Registrovana poljoprivredna gazdinstva, preduzetnici i pravna lica koja se bave poljoprivrednom proizvodnjom imaju mogućnost da iskoriste ovu akciju do 31. maja i da rate otplaćuju polugodišnje, u skladu sa sezonskim prilivom novca.\nUniCredit Leasing uspešno završio prvi kvartal\nBeograd, 29. april 2015.\nZahvaljujući naporima da se održi kvalitet u svakodnevnom poslovanju, kao i da se prozvodi i usluge usklade sa potrebama klijenata, UniCredit Leasing je i u prvom kvartalu ove godine uspeo da zadrži vodeću poziciju na tržištu kada je novi biznis u pitanju. Naime, ukupna finansirana vrednost premašila je iznos od 9 miliona evra, što je više nego duplo u poređenju sa prvim kvartalom prethodne godine. Ovakav rast je uticao i da se tržišno učešće ove lizing kuće poveća na preko 24%, kada je novi biznis u pitanju.\nBeograd, 24. mart 2015.\nUniCredit Leasing Srbija unapredio svoje poslovanje u 2014. godini\nBeograd, 11. februar 2015.\nUniCredit Leasing Srbija je, uprkos veoma turbulentnom okruženju na domaćem tržištu, uspeo da u prethodnoj godini unapredi svoje poslovanje. Zahvaljujući snažnoj strategiji i proizvodima posebno kreiranim kako bi zadovoljili potrebe klijenata, ova lizing kompanija je ostvarila zavidne rezultate kako kada je u pitanju novi biznis, tako i kada je u pitanju finansiranje opreme.\nUniCredit Leasing Srbija društveno odgovoran i u 2014. godini\nBeograd, 26. januar 2015.\nVodeći se sistemom vrednosti matične grupacije zasnovanom na integritetu, a u skladu sa svojom strategijom odgovornog poslovanja, UniCredit Leasing Srbija je, i tokom protekle, 2014. godine, svoje aktivnosti usmerio na pružanje podrške socijalno ugroženim kategorijama i lokalnim zajednicama u kojima posluje.\nUniCredit Leasing na novoj lokaciji u Novom Sadu\nUniCredit Leasing od 29. decembra 2014. godine će se nalaziti na novoj adresi, u Novom Sadu, u ulici Danila Kiša 3, ulaz iz Bulevara oslobođenja, a novi prostor će biti u okviru ekspoziture UniCredit Banke.\nUniCredit Leasing Srbija prvi na tržištu po novom biznisu i finansiranju opreme\nBeograd, 14. novembar 2014.\nUprkos brojnim izazovima u okruženju, UniCredit Leasing Srbija je i u trećem kvartalu 2014. godine nastavio sa daljim unapređenjem svog poslovanja. Ova lizing kompanija je zabeležila zavidne rezultate kako kada je u pitanju segment novog biznisa, tako i kada je u pitanju oblast finansiranja opreme. Naime, za prvih devet meseci ove godine ukupna finansirana vrednost novog biznisa dostigla je iznos od 25,93 miliona evra, zabeleživši na taj način rast od 31% u poređenju sa istim periodom 2013. godine. Ovakav rezultat je omogućio UniCredit Leasingu da, u poređenju sa trećim kvartalom prethodne godine poboljša svoju poziciju na tržištu i da ostvari tržišno učešće od 14,86% u ovom segmentu.\nUniCredit Leasing Srbija na novoj lokaciji\nBeograd, 29. oktobar 2014.\nUniCredit Leasing, koji je u Srbiji prisutan već 10 godina, od 3. novembra 2014. godine će se nalaziti na novoj adresi, u ulici Omladinskih brigada 90v, u okviru poslovnog centra Airport City.\nUniCredit Leasing Srbija na vodećoj poziciji na tržištu\nBeograd, 5. avgust 2014.\nUprkos brojnim izazovima koji su karakterisali ne samo srpsko tržište, već i tržište zemalja u okruženju, i uprkos nedostatku tražnje, UniCredit Leasing Srbija je uspeo da u drugom kvartalu 2014. godine preuzme vodeću poziciju na domaćem tržištu lizinga kada je u pitanju ukupna finansirana vrednost. Ova lizing kuća je takođe poboljšala svoju poziciju u svim segmentima finansiranja u odnosu na prva tri meseca ove godine.\nUniCredit Leasing Srbija nastavlja sa snažnim poslovanjem\nBeograd, 22. avgust 2014.\nUniCredit Leasing Srbija u prvoj polovini 2014. godine ostvario je solidne poslovne rezultate i zadržao vodeću poziciju na tržištu kada je u pitanju finansiranje opreme različitih industrija. Istovremeno, ova lizing kompanija je uspela da dodatno unapredi svoje poslovanje i da se pozicionira među prve tri lizing kuće na tržištu za finansiranje vozila nosivosti do 3,5t.\nUniCredit Leasing realizovao do sada najvredniju transakciju u 2014. na lizing tržištu u Srbiji\nBeograd, 10. jun 2014.\nUniCredit Leasing Srbija i kompanija SBB su početkom drugog kvartala potpisali ugovor o finansijskom lizingu u iznosu od 5 miliona evra. Navedena transakcija je rezultat dugogodišnje uspešne saradnje UniCredit Leasinga i kompanija SBB i Cisco, koji su lideri u svojim oblastima poslovanja. Istovremeno, pomenuta transakcija predstavlja i najvredniju transakciju u 2014. godini na celokupnom lizing tržištu Srbije do sada. Kroz ovo finansiranje, kompanija SBB je nabavila najsavremeniju Cisco opremu koja će biti instalirana u domaćinstvima SBB korisnika. Naime, uz pomoć Set top box i Home gateway uređaja korisnicima SBB-a će biti omogućeno da putem digitalnog signala prate televizijski program, kao i da se brže i jednostavnije povežu na internet.\nSpecijalna ponuda UniCredit Leasing-a za finansiranje vozila traje do kraja aprila\nBeograd, 14. april 2014.\nUniCredit Leasing je tokom trajanja 4. Beogradskog sajma automobila predstavio specijalnu ponudu za finansiranje vozila za pravna i fizička lica koja traje do 30. aprila ove godine. U okviru nje, a zahvaljujući saradnji sa različitim vendorima, ova lizing kuća je svojim klijentima ponudila Lizing plus, adekvatno rešenje za finansiranje vozila, na period do 60 meseci, po kamatnim stopama koje se kreću već od 2,99%.\nBeograd, 13. mart 2014.\nKao jedna od vodećih lizing kuća, prisutna u Srbiji već 10 godina, UniCredit Leasing će i ove godine predstaviti svoju ponudu na 4. Beogradskom sajmu automobila, “BG CAR SHOW”, koji će se održati u periodu od 14. do 23. marta 2014. godine.


Utorak, 27 Februar 2018 09:45\nPredsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker poručio je da EU ne može da prihvati u svoje članstvo zemlje koje nisu međusobno riješile teritorijalne sporove i naglasio da je na Beogradu i Prištini da odrede kakvog karaktera će biti traženi pravno obavezujući sporazum.\nJunker je, nakon sinoćnjeg sastanka sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, rekao da je, nakon razgovora sa srpskim predsjednikom optimista kada je reč o putu Srbije u EU.\n"Moje ubjeđenje je da ne možemo prihvatiti u EU zemlje koje nisu međusobno riješile teritrorijalne sporove. Ne možemo da uvozimo bilateralne sporove. Važno je da ti sporovi budu riješeni prije ulaska u EU, jer želimo da zemljama Balkana pružimo stabilnost, a ne uvezemo nestabilnost", objasnio je on.\nKazao je da EU želi da se normalizuju odnosi Beograda i Prištine pravno obavezujućim sporazumom.\n"Nije na nama da kažemo koji će biti karakter sporazuma, već je na Beogradu i Prištini da odrede kako će on izgledati", istakao je predsjednik EK.\nOn je naglasio da je nakon današnjeg sastanka sa predsjednikom Vučićem smiren kada je riječ o putu kojim Srbija ide.\nJunker je, na zajedničkoj konferenciji za štampu, rekao da je u Beograd doputovao ne "u inspekciju i prikupljanje informacija", već radi razgovora.\n"U Briselu puno govorimo o Srbiji. Želeo sam da razgovaram sa Srbima i Srbijom direktno. Lako je razgovarati o drugima, a da ne čujete njih. Ovo nije poseta inspekcije, već otvorenog razgovora", naglasio je Vučić.\nKazao je da se radi o posjeti poslije usvajanja strategije o Zapadnom Balkanu, i nekoliko meseci pre planiranog Samita u Bugarskoj.\n"Sve to pokazuje koliko smatramo da su odnosi sa Zapadnim Balkanom od prioritetnog značaja za nas. Oduvijek sam smatrao da Zapadni Balkan i Srbija moraju biti dio EU, jer bez njih nije kompletna Unija. EU nije eksluzivno vlasništvo sadašnjih država članica, već i druge zemlje mogu da pristupe", naglasio je on.\nStrategija, prema njegovim riječima, sadrži instrumente koji treba da pomognu u ubrzanju puta Srbije u EU.\n"Proces pristupanja i integrisanja u evropske institucije temelji se na zaslugama svakog kandidata. Razgovaraćemo sa svakom zemljom kandidatom i oceniti napredak koji je postignut od strane svake države", objasnio je Junker dodajući da je Srbija među zemlajma kandidatima koja je najviše uradila.\nKada je riječ o datumu pristupanja Srbije EU, ukazao je, da ne zavisi od EU, već od same Srbije kada će pristupiti.\n"Znam da ima veliki broj ljudi koji govore o datumu 2025. Želim da budem jasan, to nije obećanje, već perspektiva, indikativni datum, ohrabrenje jer zemlja koja želi da postane članica, nakon što uloži velike napore, zaslužuje da bude ohrabrena na tom putu", ukazao je on.\nRekao je da je Srbija pokrenula određen broj reformi, od kojih su neke bile bolne, i koje zaslužuju poštovanje i divljenje, ali ima još reformi koje moraju biti sprovedene u oblasti vladavine prava i osnovnih prava.\n"Potrebno je vrijeme za sprovođenje suštinskih reformi, kako bi bile ukorenjene u naša društva i živote. Srbija će čim ispuni uslove postati članica EU", naglasio je Junker koji je rekao da voli da posjeti Beograd, u kojem je do sada boravio samo jednom, a najavio i da će uskoro doći i treći put.\nViše iz kategorije: « Protesti zbog NATO brodova u luci Bar Jadransko more zaledilo duž hrvatske obale »


ENERGETSKO MODELOVANJE-Energo group\nPružamo usluge Enegetskog Modelovanja objekata, kao i podršku prilikom projektovanja sistema, u cilju dobijanja LEED kredita vezanih za energiju.\nVeć 7 godina vršimo energetske simulacije sa naprednim softverom za modelovanje prema ASHRAE standardu, koji je pogodan za Energetsko Modelovanje prilikom LEED sertifikacije.\nNaše “hands‐on” iskustvo iz oblasti energije sa više od 15 godina istaknutog projektovanja KGH sistema, dovelo nas je na takvu poziciju da možemo da adekvatno odgovrimo na bilo koji problematičan sistem koji vodi do LEED sertifikacije.\nNaše usluge Energetskog modelovanja uključuju:\nDinamičke toplotne simulacije\nSimulacije sa uticajem Sunca\nAnaliza kretanja vazduha (uključujući simulacije prirodne ventilacije)\nSimulacije prirodnog i veštačkog osvetljenja (sa prirodnim svetlom, veštačkim i kombinovanim osvetljenjem)\nPored toga, savetujemo sve LEED AP i relevantne kompanije kao konsultanti, rešavajući, kroz proračune, sve probleme vezane za projektovanje sistema koji treba da se LEED sertifikuju. Izvršavamo sve potrebne aktivnosti za sticanje kredita vezanih za energiju uključenih u Energetsko modelovanje.\nLEED sistem sertifikacije podstiče usvajanje integrisanog sistema projektovanja, gde se od samog početka, kao jedno, istovremeno posmatraju, međusobni interaktivni odnosi između zgrada, instalacija, ljudi i spoljašnjeg okruženja.\nCilj ove “integracije” je da se prepozna i produbi međusobna sinergija kako bi se kroz proračune videli svi međ usobni efekti. Iz te tačke gledišta, Energetsko modelovanje je najprikladnije za neposrednu procenu predloženih rešenja, kroz propratne efekate provučene kroz različite scenarije, omogućavajuci vrednovanje efekata kako za pojedinačne kategorije tako i za ceo sistem.\nSamo po sebi, korišćenje Energetskog modelovanja može odmah dati neposrednu procenu fenomena neke akcije i njene posledice ili efekta, koji omogućava proučavanje razlicitih “what if” scenarija.\nTo je važan razlog zbog kojeg je Energetsko modelovanje nezaobilazno prilikom projektovanja instalacionih sistema.\nEvo pojedinih primera naših Energetskih modela:\nVODAFONE VILLAGE (SERTIFIKOVAN LEED CI SILVER NIVO)\nLOGISTČKI CENTAR PROLOGIS (SERTIFIKOVAN LEED CS GOLD NIVO)\nPROIZVODNI POGON GENERAL ELECTRIC (TOPLOTNE ANALIZE)\nKATOLIČKI UNIVERZITET SACRO CUORE U MILANU (ENERGY AUDIT)\nPINACOTEKA, BRERA, SALE NAPOLEONICHE (TOPLOTNA ANALIZA I KOMFORT ŽIVOTNE SREDINE)\nBOLNICE U PONTEDERI (KGH PROJEKAT)\nSAJAM DEL LEVANTE U BARIJU (TOPLOTNE ANALIZE)\nATELIER SHOWROOM NOTIFY PARIS (KGH I PROJEKAT ELEKTRIČNIH INSTALACIJA)\nEKLEZIJASTIČKI KOMPLEKS SV.MAJKA TEREZA (KGH I PROJEKAT ELEKTRIČNIH INSTALACIJA)\nENERGO pruža usluge Arhitektonskim ili Građevinskim kompanijama koje zahtevaju projektovanje instalacija koje su orijentisane ka LEED sertifikaciji, pa i LEED AP‐a koji poseduje znanja o Energetskom modelovanju.


SDS iz zvorničke i sarajevsko-romanijske regije prihvata ponudu SNSD-a | Banjaluka.net\nSDS iz zvorničke i sarajevsko-romanijske regije prihvata ponudu SNSD-a\nSDS-ovci iz zvorničke i sarajevsko-romanijske regije ulaze u vlast, saznaje ATV.\nKako ATV saznaje iz izvora unutar stranke, učiniće isto što i njihove stranačke kolege iz Doboja. Do kraja sedmice održaće Skupštine, i ozvaničiti ono o čemu se priča od sjednice Glavnog odbora – prithvatiće poziv lidera SNSD-a, i raditi zajedno sa vladajućom koalicijom.\nSDS je, u izbornim jedinicama sedam i osam, dobio tri mandata. Novi poslanici su Kostadin Vasić, koga je nedavno iz stranke isključio predsjednik, Vukota Govedarica, kao i Darko Babalj i Sonja Karadžić – Jovičević, koja je takođe rekla da će postupiti isto kao kolege iz njene izborne jedinice.\nPotpredsjednik SDS-a i načelnik Sokoca, Milovan Bjelica, nije se javljao na pozive. Ni Kostadin Vasić nije bio dostupan za komentar. U intervjuu za portal “Princip njuz”, Vasić poručuje da već neko vrijeme upozorava na stanje u SDS-u, i da su sada kažnjeni i nazvani izdajnicima oni koji su na izborima ostvarili najbolje rezultate.\n“Regija Birač, Mićo Mićić, Obren Petrović, Milovan Bjelica, dio Hercegovine su okosnica SDS-a i sa najboljim rezultatima, koje je Bosić, a to je nastavio i Govedarica, kažnjavao isključenjima, bez ikakvog razloga. I to je skupo koštalo stranku. Kažnjavano je i mišljenje da, ako već ne možemo pobijediti Dodika i njegov SNSD, jer to narod očigledno neće, onda moramo sjesti i dogovoriti se, bar oko onoga oko čega se možemo dogovoriti, a to je srpsko jedinstvo i nacionalni interes,” naveo je Vasić.\nPrema saznanjima ATV-a, isto bi, nakon njih, mogla da uradi i Bijeljina, mada za komentar nije bio dostupan ni gradonačelnik, Mićo Mićić.\nIz Semberije bi, saznaju, sa vladajućom koalicijom mogao da sarađuje i Šamac, a sve je izvjesnije da će slično postupiti i Teslić, Kostajnica i Kozarska Dubica. Načelnik Teslića, Milan Miličević, nije se javljao na pozive ali bi, takođe sljedeće sedmice, i teslićki SDS mogao da se približi vlasti.\nIznenađujuće, fleksibni su i u Prnjavoru. Poštovaće odluku Glavnog odbora, ali, prenosi ATV, nemaju ništa protiv koalicije sa SNSD-om. Uz tri poslanika iz Doboja i tri iz izbornih jedinica sedam i osam, šest SDS-ovaca učestvovalo bi u vlasti u Republici Srpskoj. Obren Petrović, koji je osvojio mandat u Parlamentu BiH, ulazi u vlast na nivou Sarajeva, a, kako saznajemo, Mirko Šarović mogao bi da bude drugi, od tri SDS-ovca koji će u koaliciju sa SNSD-om.\nŠta će povodom svega toga preduzeti lider SDS-a Vukota Govedarica, ni danas se ne zna, jer nije odgovarao na pozive i poruke. Već se spekuliše da će odbori SDS-a u Zvorniku, Istočnom Sarajevu i Doboju biti raspušteni, ali još nema potvrde te informacije. Uskoro bi trebalo da bude održana još jedna sjednica Glavnog odbora, na kojoj će biti donesena konačna odluka.\nOznake: Mićo Mićić, Milan Miličević, Mirko Šarović\nVlada Srpske će nastaviti ulaganja u opštinu Pale\nSNSD: Uklanjanje videa o presudi generalu Mladiću udar na istinu


Predsednica Кoordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović pozvala je danas, povodom Dana sećanja na ubijene žene žrtve nasilja, gradjane Srbije da prijavljuju nasilnike, jer nasilje nije privatna stvar i poručila ženama da nisu same u toj borbi.\n“Važno je da ohrabrimo i osnažimo žene u svom okruženju da ako trpe bilo koji vid nasilja – bilo ono fizičko, psihološko ili seksualno, da nasilnike prijave i da zatraže pomoć i zaštitu. I svi mi, ako znamo da nasilje postoji – da to prijavimo, umesto što okrećemo glavu opravdavajući nasilje privatnom stvari”, rekla je ona, saopštilo je Ministarstvo rudarstva i energetike koje vodi Mihajlović.\nMihajlović je ukazala da sve dok ijedna devojčica ili žena trpe nasilje, društvo ne može da se razvija, zbog čega je neophodna dalja sveobuhvatna i koordinirana zaštita žena i devojčica od svakog oblika nasilja.\n“Neophodno je adekvatno, uvremenjeno i zajedničko delovanje svih. Svaka institucija, organizacija, ali i pojedinac nose deo odgovornosti u procesu borbe protiv nasilja i dostizanju nulte tolerancije na nasilje”, izjavila je ona.\nMihajlović je ukazala da “retko da prodje dan” da se u Srbiji ne čuje da je neka žena maltretirana, seksualno uznemiravana ili, nažalost, ubijena.\n“To se desilo i juče u Valjevu i ubistvo ove mlade žene treba da bude podsetnik svima da je nasilje sveprisutno, tu oko nas, u našem komšiluku, gradu i da moramo svi zajedno protiv toga da se borimo”, kazala je ministarka.\nMihajlović je podsetila i da je Vlada Srbije krajem aprila usvojila novu Strategiju za sprečavanje i borbu protiv rodno zasnovanog nasilja prema ženama i nasilja u porodici za 2021-2025, koja će uz postojeći Zakon o sprečavanju nasilja u porodici doprineti većoj zaštiti žrtava nasilja, ali i prevenciji nasilja.\n“Strategijom smo predvideli i formiranje sveobuhvatnog registra, jer mislim da je važno da imamo sve podatke o nasilniku i o svakom obliku nasilja – bilo da je reč o fizičkom nasilju u porodici, zlostavljanju, silovanju. Samo ako imamo tako objedinjenu jedinstvenu evidenciju možemo da obezbedimo kontinuitet u praćenju ponašanja prestupnika, što bi pomoglo u proceni rizika za dalje ponašanje i pomoglo dalje u prevenciji”, zaključila je Mihajlović.\nVlada Srbije je usvojila 18. maj kao Dan sećanja na ubijene žene žrtve nasilja, kao rezultat zajedničke inicijative mreže nevladinih organizacija “Žene protiv nasilja” i Кoordinacionog tela za rodnu ravnopravnost.


Od fudbalera ipak nešto! (Zlatno srce) - Zoomer\nOd fudbalera ipak nešto! (Zlatno srce)\nFudbaleri reprezentacije Srbije 14.11. uspeli su da se plasiraju na svetsko prvenstvo u fudbalu koje će se održati u Kataru 2022. godine.\nU skladu sa izjavom predsednika Vučića, iduće godine u ovo doba bićemo milioneri. Svetsko prvenstvo u fudbalu će se održati između novembra i decembra 2022. godine na nekoliko lokacija, od kojih bi najveća i najmarkantnija bila „novi“ grad Lusail. Stadion u Lusailu je ujedno i najveći fudbalski stadion u ovoj zemlji i ima kapacitet od 80 hiljada ljudi.\nNaši orlovi sada mogu odmoriti do 1. aprila, kada ćemo ponovo svi upasti u euforiju jer se upravo tada održava žreb na kome ćemo saznati buduće protivnike.\nNeki smatraju da je ovakav rezultat očekivan od ekipe igrača koji igraju u najvećim svetskim ligama i koji zajedno, prema Transfermarkt-u vrede 342 miliona evra. Ipak, mnogi su iznenađeni prvim mestom u kvalifikacionoj grupi A. Nakon velike bitke sa Portugalcima i velikih neizvesnosti koje su pratile naš reprezentativni tim tokom kvalifikacija, najvažnije je da smo uspeli da se plasiramo na svetsko prvenstvo direktno, izbegavši potencijalni baraž.\nEkipu Portugala u martu očekuje plej-of i tada će dobiti novu šansu da se kvalifikuju na svetsko prvenstvo.\n15. 11. rano ujutru, Vlada republike Srbije uplatila je obećanih milion evra na račun fudbalskog saveza Srbije. Ovakav potez izazvao je bes dobrog dela javnosti, jer iako smo svi ponosni na svoje momke, nije u redu tako „frljati“ sa milionima. Pogotovo ne onda kada se država kune da nema sredstva za besplatne udžbenike ili za lečenje osoba koje boluju od retkih bolesti.\nOvaj bes su naši fudbaleri srećom prepoznali i rešili su da u potpunosti izvrše moralne dužnosti koje reprezentativni dres sa sobom nosi- taj novac, koji je drugima preko potreban, rešili su da uplate za lečenje bolesne dece. Još uvek nemamo tačne informacije na koju adresu će novac biti preusmeren, ali verujemo da će uraditi najbolju stvar. Ovakav potez inače nije iznenadio, iako o njemu nismo preterano razmišljali ni diskutovali- naši fudbaleri imaju zlatno srce i često učestvuju u humanitarnim akcijama.\nNa kraju, ostaje nada da će na nekim od budućih preslišavanja i objašnjavanja taktika koje Predsednik voli da organizuje sa reprezentativcima, upravo reprezentativci moći da preslišaju Predsednika i da mu pruže lekciju o humanitarnosti.\nPrethodni članakDa li ste čuli za slučaj „Stražar“?\nSledeći članakBarbara Tatalović: ne sviđa mi se to što je Instagram promenio parametre u modelingu


Jučerašnji svet : sećanja jednog Evropejca - Štefan Cvajg - Onlin\nPred čitaocem su memoari Štefana Cvajga, pisca koji je kod ovdašnje čitalačke publike uvek izazivao interesovanje. Ovo delo intrigantno je na poseban način, jer Cvajg, pričajući istoriju svog života, ipak, i pored sveg nastojanja da bude inspirativan, zanimljiv, zabavan, silom prilika govori i o jednoj realnosti koja je prema njemu na kraju ipak bila nemilosrdna. „Jučerašnji svet“ sadrži i portrete za naše vreme interesantnih ličnosti javnog života i književnosti više naroda, viđenih iz jedne intimnije perspektive. Cvajg ovde opisuje i političke događaje, govoreći i o plemenitim, ali i naivnim snovima o jedinstvenom svetu. Iako se čitalac katkad sa Cvajgom neće slagati (piščevi stavovi o Austrougarskoj, na primer), ovo delo predstavlja interesantan dokument jednog vremena, pisan iz perspektive pisca koji je ovim memoarima želeo da „pruži makar jedan odblesak svog vremena, pre no što ono potone u tamu“.\nGenerated: 20.02.26TRU CHACHE


Neobična analiza: Nova Jugoslavija bi imala 20 miliona stanovnika i bila bi 53. ekonomija svijeta (Video) | zenicainfo.ba\nNaslovnica Magazin Neobična analiza: Nova Jugoslavija bi imala 20 miliona stanovnika i bila bi...\nKrajem ove godine navršit će se tačno 100 godina od formiranja Kraljevine SHS, odnosno početak Jugoslavije. Zanimljivu analizu na YouTubeu je tako napravio Joseph Pisenti , koji se zapitao “šta bi bilo kad bi bilo” i kako bi danas izgledala obnovljena i ujedinjena Jugoslavija?\nBruto nacionalni proizvod iznosio bi 191.045.000.000 dolara, što bi Jugoslaviju pozicioniralo na 53. zemlju na svijetu kada je u pitanju ekonomija. Vojsku bi činilo oko 230 hiljada pripadnika, a pet najvećih gradova bi bili Beograd, Zagreb, Sarajevo, Ljubljana i Skoplje.\nPrethodni članakZa opšte izbore u BiH u budžetu namijenjeno oko 8,5 miliona KM\nNaredni članakPoslodavcima u BiH sve teže da nađu kvalifikovanu radnu snagu\nUređeno: 02/05/2018 - 17:59\nPodjela trakica i aparata za mjerenje šećera za četrdeset oboljelih\nUređeno: 21/11/2018 - 15:12


Manevri NATO-a u martu — najveći posle četvrt veka - Sputnjik Srbija\n07:04 01.02.2020 (osveženo 15:17 01.02.2020) Preuzmite kraći link\nNa vežbama „Zaštitnik Evrope 2020“ NATO snage će trenirati ofanzivu u slučaju rata sa Rusijom.\nRuski eksperti upozoravaju da tokom tih vojnih vežbi vojska NATO-a neće samo testirati svoje sposobnosti, već će prikupljati i informacije o ruskom naoružanju i mogućnostima bezbednosnih sistema na njenoj granici.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg nedavno je otkrio da je vojno prisustvo SAD u Evropi dostiglo rekord od početka veka i naveo je da će Amerika prebaciti u Evropu 20.000 svojih vojnika radi učešća na vežbama „Zaštitnik Evrope“. Očekuje se da će u ovim manevrima učestovati ukupno 37.000 vojnika.\n„SAD uvežbavaju prebacivanje svojih trupa u Evropu sa američkog kontinenta. Imaju poteškoća sa tim zato što nemaju dovoljno transportnih sredstava i logistike da brzo prebace svoje trupe iz jednog dela sveta u drugi u slučaju bilo kakvih sukoba. Oni zavide Rusiji, koja je naučila da premešta trupe sa jedne svoje granice na drugu. Prilikom pripreme vojnih vežbi Rusija prebaci i do 150 hiljada vojnika u roku od mesec dana, a njima je za vreme Zalivskog rata 2003. godine trebalo skoro šest meseci da prebace trupe za operaciju protiv Iraka“, kaže ruski vojni ekspert Viktor Litovkin.\nRuski eksperti navode da će NATO na ovim vežbama, između ostalog, izvoditi izviđačke letove, a koristiće i sva sredstva elektronskog ometanja.\nStručnjaci ističu i da će Rusija obavezno pratiti sve vojne akcije tokom vežbi koje će biti održane u 10 zemalja Evrope, uključujući Nemačku, Poljsku, pribaltičke zemlje i pozvanu Gruziju. Kako objašnjavaju, Rusija će nadzirati NATO manevre – uključiće radarske stanice koje rade na različitim frekvencijama, a mogu se očekivati i preleti ruske avijacije.\n„Oni govore o pretnji – to je navodno ruska agresija, ruska pretnja. To je odavno poznata floskula, kojom se služe i služili su se Amerikanci i NATO i mnogo pre događaja na Krimu na koje se danas pozivaju. Rusija decenijama nikoga nije napala, a SAD i NATO su vodili ratove: u Iraku dva rata, u Avganistanu, Libiji, Jugoslaviji, okupirali su deo Sirije i uz pomoć terorista pokušali da svrgnu legitimnu vladu. Stvaraju haos gdegod dođu, a pokušavaju da optuže Rusiju za ono što oni sami rade“, ističe Litovkin.\nNATO prekršio obećanje\nNemački parlamentarac Aleksandar Noj ističe da je NATO prekršio obećanje dato SSSR-u i širi se prema Istoku, približavajući se granicama Rusije. Kako napominje, SSSR je sam dozvolio da bude obmanut, jer nije insistirao na potpisivanju dogovora da se NATO neće širiti dalje od Nemačke, ako posle ujedinjenja te zemlje ona ostane u NATO. Noj smatra da je to neoprostiva greška sovjetskog rukovodstva za vreme Mihaila Gorbačova.\nNa taj način, naglašava Noj, NATO je vođen principom „otvorenih vrata“ već 1999. godine započeo postepeno širenje, koje se do sada nije zaustavilo.\n„Danas Amerikanci mogu da kažu da je to obećanje dao Džejms Bejker, tadašnji američki državni sekretar, pa da se njemu i obratimo. Uostalom, taj vojni savez je, bez obzira na sve, rešen da se širi“, rekao je za Sputnjik Žuravljov.\nViktor Litovkin smatra da nije NATO prekršio obećanje dato Mihailu Gorbačovu, nego su to učinili Amerikanci.\n„Džejms Bejker je obećao Gorbačovu da nijedan NATO vojnik neće preći preko reke Odre. Amerikanci to obećanje nisu ispunili. Ja namerno ne kažem NATO, nego Sjedinjene Države, jer je NATO samo instrument u rukama Vašingona. NATO bez SAD ništa ne može da uradi, zato što su sve akcije Alijanse uslovljene američkom politikom“, kaže Litovkin za Sputnjik.\n„SAD nastavljaju da sprovode operaciju širenja NATO-a na Istok s ciljem da svoje trupe približe ruskim granicama, kako bi izvele prvi napad na rusku teritoriju. Za Evropu bi takav scenario bio veoma loš, jer će Moskva u slučaju agresije na Rusiju sigurno reagovati, i to – efikasno“, kaže Litovkin.\nOn podseća da u ruskoj vojnoj doktrini piše – da ako država koja poseduje nuklearno oružje napadne Rusiju, onda Rusija ima pravo da koristi nuklearno oružje.\n„Možete li da zamislite dokle bi dovela upotreba nuklearnog oružja u Evropi gde danas već postoji oko 200 američkih atomskih bombi B-61 – one se nalaze u Italiji, Belgiji, Holandiji, Nemačkoj i Turskoj. Evropa je talac američke politike, upala je u zamku“, ističe ovaj stručnjak.\nBivši predsednik SSSR-a Mihail Gorbačov smatra odluku o širenju NATO-a najvećom strateškom greškom Zapada i korakom ka destabilizaciji vojno-političke situacije u Evropi i šire. On je u svojoj novoj knjizi „Šta je stavljeno na kartu: budućnost globalnog sveta“ naveo da je u uslovima postojanja organizacije Varšavskog sporazuma bilo apsurdno predlagati neki „pravno obavezujući sporazum“ o neširenju NATO-a na istočnu Evropu, jer bi Moskvu tada „optužili da sopstvenim rukama ruši Varšavski sporazum“.\nAlijansa, ruska pretnja, NATO, vojne vežbe


AFERA “RESPIRATORI” Svjedok poručio da je Hodžić očekivao veće prilive novca - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH AFERA “RESPIRATORI” Svjedok poručio da je Hodžić očekivao veće prilive novca\nAFERA “RESPIRATORI” Svjedok poručio da je Hodžić očekivao veće prilive novca\nSa optuženim direktorom firme “Srebrena malina” Fikretom Hodžićem prošle godine komunicirao sam u vezi sa uplatom veće količine novca.\nRekao je ovo svjedok Tužilaštva BiH Adnan Garčević na suđenju u predmetu protiv predsjednika Vlade Federacije BiH Fadila Novalića i ostalih optuženih za zloupotrebu prilikom nabavke respiratora.\nGarčević, koji je zaposlen u Privrednoj banci Sarajevo, ispričao je da mu je Hodžić 30. marta prošle godine poslao poruku da očekuje veće prilive novca i pitao ga može li računati na njegovu pomoć.\nSvjedok je dodao da te sedmice nije radio zbog pandemije i da mu nije odmah odgovorio, te da su se kasnije čuli.\n– Kada sam naredne sedmice došao na posao, već je bila stigla dokumentacija Hodžićeve “Srebrene maline” i bio sam upoznat s tim da su uplaćena sredstva za nabavku medicinske opreme, odnosno respiratora – rekao je Garčević.\nOn je naveo da se Hodžić interesovao kako može obaviti plaćanje prema inostranstvu, te da mu je ispričao da treba da nabavi respiratore za državu, prenosi Birn.\nGarčević je ispričao i da je bila napravljena i bankarska garancija prema firmi u Crnoj Gori, koja je trebalo da bude posrednik, ali da ona nije aktivirana i da je plaćanje na kraju izvršeno direktno u Kinu.\nOdgovarajući na pitanja odbrane, svjedok je potvrdio da mu je Hodžić govorio da očekuje i uplatu sa područja Kosova i Metohije u iznosu od oko 125.000 evra, takođe, za medicinsku opremu, kao i da su u istu svrhu izdavane garancije za Tursku.\nTužilac Mirza Hukeljić najavio je da ovim svjedokom dokazuje da je Hodžić znao četiri dana prije odluke Federalne uprave civilne zaštite da će dobiti posao sa respiratorima.\nOn je potvrdio da je obavljena uplata prema Kini i da je iznos bio 30.000.000 juana, što je okvirno, kako je rekao, četiri miliona evra, te da je na profakturi jedna oznaka respiratora, a na dokumentaciji prethodno dostavljenoj banci, druga.\nNa današnjem ročištu svjedočio je i Hodžićev brat Redžep Hodžić, koji je zaposlen kao menadžer u “Srebrenoj malini”, a koji je rekao da nije bio uključen u nabavku respiratora i da je za to saznao krajem aprila, nekoliko dana prije njihove isporuke.\nRedžep Hodžić je naveo da je, nakon što je njegovom bratu i direktoru firme zabranjeno da dolazi u kancelariju, kontaktirao određeno lice u Kini radi dobijanja fakture i sertifikata, koje je proslijedio računovodstvenoj agenciji “Srebrene maline”.\nEmina Mehmedović, koja je zaposlena na administrativnim poslovima u “Srebrenoj malini”, ispričala je na današnjem ročištu da je komunicirala sa Agencijom za lijekove BiH i preuzela formulare za dobijanje dozvole.\nZa zloupotrebu položaja prilikom nabavke respiratora optuženi su federalni premijer Fadil Novalić, suspendovani direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak, direktor firme “Srebrena malina” Fikret Hodžić, Jelka Miličević federalni ministar finansija, kojoj je na teret stavljen nesavjestan rad.\nNaredno ročište zakazno je za 22. septembar.\nPrethodni članakErdogan u Sarajevu, sastanak sa članovima Predsjedništva BiH (FOTO)\nNaredni članakSASTANAK DELEGACIJA O INFRASTRUKTURNIM I EKONOMSKIM TEMAMA


NVO Fit Woman Montenegro-,,Kako uskladiti porodične i poslovne obaveze” – Portal Herceg Novi\nNVO Fit Woman…\nNa trećoj radionici Woman talks Montenegro u organizaciji hecegnovske NVO Fit Woman Montenegro tema je bila ,,Kako uskladiti porodične i poslovne obaveze”. Ključno izlaganje imala je Margarita Kaimaklioti (32 godine) sa Kipra, mlada majka i uspješna poslovna žena koja radi kao politička savjetnca u Evropskom parlamentu u Briselu.\nOna je posebnu pažnju posvetila zakonskim propisima različitih članica EU kojima se regulišu prava trudnica i porodilja, pritom ističući da u Belgiji porodiljsko odsustvo može trajati najviše pet mjeseci.\nKao neko ko u Evropskom parlamentu radi od 2012 godine, može iz ličnog iskustva potvrditi da EU podstiče mlade majke i uopšte žene da aktivno učestvuju u političkim procesima, poručila je Kaimaklioti. Danas od ukupnog broja EU poslanika žene čine oko 40 posto, dok u mnogim vodećim političkim partijama zemalja članica EU žene zauzimaju ključne pozicije.\nGovoreći o EU i kiparskim političarima koji podržavaju aktivno učešće žena u politici izdvojila je EU poslanika Evropske narodne partije i svog nadređenog Lefterisa Christoforoua ( Lefteris Christoforou ) koji već dugi niz godina podstiče žene da se bave politikom.\nOnlajn radionici prisustvovalo je nekoliko članica NVO Fit Woman Montenegro kako iz Crne Gore tako i iz inostranstva. Pokazale su veliko interesovanje za temu i spremnost da svoja iskustva podijele sa drugima. Kako poručuju iz ove NVO i u narednom periodu nastaviće da jednom mjesečno organizuju onlajn izlaganja uspješnih žena iz svih krajeva svijeta. Rad NVO Fit Woman Montenegro možete pratiti putem njihovih naloga na društvenim mrežama i sajta www.fitwomanmontenegro.me\nTags: NVO Fit Women Montenegroradionica