Čestitka novoj Evropskoj komisiji | Predsednik Republike Srbije\n27.11.2019. - 12:39\nČestitka novoj Evropskoj komisiji\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić uputio je čestitku predsednici Evropske komisije Ursuli fon der Lajen, visokom predstavniku EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Žozepu Borelu, komesaru za susedstvo i proširenje Oliveru Varhejiju, kao i drugim evropskim komesarima. U čestitki se kaže:\n„Čestitam vam na poverenju koje su vam danas ukazali poslanici Evropskog parlamenta i želim vam mnogo uspeha u radu.\nUveren sam da ćete, tokom petogodišnjeg mandata, svojim velikim iskustvom braniti interese Evropske unije i promovisati vrednosti na kojima ona počiva. Isto tako sam uveren da ćete novim idejama uspešno odgovarati na izazove sa kojima se današnja Evropska unija suočava i boriti se da ona postane još bolje mesto za život.\nČlanstvo u EU je strateški cilj Srbije i, kao zemlja kandidat, uvek će biti pouzdan partner u ostvarivanju zajedničkih ciljeva. Iako znamo koliko je dug i težak put do članstva, nadamo se da je naš evropski put realan i ostvariv i uporno ćemo da radimo na tome da Srbija bude uređena i uspešna zemlja. Zato nas je obradovalo to što ste najavili da ćete da podržavate čvrste odnose i snažnu saradnju sa Zapadnim Balkanom, jer postojanje evropske perspektive predstavlja jak podsticaj našim reformskim naporima u društvu i ekonomiji. Zato se nadam da ćete naše reforme adekvatno vrednovati i da će Srbija, tokom vašeg mandata, uz vašu podršku i pomoć, ali i kritiku, postati zemlja koju ćete rado videti kao ravnopravnog člana Evropske unije.\nU isto vreme, Srbija će, promovišući politiku mira i saradnje, nastaviti da se bori za stabilnost na Zapadnom Balkanu, kao osnovi za ekonomski i svaki drugi napredak regiona“, navodi se u čestitki predsednika Vučića.


Evropska komisija odobrila nabavku vakcina u proizvodnji koncerna BionTeh - Fajzer - EU Delegacija u Srbiji\nEvropska komisija odobrila nabavku vakcina u proizvodnji koncerna BionTeh – Fajzer\nBy Nebojsa objavljeno\t 12/11/2020 Vesti iz Brisela\nEvropska komisija odobrila je četvrti ugovor sa farmaceutskim kompanijama BioNTech i Fajzer, koji predviđa početnu kupovinu 200 miliona doza u ime svih država članica EU, uz mogućnost da se zahteva dodatnih 100 miliona doza, koje se isporučuju kada se vakcina bude pokazala sigurnom i efikasnom protiv COVID-19. Države članice mogu odlučiti da vakcinu doniraju zemljama sa nižim i srednjim prihodima ili da je preusmere drugim evropskim zemljama.\nDanašnji ugovor sa ovim konzorcijom temelji se na širokoj ponudi vakcina koje će se proizvoditi u Evropi, uključujući već potpisane ugovore sa AstraZenekom, Sanofi-GSK i Jansen Farmaceutika NV, kao i zaključene uspešne istraživačke razgovore sa KjurVakom i Modernom. Ovaj raznoliki portfolio vakcina obezbediće da se Evropa dobro pripremi za vakcinaciju, kada se pokaže da su vakcine sigurne i efikasne.\nPredsednica Evropske komisije, Ursula von der Lajen, rekla je: „U svetlu obećavajuće najave kompanija BionTeh i Fajzer u ponedeljak o izgledima za njihovu vakcinu, vrlo sam srećna što objavljujemo današnji dogovor sa evropskom kompanijom o kupovini 300 miliona doza vakcine. Ovim četvrtim ugovorom sada konsolidujemo izuzetno solidan portfolio kandidata za vakcinu, od kojih je većina u fazi naprednih ispitivanja. Jednom kada budu odobreni, oni će se brzo rasporediti i približiti nam održivom rešenju pandemije. “\nStela Kiriakides, komesarka za zdravlje i bezbednost hrane, rekla je: „Sigurna i efikasna vakcina jedina je trajna strategija izlaska iz pandemije i u središtu je naše evropske strategije vakcine. Današnji sporazum sledi ohrabrujuće prve indikacije rezultata kliničkih ispitivanja i dalji je dokaz naše posvećenosti da stavimo više Evrope u oblast zdravstva. To je vrlo rečit primer onoga što EU može postići kada rade zajedno, kao Unija, i primer koji pokazuje šta će buduća Evropska zdravstvena unija moći da pruži. “\nBioNTeh je nemačka kompanija koja sarađuje sa američkom kompanijom Fajzer na razvoju nove vakcine zasnovane na messenger RNA (mRNA). mRNA igra osnovnu ulogu u biologiji, prenoseći uputstva sa DNK na mehanizme za proizvodnju proteina u ćelijama. U mRNK vakcini, ova uputstva čine bezopasne fragmente virusa koje ljudsko telo koristi za izgradnju imunološkog odgovora za sprečavanje ili borbu protiv bolesti.\nKomisija je donela odluku da podrži ovu vakcinu na osnovu zdrave naučne procene, tehnologije koja se koristi, iskustva kompanija u razvoju vakcina i njihovih proizvodnih kapaciteta za snabdevanje cele EU.\nU junu su Evropska investiciona banka (EIB) i BioNTeh zaključili ugovor o finansiranju duga u iznosu od 100 miliona evra kako bi kompaniji omogućili da proširi svoje proizvodne kapacitete kako bi brzo obezbedila svoju vakcinu širom sveta. Finansiranje podržava Evropski fond za strateška ulaganja, a takođe ima koristi od InnovFin podele rizika za korporativna istraživanja uz podršku Horizont 2020.*\nEvropska komisija predstavila je 17. juna evropsku strategiju za ubrzavanje razvoja, proizvodnje i primene efikasnih i sigurnih vakcina protiv COVID-19. U zamenu za pravo na kupovinu određenog broja doza vakcine u određenom vremenskom roku, Komisija finansira deo avansnih troškova sa kojima se suočavaju proizvođači vakcina u obliku ugovora o kupovini unapred. Obezbeđeno finansiranje se smatra depozitom za vakcine koje će države članice stvarno kupiti.\nBudući da visoki troškovi i velika stopa neuspeha čine investiranje u vakcinu protiv COVID-19 visoko rizičnom odlukom za proizvođače vakcina, ovi sporazumi će stoga omogućiti ulaganja koja se inače ne bi mogla dogoditi.\nJednom kada se dokaže da su vakcine sigurne i efikasne i kada im je Evropska agencija za lekove odobrila tržište, moraju se brzo distribuirati i rasporediti širom Evrope. Komisija je 15. oktobra iznela ključne korake koje države članice moraju da preduzmu da bi bile u potpunosti pripremljene, što uključuje i razvoj nacionalnih strategija vakcinacije. Komisija uspostavlja zajednički okvir izveštavanja i platformu za praćenje efikasnosti nacionalnih strategija vakcinacije.\nEvropska komisija se takođe zalaže za to da vakcinu dobiju svi kojima je potrebna vakcina bilo gde u svetu, a ne samo kod kuće. Niko neće biti siguran dok svi ne budu sigurni.\nEvropska komisija predložila uvođenje digitalnog zelenog sertifikata\nNovi projekat EU za podršku vakcinaciji i unapređenje zdravstvenih sistema na Zapadnom Balkanu


Ukrajinski premijer komentarisao izjavu Lavrova o provokaciji - Sputnjik Srbija\n03:26 13 Maj 2021\nUkrajinski premijer komentarisao izjavu Lavrova o provokaciji\n15:03 17.12.2018 Preuzmite kraći link\nEvropska unija će 2019. godine uputiti u Ukrajinu misiju za pripremu pomoći regionu Azovskog mora koji je navodno stradao zbog „ograničenja plovidbe u regionu“, navodi se u izjavi Saveta asocijacije EU—Ukrajina održanom u Briselu.\nUkrajinu je na Savetu predstavljao premijer Vladimir Grojsman, a Evropsku uniju šefica evropske diplomatije Federika Mogerini.\n„EU je spremna da preduzme mere za jačanje svoje podrške, konkretno u regionima Ukrajine pogođenima situacijom na Azovskom moru. U tom kontekstu, EU namerava da početkom 2019. godine u Ukrajinu pošalje misiju za procenu“, navodi se u dokumentu.\nPremijer Ukrajine Vladimir Grojsman je na zajedničkoj konferenciji za medije sa Federikom Mogerini komentarisao izjavu ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova da Kijev priprema provokacije na granici sa Krimom u decembru, javila je ukrajinska novinska agencija UNN.\nGrojsman je naveo da Ukrajina nikada nije stvarala nikakve presedane za provokacije.\n„Ono što se desilo na Azovskom moru je apsolutno grub napad ruskih snaga pod njihovom nacionalnom zastavom protiv naše suverene države, naše flote i protiv ukrajinskih mornara“, dodao je on.\nRanije je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov u intervjuu za „Komsomoljsku pravdu“ izjavio da Kijev priprema provokacije.\nprovokacije, Vladimir Grojsman, Ukrajina


Vranje: Gde je 'nestalo' dva miliona evra?\nIzvor: B92, 06.Nov.2018, 00:49\nVranje: Gde je "nestalo" dva miliona evra?\nVranje -- Vranjski Zdravstveni centar dobio je negativno mišljenje za finansijske izveštaje nakon nepotpuno i netačno iskazanih podataka u završnom računu.\nDržavni revizori su utvrdili da je Zdravstveni centar od 247,4 miliona dinara iskazao čak 208 miliona dinara manje obaveze, pišu Južne vesti.\nU završnom računu za 2018. godinu nije >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << iskazana glavnica duga, kamata, sudski troškovi i fakture dobavljačima, a nepravilno su isplaćivane i zarade.\nPored toga, kako se navodi u izveštaju, nisu knjižena ni potraživanja od RZFO od 10 miliona dinara,a u zavrsnom računu nema ni sedam miliona vredne opreme iz donacija, kao ni mobilnih telefona u vrednosti od 2,2 miliona dinara.\nZdravstveni centar je uvodio prekovremeni rad zaposlenima sa skraćenim radnim vremenom, utvrdio pravo na skraćeno radno vreme suprotno propisima, pa je na taj način isplaćeno više od 64,1 milion dinara, navodi se u izveštaju revizora.


Humanitarna emisija Pozovi, pomozi za pomoć žrtvama poplava u Srbiji u petak na TV Prva! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n11:50 21. MAJ 2014.\nPoznate ličnosti iz sveta sporta, muzike, glume i ostale javne ličnosti, telefonskim putem razgovaraće i odgovaraće na pozive gledalaca, a svaki poziv ili SMS poruka biće donacija za pomoć ugroženom stanovništvu od poplava koje je pogodilo našu zemlju.\nVoditelj ovog humanitarnog šoua biće Ivan Ivanović, koji će u emisiji ragovarati sa poznatim ličnostima, dok će sve najvažnije informacije o stanju u Srbiji i rekama, prenositi Zoran Baranac, Petar Gajić i Miloš Maksimović. Pored poziva gledalaca biće emitovane i najdirljivije priče iz poplavljenih područja koje su zabeležili reporteri televizije Prva, dok će svoje životne drame i užasne situacije ispričati ljudi koji su ostali bez svojih porodica i krova nad glavom.\nTakođe, u emisiji gostovati i spasioci koji su rizikovali svoje živote u evakuaciji i spašavanju ugroženog stanovništva. Volonteri koji 24 časa pružaju nesebičnu pomoć ugroženima, govoriće o tužnim slikama koje su doživeli i koje nikada neće zaboraviti. Vojska, Policija, ljudi i Crvenog krsta, pričaće o situaciji koja nas je zadesila i kako nastaviti dalje posle svega što se zadesilo našoj zemlji.\nGrađani Srbije moći će da pomognu slanjem SMS poruka i telefonskim pozivom, dok će gledaoci u inostranstvu to moći da učine putem žiro računa.\nHumanitarna pomoćIvan IvanovićHumanitarna pomocIvan Ivanovic


Tag / Rastko Stojković / Vesti online\nStojković: Hrvatska najmanje važna, ali daćemo maksimum\nSrpski rukometaš Ratko Stojković smatra je da je duel protiv Hrvatske na startu Evropskog prvenstva od najmanje važnosti jer veruje da su presudne utakmice za prolaz protiv Švedske i Islanda.\nStojković odložio operaciju da bi igrao na EP\nDugogodišnji standardni rukometni reprezentativac Rastko Stojković odlučio je da odloži operaciju meniskusa i stavi se na raspolaganje selektoru Jovici Cvetković za prvenstvo Evrope u...\n"Sa Hrvatima u Splitu će biti jako teško"\nRukometna reprezentacija Srbije nije imala sreće na žrebu za predstojeće Evropsko prvenstvo u Hrvatskoj pošto je upala u grupu u kojoj će pored domaćina biti još selekcije Švedske i Islanda.\nStojković: Pobeda za bolji status rukometa u zemlji\nNajiskusniji srpski rukometni reprezentativac Rasto Stojković priznao je da je i sam pozitivno iznenađen sjajnom igrom i pobedom u Poljskoj na startu kvalifikacija za prvenstvo Evrope.\nCvetković: Bezgranično verujem u ovaj tim!\nMomir Ilić prvi tobdžija Lige šampiona\nKapiten rukometne reprezentacije Srbije Momir Ilić, posle dva kola Lige šampiona, najbolji je strelac ovog takmičenja.\nRukometna reprezentacija Srbije počinje takmičenje na Evropskom prvenstvu u Danskoj u ponedeljak protiv Poljske od 18 časova. U Grupi C u Arhusu se nalaze i reprezentacije Francuske i Rusije.


Detlef Melis direktno optužio Siriju da stoji iza februarskog atentata\nŠef komisije UN-a koja istražuje ubistvo bivšeg libanskog premijera Rafika Haririja, Detlef Melis, direktno je optužio Siriju da stoji iza februarskog atentata. U intervjuu objavljenom u saudijskom dnevniku Ašark al-Avsat, odlazeći istražitelj UN-a izjavio je da su sirijske vlasti odgovorne za Haririjevu smrt, i dodao da smatra da postoji veza izmedju tog zločina i ubistva istaknutog libanskog političara i izdavača Gebrana Tuenija prošlog ponedeljka. Melis je u četvrtak pdneo ostavku na mesto šefa komisije, kojoj je Savet bezbednosti produžio mandat na još šest meseci. Njena istraga, medjutim, neće obuhvatati Tuenijevo ubistvo niti druge nedavne napade na kritičare Sirije u Libanu.\nFront iračkog saglasja spreman da udje u koaliciju sa šiitima i Kurdima\nLider iračkih Sunita, Adnan al-Dulaimi izjavio je da je njegova stranka, Front iračkog saglasja, spremna da udje u koaliciju sa šiitima i Kurdima u novom parlamentu. On je izjavio da je formiranje snažne koalicije važno za zaštitu prava svih Iračana. Mnogi posmatrači nadaju se da bi snažnije političko učešće iračke sunitske manjine pomoglo da se ublaže verske tenzije, i smiri pobuna u Iraku. Predsednik Buš u petak je izjavio da je veliki odziv Sunita na iračkim parlamentarnim zborima ohrabrujući znak, ali da Iraku predstoji još mnogo posla.\nLideri EU usaglasili novi budžet\nLideri EU jutros su usaglasili novi budžet unije nakon što je Britanija načinila najvažniji ustupak. Britaniji se već 20 godina iz evropskog budžeta vraća deo novca koji uplaćuje, a britanski premijer Toni Bler pristao je da se britanski udeo smanji za gotovo 13 milijardi dolara. Bler je pregovore opisao kao veoma teške, dok je poljski premijer Kažimir Marčenkievič istakao da je budžet usaglašen u duhu solidarnosti. Nemački kancelar Angela Merkel odigrala je ključnu uloguu pregovorima. Šestogodišnji plan previdja milijarde dolara pomoći za razvoj novih članicama iz istočne Evrope.\nBritanska policija traga za lopovima koji su ukrali skulpturu ”Sagnuta figura“\nBritanska policija traga za lopovima koji su ukrali veliku bronzanu skulpturu «Sagnuta figura», slavnog Henrija Mura. Vlasnik skulpture je «Fondacija Henri Mur», a vrednost umetničkog dela procenjena je na više od četiri miliona dolara. Kradljivci su u noći izmedju četvrtka i petka ušli u prostorije fondacije u Hertforširu, natovarili skulpturu na kamion i pobegli. Fondacija «Henri Mur» ponudila je novčanu nagradu za informacije koje bi dovele do pronalaska skulpture.


Valmart "sufinansirao" severnokorejski nuklearni program\n05/10/2017 | 21:13\nAmerički trgovački lanac Volmart (Wal-Mart), optužen da je prodavao plodove mora i losos prerađene u jednoj kineskoj fabrici koja zapošljava Sjevernokorejce, sada zabranjuje svojim dobavljačima da se u njoj snabdevaju.\nU objavljenom istraživanju, američka agencija AP navodi da su američki potrošači indirektno finansirali severnokorejski nuklearni program kupujući plodove mora i ribu u Volmartu i u nemačkim prodavnicama Aldi.\nAgencija je otkrila da su Severnokorejci radili u pogonima prerade plodova mora u Hunčunu, kineskom gradu blizu severnokorejske i ruske granice. Veliki deo njihovih plata (70 posto) odlazio je u Pjongjang.\n“Mi smo ispitali i istraživali na tom mestu kojem smo dodelili crveni karton zbog odbijanja saradnje u našem ispitivanju, što znači da dobavljači više ne mogu tamo nabavljati proizvode koji se prodaju u Volmartu”, rekla je portparolka te firme.\nTe informacije stižu dok Vašington pokušava prekinuti svaki izvor finansiranja Pjongjanga i njegovog programa razvoja nuklearnog i balističkog oružja.\nAmeričko ministarstvo finansija je odredilo krajem septembra nove sankcije za osam severnokorejskih banaka i 26 državljana za koje smatraju da olakšavaju finansiranje sjevernokorejskog programa.\nAmeričkim i svim firmama na američkom tržištu nije dozvoljena saradnja sa severnokorejskim kolegama ni s kompanijama povezanim s Pjongjangom.\nPrema američkom istraživanju nemački objekti Aldi prodaju robnu marku “Sea Queen” proizvedenu u pogonima u Hunčunu.\nOko 100 kontejnera robe prerađene u Hunčunu su do početka godine stigli u Sjedinjene Države i Kanadu, piše AP.\nkina/losos/pjongjang/plodovi mora/severna koreja/trgovina/valmart/zabrana


Novi film Nanija Moretija "Tri sprata" u bioskopima - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Novi film Nanija Moretija „Tri sprata“ u bioskopima\nA. Ć.06.05.2022. 16:51\nNiz događaja će radikalno promeniti živote stanovnika rimske stambene zgrade, otkrivajući njihove poteškoće da budu roditelji, braća i sestre ili susedi, u svetu u kome se čini da suživotom vladaju strah i ogorčenost.\nDok su zatočeni svojom tvrdoglavošću, svako na svoj način pokušava da popravi fragmentirane živote kako bi konačno i spokojno preneli ljubav za koju se mislilo da je zauvek izgubljena.\nLucio (Rikardo Skamarćo) i Sara (Elena Lieti) su par sa malom ćerkom za koju im je često potrebna dadilja – ostavljaju je sa starijim parom u susedstvu: Đovanom (Ana Bonauito) i Renatom (Paolo Graciozi).\nAli Lucio je uznemiren Renatovim skliznućem u demenciju i njegovim čudnim odnosom sa devojčicom kada je ostave.\nČlan druge porodice je sam Nani Moreti, koji igra Vitorija, sudiju i oca koji uvodi disciplinu svom zalutalom sinu Andreju (Alesandro Sperdute).\nNa užas Andrejine majke Dore (Margerita Bui), koja prašta više, Vitorio odbija da povuče bilo kakve pravne konce kako bi pomogao sinu.\nAlba Rorvaher, glumica bez koje ne može da da bude napravljen nijedan vrhunski film evropske kinematografije poslednjih godina, igra Moniku, trudnu ženu čiji je muž često odsutan na naftnim bušotinama.\nNjenu usamljenost znatno pogoršavaju postporođajna depresija i zablude – koje su predstavljene sa zastrašujuće uverljivom jednostavnošću.\nFilm „Tri sprata“ na redovnom je bioskopskom repertoaru.\nBioskopNani MoretiTri sprataBeograd


Rukometašice spremne za najveći izazov ove jeseni | Ritam Grada - vesti Kragujevac\n“U proteklih šest kola smo ostvarile stoprocentni učinak, što nam daje obavezu da nastavimo u istom ritmu. Sledi nam gostovanje Borankama, ekipi koja je i pre početka šampionata važila za jednog od glavnih pretendenata za povratak u elitu. Znamo da će nakon kiksa u prošlom kolu biti odlučne u nameri da se dokažu pred svojim navijačima. Svesne smo da nas očekuje teška utakmica pred tradicionalno vatrenom publikom, no ta činjenica će nam uliti dodatnu snagu da pokažemo od čega smo sazdane. Maksimalno smo spremne, silno motivisane i ako u utakmicu uđemo kao što umemo, angažovano i koncentrisano, nadam se novoj pobedi i ostanku na liderskoj poziciji”, jasna je u oceni predstojećeg derbija bek Radničkog Teodora Veličković.


GOL MAŠINA VREDNA 450.000.000 EVRA! Da li je ovo realno? - Informer\nFudbalski gigatni se već utrkuju ko će pre stići do potpisao Erlinga Holanda, pa nema sumnje da će biti najtraženija roba tokom letnje "pijace"\nNorveško čudo od deteta je na meti Real Madrida, Barselone, Pari Sen Žermena, Čelsija, Mančester Sitija i Junajteda, zbog čega su "milioneri" prinuđeni da ga "prodaju" u velikom transferu.\nVredi 450.000.000 evra\nIspod 150 miliona evra neće ići, ali to je samo početak. Ko bude želeo Holanda moraće duboko da zavuče ruku u džep.\nNjegov agent MIno Rajola traži da Holand postane najplaćeniji fudbaler na svetu i zahteva platu od 58.000.000 evra godišnje.\nUz to Rajola za Holanda želi minimalno petogodišnji ugovor, što bi značilo oko 450.000.000 evra troškova sveukupno, ako se ne računaju bonusi!\nVidećemo ko je spreman da plati.\nFudbal sport Borusija Dortmund Erling Holand Bundesliga\nSta reci FIFA UEFA kao i svi moćnici koji mogu da izdvoje 450 milona € u ovo vreme gde narod nema mogućnosti da preživi gde smrt hara iz minuta u minut nisu ništa drugo nego kriminalna mafija .


Počele vojne vežbe SAD i Južne Koreje, Seul upozorava Pjongjang da ne provocira - 21.08.2017, Sputnik Srbija\nJužnokorejski predsednik Mun Džae In izjavio je da vlasti Severne Koreje ne bi trebalo da koriste američko-južnokorejske vojne vežbe kao izgovor za provokacije... 21.08.2017, Sputnik Srbija\n08:39 21.08.2017 (Osveženo: 09:01 21.08.2017)\nAmerički i južnokorejski vojnici tokom zajedničkih vojnih vežbi u Pohangu u Južnoj Koreji\nJužnokorejski predsednik Mun Džae In izjavio je da vlasti Severne Koreje ne bi trebalo da koriste američko-južnokorejske vojne vežbe kao izgovor za provokacije, saopštila je agencija Jonhap.\nLider Južne Koreje istakao je da njegova zemlja ne pokušava da poveća vojne tenzije na Korejskom poluostrvu.\n„To su godišnje vežbe odbrambenog karaktera… Mi uopšte ne nastojimo da povećamo tenzije na Korejskom poluostrvu“, rekao je predsednik, prenosi agencija.\nSeul i Vašington počinju danas zajedničku vojnu vežbu „Ulči čuvar slobode“, u kojoj učestvuje više desetina hiljada vojnika, što Pjongjang vidi kao veoma provokativne pripreme za invaziju.\nZajedničke vojne vežbe snaga SAD i Južne Koreje će trajati do 31. avgusta.\nSeverna Koreja je nastavila da izbegava sankcije UN-a i od februara je, uprkos blokadi izvoza, generisala prihod od 270 miliona dolara, izvestila je japanska agencija Kjodo, pozivajući se na poverljiv izveštaj Ujedinjenih nacija.\nBorbena retorika između dve zemlje eskalirala je nakon što je Pjongjang prošlog meseca obavio dve probe interkontinentalnih balističkih raketa, nakon čega su se SAD našle na dometu severnokorejskog naoružanja, što je rezultiralo upozorenjem američkog predsednika Donalda Trampa da bi Vašington mogao da ospe „vatru i bes“ na Severnu Koreju, preneo je AFP.\nPjongjang je potom zapretio da će ispaliti raketu na američku teritoriju Guam, što je kasnije severnokorejski lider Kim Džong Un odložio, ali i upozorio da bi to moglo da se dogodi u zavisnosti od narednog poteza Vašingtona.


uslovi korišćenja - Zrenjaninski portal\nPortal “Zrenjaninski” vam omogućava korišćenje usluga i sadržaja koje je podložno niže navedenim uslovima korišćenja. Uslovi korišćenja se primenjuju na sve sadržaje i usluge portala “Zrenjaninski”. Korišćenjem bilo kog dela portala smatra se da su korisnici upoznati sa ovim uslovima, kao i da prihvataju korišćenje sadržaja ovog portala isključivo za ličnu upotrebu i na sopstvenu odgovornost.\nPortal “Zrenjaninski” je vlasnik autorskih prava na sve sadržaje (tekstualne, vizuelne i audio materijale, baze podataka, programerski kod). Ukoliko posetilac neovlašćeno i u svrhe koje nisu lične, koristi i u drugim medijima prenosi bilo koji deo portala bez pisane saglasnosti vlasnika, smatraće se da vrši povredu autorskih prava portala “Zrenjaninski”. U slučaju povrede autorskih prava, portal “Zrenjaninski” u skladu sa Zakonom, ima pravo na sudsku zaštitu i naknadu štete.\nPortal “Zrenjaninski” nije odgovoran ni za kakvu štetu nastalu oglašavanjem, jer se radi o poslovnom odnosu između posetioca portala i oglašivača.\nPortal “Zrenjaninski” zadržava pravo izmene, ukidanja (privremenog i trajnog) bilo kojeg sadržaja ili usluge na portalu bez obaveze prethodne najave.\nKomentari na članke, fotografije, video materijal i ankete predstavljaju stavove i mišljenja autora, a ne vlasnika sajta, koji odriče odgovornost za stavove iznesene u njima. Portal “Zrenjaninski” zadržava pravo da ne objavi sadržaje kojima se povređuje privatnost nekog lica, uvredljive sadržaje, kao i sadržaje koji su u suprotnosti sa odredbama Zakona o javnom informisanju. Komentari koji sadrže uvrede, pretnje, vulgarne reči, pornografiju, otvorene klevete ili pozive na nasilje, kao i poruke koje urednik/administrator smatra nepriličnim, neće biti tolerisane i ukloniće se. To se posebno odnosi na izražavanja ili podsticanja nacionalne, rasne, verske, seksualne i bilo kakve druge mržnje, diskriminacije i netolerancije.\nRedakcija portala “Zrenjaninski”


Poruke /Vulin ponovo prijeti: Ako hoćete mir u Bosni, onda slušajte Srbe / Radio Sarajevo\nFoto: Ministarstvo odbrane Srbije/Aleksandar Vulin\n09. 09. 2021. u 17:22:00 Radiosarajevo.ba\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin rekao je da je faktor stabilnosti na Balkanu "moćna Srbija i da se moraju poštovati Srbi i slušati njihovo mišljenje ako se želi mir i stabilnost u BiH i na Balkanu".\nPodsjetivši da je član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović tražio od Christiana Schmidta da član Predsjedništva BiH Milorad Dodik bude smijenjen i uhapšen, Vulin je istakao da je "veoma važno što niko nije to poslušao".\n"Hoćete mir u BiH, onda poštujte Srbe. Možete da se pravite da ne postoje, ali oni postoje. Ako hoće mir u BiH, stabilnost na Balkanu, mora da sluša šta Srbi misle. Mora da razumije i posluša da su Srbi tu i da imaju pravo na svoj stav i mišljenje", rekao je Vulin za beogradsku TV Happy, prenosi RTRS.\nKonferencija / Vučić potpuno izgubio živce: "Da Vulin nije spomenuo srpski sve..."\nPrema njegovim riječima, "nikome na Balkanu nije više u interesu mir, nego Srbima".\nOn ističe ga optužuju da se "miješa u unutrašnje stvari BiH kada kaže da Dodika ne mogu smijeniti, dok s druge strane Željko Komšić, za koga je rekao da je hrvatski član Predsjedništva BiH koga su izabrali muslimani, govori ko treba da podnese ostavku i ko će da vlada u BiH".\n"Ako vi Srbima u BiH, odnosno u RS zabranjujete da misle svojom glavom i da kažu - genocida u Srebrenici nije bilo, hoćete li uhapsiti milion Srba koji žive u BiH? Šta Srbija treba da kaže? Da okrene glavu da se pravi da se to ne dešava", rekao je Vulin.\nOsvrćući se na kritike koje mu upućuju političari iz zemalja regiona, Vulin je rekao da ga često napadaju, ali da "niko ne kaže da laže".\nOn je podsjetio da su zvaničnici Srbije prije Vučića govorili da je bh. entitet RS "teret i da tamo Srbi uvijek imaju neki problem".\nSrbija / Nastavljaju se skandalozne izjave Vulina: "Srpski svijet" nije poziv na sukobe\n"Beograd se brani u Banjoj Luci. Gdje god Srbi žive, vi ih branite, branite ih kulturno, ekonomski. Niko prije Vučića Srbe nije branio ekonomski. Šta je problem da Srbija brani prava Srba gdje god žive", rekao je Vulin.\n"Mi živimo na najvećem prostoru, kada je dio našeg naroda ugrožen, onda je ugrožen čitav srpski narod. Mi ćemo za mir učiniti skoro sve, ali i za slobodu ćemo učiniti sve", rekao je Vulin.\nTagovi: Aleksandar Vulin Milorad Dodik Banja Luka\nSrbija / Vulin: Zadatak ove generacije političara je da stvori ‘srpski svet’\n... / U Srbiji privedena bivša visoka funkcionerka


► Delavi: Ignorišite lažne vesti, nisam govorio o podeli Kosova\n20.07.2018 | 10:13h ► 15:33h Priština\n"Ignorišite lažne vesti. Evo šta sam rekao: 'Kosovo treba da shvati koji su njegovi ciljevi, treba da se potrudi do postigne neku vrstu konsenzusa o tim ciljevima i to je ono na šta sam sada usredsređen'", napisao je Delavi na svom tviter nalogu.\nDelavi: Ostaje na Kosovu i Srbiji da odluče o podeli Kosova\nAmerički ambasador na Kosovu Greg Delavi izjavio je kasno sinoć da je na Kosovu i Srbiji da odluče o eventualnoj podeli Kosova, što je u suprotnosti sa njegovim ranijim izjavama u kojima je podelu ocenio kao opasnu opciju.\nDelavi učestvujući u emisiji Rubikon prištinske televizije KTV nije pomenuo crvene linije američke strane o podeli Kosova koje je izrekao u decembru.\nOn je rekao da je američka podrška Kosovskoj nezavisnosti nepokolebljiva i da će se nastaviti.\n20.07.2018, 13:21h RECIPROCITET Preporuči\nPametni su za PODELU Kosva i stvaranje REALNIH država za Srbe i Albance (kao drugi narodi na Balkanu)


KO JE UBIO BOSKETA MILIĆA? Crnogorci tri meseca odbijaju da saslušaju glavnog osumnjičenog za brutalnu egzekuciju u centru Beograda\nViše javno tužilaštvo u Beogradu uputilo je u maju ove godine zamolnicu Višem državnom tužilaštvu u Podgorici za saslušanje Darka Dulovića osumnjičenog da je ubio Sinišu Milića Bosketa, bliskog saradnika Luke Bojovića. Uprkos tome, do njegovog saslušanja do danas nije došlo, saznaje "Blic".\nNaime, kako je "Blicu" rečeno u Višem javnom tužilaštvu u Beogradu, postupajući zamenik ovog tužilaštva uputio je 24. maja ove godine zamolnicu Višem državnom tužilaštvu u Podgorici za saslušanje Darka Dulovića. Ovaj muškarac osumnjičen je da je u junu 2018. godine ubio Sinišu Milića, bliskog saradnika Luke Bojovića i šefa obezbeđenja Filipa Koraća. On se sumnjiči da je Milića ubio tako što mu je pod automobil postavio bombu, koja je eksplodirala dok je stajao na semaforu u blizini restorana "Franš" u centru Beograda, usred saobraćajnog špica.\nPremda su srpske institucije identifikovale osumnjičenog, godinu dana kasnije istraga tapka u mestu, i to, velikim delom, zbog krivice crnogorskih istražnih organa.\nNataša Krivokapić: Do danas Višem tužilaštvu u Beogradu po zamolnici nije udovoljeno\nTo u odgovoru "Blicu" potvrđuje i viša javna tužiteljka u Beogradu Nataša Krivokapić. Na pitanje u kojoj je fazi istraga u slučaju ovog ubistva, u odgovoru se navodi da je Dulović trenutno na izdržavanju kazne zatvora u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija KPD Podgorica (poznatom kao Spuž), te da je zbog tih okolnosti u maju ove godine upućena zamolnica za saslušanje crnogorskom pravosuđu.\n- Do danas ovom tužilaštvu po navedenoj zamolnici nije udovoljeno - stoji u odgovoru Višeg javnog tužilaštva. Zbog čega se na odgovor crnogorskog pravosuđa i dalje čeka za sada nije poznato, s obzirom na to da je Dulović dostupan nadležnim organima koji bi sproveli njegovo saslušanje.\nMILIĆ RASKOMADAN U EKSPLOZIJI Forenzičari izneli DELOVE TELA iz uništenog automobila kod "Franša"\nUDAR NA BOJOVIĆEV KLAN Iza stravičnog ubistva bombom na "Autokomandi" krije se RAT ZA TRŽIŠTE DROGE\nDulović se nalazi u zatvoru u Crnoj Gori od kraja oktobra prošle godine. Početkom tog meseca uhapšen je u Bosni i Hercegovini, po crnogorskoj poternici, jer se nije odazivao na odsluženje kazne na koju je osuđen pred Višim sudom u Bijelom Polju zbog trgovine drogom. Dulović je osuđen na dve i po godine zatvora, a 21. juna 2016. godine uhapsila ga je crnogorska granična policija, nakon što su on i njegov rođak odbacili 287,5 grama heroina i pištolj u kome je bilo šest metaka. Darko je tada uhapšen, dok je njegov rođak pobegao. Posle nekoliko meseci pušten je iz pritvora, i tada se, prema operativnim informacijama, vratio u Srbiju.\nSiniša Milić Boske ubijen je u bombaškom napadu u centru Beograda\nDa li je u pritvoru u Crnoj Gori sklopio veze sa ljudima koji su planirali likvidaciju Siniše Milića, zvanog Boske, telohranitelja Filipa Koraća, bliskog saradnika Luke Bojovića, istražuje se. Indicija za takav scenario ima pregršt. Poznato je da Bojovićeva kriminalna grupa blisko sarađuje sa škaljarskim klanom, koji je u višegodišnjem sukobu sa rivalima iz kavačkog ganga. Takođe, i sam Milić je radio u Crnoj Gori kao obezbeđenje Luke Đurovića, pokojnog šefa barske grupe, ogranka Bojovićevog klana. U vreme ubistva živeo je na relaciji Beograd - Podgorica - Bar.\nPodsećanja radi, bomba za čije postavljanje je osumnjičen Dulović, aktivirana je u momentu kada je džip "tojota" za čijim volanom je bio Milić stajao na semaforu. U eksploziji je uništen prednji deo automobila, a vozač Milić bio je živ još neko vreme nakon eksplozije. Tih desetak minuta koje je poživeo bio je u strašnim bolovima, jer su mu obe noge bile raznete. Inače, Boske je bivši pripadnik Specijalnih antiterorističkih jedinica (SAJ) RS, a hapšen je i u Beogradu, u novembru 2015. u slučaju praćenja premijera Aleksandra Vučića. Naime, tada je utvrđeno da je ukupno osam puta tokom 24 sata zatečen u svom "audiju A8" u blizini adrese na kojoj stanuje premijer, a koju je obilazio i nadgledao.\nOdao ga DNK\nNa ostacima eksplozivne naprave koja je eksplodirala ispod Bosketovog automobila pronađen je DNK Dulovića, na osnovu kojeg je identifikovan. Odmah po identifikaciji osumnjičenog, i srpski MUP se oglasio saopštenjem u kom je objavio da je delimično rešio slučaj ubistva poznatog kriminalca. Pravosudno rešenje ubistva i dalje se čeka.\nSiniša Milić Boške\nLIKVIDACIJA NA AUTOKOMANDI Posle tri meseca Crnogorci konačno saslušali osumnjičenog za ubistvo BOJOVIĆEVOG ČOVEKA\nOD NAJTRAŽENIJEG SRPSKOG KRIMINALCA DO "NEDOSTATKA DOKAZA" Filip Korać, ipak, slobodan čovek


Beta 16. aprila 2017. 11:15\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da gradjani širom Srbije mogu da protestuju dokle god hoće i dok ne ugožavaju prava drugih gradjana, ističući da će država reagovati ukoliko dodje do nasilja.\nVučić je posle obilaska dežurnih snaga u sistemu protivvazdužne odbrane u kasarni Vojske Srbije „Narodni heroj Milan Tepić“ u Jakovu, jutros na Uskrs, rekao novinarima da će država reagovati ako neko posegne za nasiljem.\n„Dokle god hoće nek protestuju, sve dok je mirno, dok se ne ugrožavaju prava drugih gradjana. Kada sam govorio u (predizbornoj) kampanji da se priprema tzv. makedonski scenario u kojem će pojedini predsednički kandidati, pojedini političari, pokušati da nasiljem ostvare sve što ne mogu kroz volju naroda, oni su mi govorili kako to nije istina“, rekao je Vučić.\nOn je kazao da „sve dok je mirno“ mogu da „šetaju još deset godina“ i da izražavaju svoj protest dokle god hoće.


I druga pobeda rukometaša, Vladimirovac - Radnički 20:31 • Kovinac.rs - nezavisni informativni portal\n4. oktobra 2021. 4. oktobra 2021. Nebojša Marinović\nPosle Naftagasa na premijeri sezone u Kovinu, rukometaši Radničkog savladali su juče Vladimirovac (koji kao domaćin igra u Banatskom Karlovcu) u drugom kolu Treće lige Vojvodine rezultatom 31:20.\nPrvo poluvreme završeno je nerešenim rezultatom 11:11. U ovom periodu igre uglavnom je vodio domaći sastav, najviše sa tri gola prednosti (7:4 i 8:5) u intervalu od 14. do 17. minuta, dok je Radnički u rezultatskom plusu bio svega jednom i to u poslednjih 60 sekundi kada je mrežu golmana Jovanovića pogodio Marko Marković za 11:10 (poslednjim golom tokom mini-seriji našeg tima od 4:1).\nOnako kako su kovinski rukometaši završili prvo poluvreme (mini-serijom) tako su počeli drugo pa su u 35. minutu imali prednost od tri gola razlike (15:12 – nakon što su se u strelce upisali Marković, Sladić, Pantović i Tanelov).\nPrednost Radničkog uglavnom je bila na klackalici od 2 do 4 gola, do ulaska u poslednjih deset minuta kada su, ispostavilo se, usledili prelomni trenuci susreta po konačan ishod. Naime, u periodu od 50. do 59. minuta, mreža našeg tima nije se zatresla nijednom, dok je u domaćinovoj završilo sedam lopti, pa je tim trenera Savice Komarice višak od četiri gola (22:18), uvećao na jedanaest (29:18) pred ulazak u poslednjih šezdeset sekundi. Nešto slično dogodilo se i na utakmici protiv Naftagasa u prvom kolu, kada je još jednom odličnom odbranom protivnik takođe bio u praznom hodu, tada minut duže – od 31. do 41.\nGolove za ekipu iz našeg grada postigli su: Marković 6, Daradić 6, Tanelov 3, Pantović 3, Mladenović 3, Pejčić 3, Milosavljević 2, D. Petrović . 1, M. Petrović 1, Đukić 1, Sladić 1, i Bojović 1.\nRadnički je uz Rukometnu akademiju Dinamo iz Pančeva jedini tim sa maksimalnim učinkom, a upravo ova dva rivala sastaće se u nedelju od 19 sati u trećem kolu u kovinskoj Hali sportova. Mladost Vršac i Jedinstvo Bočar imaju po dva boda, dok još nijedan nisu osvojili Naftagas, Vladimirovac i Uzdin.\nOpštinski kup u Bavaništu, BSK – Jedinstvo 2:0\n19. januara 2022., 8:33


Kako pretvoriti miliamperi u pojačala\nMiliamper je jedinica manja od ampera, koja se koristi za mjerenje protoka struje u određenom vremenu. Važno je razumjeti odnos između miliampera i ampera, jer tako ćete shvatiti koliko mjerite. Također, to također može biti vrlo korisno za pokretanje pretvorbe između ove dvije veličine, tako da ćemo objasniti kako pretvoriti miliamperi na pojačala.\nPrvo, za pretvaranje miliampera u pojačala morate znati ekvivalentnost između ove dvije veličine.\nPretpostavimo onda da ono što želimo pretvoriti iznosi 300 miliampera u amperima ; na taj način moramo uspostaviti pravilo tri.\nDakle, ako je 1 miliampere 0'001, moramo pronaći vrijednost ekvivalentnu 300 miliampera koju ćemo nazvati "x".\nZatim morate riješiti pravilo tri kao što obično činite, množenjem u križu i dijeljenjem s preostalom vrijednošću kako biste izolirali "x".\nU korištenom primjeru uklonit ćemo "x" i pomnožiti 300 miliampera za 0'001 ampera, a zatim podijeliti s 1 milliamperom (ovaj posljednji korak može se zanemariti, budući da se vrijednosti koje se dijele s 1 ne mijenjaju).\nPrilikom obavljanja odgovarajućih operacija, dobit ćete ekvivalentnost u amperima vrijednosti koju ste u početku imali u milliamperima .\nPrema tome, možemo potvrditi da je 300 miliampera 0'3 ampera.


Izvor: RTS, 12.Dec.2019, 00:45\nLideri dela srpske opozicije Dragan Đilas (SSP), Nebojša Zelenović (ZZS) i Dejan Nikolić (DS) predstavili su u Evropskom parlamentu u Briselu svoje viđenje situacije u Srbiji pred parlamentarne izbore sledeće godine.\nLideri dela opozicije u Srbiji govorili su na konferenciji u Briselu na poziv >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << grupe evropskih socijaldemokrata, ali za njihovo izlaganje i debatu u Evropskom parlamentu nije postojala velika zainteresovanost.\nKonferencija je završena pola sata pre isteka predviđenog vremena, a možda i najveće iznenađenje bilo je odsustvo evropskih parlamentarca, pa čak i iz redova socijaldemokrata koji su i organizovali ovu konferenciju.\nOtvarajaći konferenciju članica socijaldemokrata i predsedavajuća Delegacijom EP za saradnju sa Srbijom, Tanja Fajon, smatra da se Srbija, uoči predstojećih izbora, nalazi u "delikatnij i kriznoj" situaciji.\nOna je navela da deo opozicije bojkotuje rad parlamenta i tvrdi da je stanje u medijiskim slobodama "na niskom nivou" i da je neophodno stvoriti uslove za fer i demokratske izbore.\n"Srbija je naš važan partner. Samo uz angažamn svih političkih aktera u zemlji možemo da napredujemo na putu EU integracija Srbije. To je jedinstveni cilj bilo iz koje partije dolazite", zaključila je Fajon.\nPotpredsednik DS Dejan Nikolić ocenio je da u Srbiji postoji "duboka politička kriza".\nKritikujući stanje u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti, pravosuđu, medijima i parlamentu u Srbiji, on je poručio da se poblemi "ne mogu rešavati tri meseca pred izbore".\n"Nema dovoljno vremena niti mehanizama da se sprovedu promene neophodne za fer izbore", ocenio je Nikolić.\nPoručujući da vlast u Srbiji "ne želi da promeni stvari u praksi", Nikolić je najavio "bojkot izbora" i nastavak vanistitucionlane borbe opozicije.\nLider stranke Zajedno za Srbiju, Nebojša Zelenović, poručio je u EP da i građni Srbije žele da žive u društvu izgrađenom po "evropskom modelu", ali da bez "normalizacije stanja" u državi neće biti ni napretka zemlje na putu ka EU članstvu i standardima.\nTokom konfrencije u EP predsednik stranke Slobode i pravde, Dragan Đilas predstavio je foto-prezentaciju pod nazivom "Ovo je Srbija" koja je bila posvećena, između ostalog, demonstracijma u Srbiji, zapaljivim naslovnicama tabloida kao i slučajevima Borka Stefanovića, Marije Lukić, Aleksandra Obradovića.\nGovoreći o bojkotu predstojećih izbora u Srbiji, Đilas je ocenio da to nije samo pitanje opozicije, već da narod, ne samo u Srbiji, već i celom regionu Zapadnog Balkana, "ne želi da učestvuje na takvim izborima".\nU završnoj reči, izvestila Evropskog parlamenta za preporuke o Zapadnom Balkanu, Tonino Picula, upozorio je da se mora dobro "proceniti" kada je efiksanije političke stavove braniti "na ulici", a kada je bolje vratiti se u parlament i za svoje stavove se boriti u političkoj diskusiji unutar institucija.


Malta: Regulatore interesuju povratne informacije o predloženom testiranju kripto-finansijskih sredstava - Crypto Telegraf\nMalta: Regulatore interesuju povratne informacije o predloženom testiranju kripto-finansijskih sredstava\nPonedjeljak, 16. April 2018 Ponedjeljak, 16. April 2018 T.A.\nUprava za finansijske usluge Malte (MFSA) je objavila konsultativan dokument o mogućem uvođenju “testa za finansijske instrumente” koji bi zakonski definisao virtuelne tokene, prema saopštenju objavljenom 13. aprila na njihovoj veb stranici.\nTest finansijskih instrumenata, koji je prvi put predložen u novembru u dokumentu koji se bavio regulativom vezanom za ICO, virtuelne valute i srodnim provajderima usluga, bi trebalo da utvrdi da li imovina tehnologije distribuiranog registra potpada pod EU i tradicionalne finansijske propise ili malteški Zakon o virtuelnim finansijskim sredstvima (VFAA).\nKao odgovor na pozitivne povratne informacije o testiranju finansijskih instrumenata, MFSA je u svom cirkularnom pismu od 13. aprila iznela da “razmišlja o uvođenju testa kao obaveznog zahteva VFAA, koji se primenjuje i u kontekstu ICO, kao i tokom posredovanja sa DLT imovinom”.\nU konsultativnom dokumentu o testu finansijskih instrumenata primećuje se da MFSA “traži povratne informacije iz sektora” pre nego što objavi konačnu varijantu testa, a zainteresovana javnost može da iznese svoje mišljenje putem ankete do 4. maja.\nMalta trenutno pokušava da izgradi reputaciju “blokčein ostrva”, stvarajući okruženje koje privlači kripto sektor. Malta je u februaru objavila dokument: “Malta – lider u regulativi vezanoj za DLT” i predložila predlog Zakona o digitalnim inovacijama, a VFAA da dovede kripto poslove na ostrvo.\nBinance, najveća kripto berza ne svetu, je nedavno najavila da će otvoriti kancelariju na Malti, što je lično pozdravio premijer Malte Džozef Muskat. OKEx, treća najveća berza na svetu, je objavila prošle nedelje planove za proširenje na Maltu.\n← Robert Šiler, dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju, kaže: Bitkoin “balon” će biti prisutan duže vreme\nIndijska kripto berza izveštava o gubitku od 3,5 miliona dolara u BTC-u →\nPrvi svetski električni bicikl za kriptovalute zarađuje vozaču 26 dolara na 1.600 kilometara\nUtorak, 19. Juni 2018 T.A. 0\nIBM i lideri u industriji nakita koriste blokčein da otkriju poreklo dijamanata\nIzveštaj iz Kine: Blokčein projekti se u proseku ugase za 15 meseci\nUtorak, 29. Maj 2018 T.A. 0


M. K. 19. februara 2019. 06:18\nNakon odbijanja Prištine da povuče takse na robu iz centralne Srbije, SAD su spremne na ekstremnije poteze koji bi trebalo da pogode direktno političke lidere kosovskih Albanaca i njihove glavne projekte, piše danas Blic.\n„SAD otvoreno insistiraju na tome da se dijalog (s Beogradom) odblokira, ali ne žele da sankcije budu usmerene prema narodu. Zasad je izvesno da bi mogli da povuku poteze prema Kosovskim bezbednosnim snagama u vezi sa opremom koja je dogovorena da bude isporučena, a reč je o oklopnim vozilima, ali i kroz kontakte sa najvišim zvaničnicima u KBS. To ih najviše boli. Druga linija pritiska je novac koji Priština dobija od SAD za potrebe izgradnje demokratskih institucija“, navodi izvor Blica.\nKako dodaje, jedan od ovih poteza – odbijanje gostoprimstva, već su javno povukli. To se desilo pre desetak dana kada kosovski premijer Ramuš Haradinaj nije dobio vizu za SAD kako bi prisustvovao molitvenom doručku u Beloj kući.\nList podseca da je Bela kuća na adrese kosovskih lidera već poslala pismo u kojem ne kriju nezadovoljstvo i nevericu prema potezima Prištine i nagoveštavaju konkretne mere, a jedna od njih je otkazivanje posete komandanta Nacionalne garde Ajove.\nOvaj potez, premda uglavnom zanemaren od srpske javnosti, jedna je od oštrijih mera prema Prištini, smatra politička analitičarka i direktorka CEAS-a Jelena Milić.\nOna za Blic kaže da je Kosovo za SAD nezavisna zemlja i da „neće odmah krenuti s najjačim oružjem“ kako bi izdejstvovala da Priština povuče tarife.\n„Uvođenje taksa bio je očajnički potez, donet u frustraciji jer nisu primljeni u Interpol, a namera je bila i da se njime opravdaju svom biračkom telu“, navodi Milićeva.\nOna napominje, govoreći o odnosu SAD prema Kosovu da se diplomatski stavovi zasnivaju na činjenicama, a kada se promene činjenice, mogu se promeniti i stavovi.\n„Srbija to bolje shvata od Prištine, jer nema mnogo mera kojima može da uzvrati, osim strpljenjem i dokazivanjem da je pouzdan partner, a da je Kosovo nepouzdan partner“, kaže Jelena Milić.


Novinari nisu dužni da čuvaju državnu tajnu - Bizlife.rs\nNovinari nisu dužni da čuvaju državnu tajnu\n20:10 Beograd, 12/12/2011\nUčesnici skupa „Državna tajna i pravo javnosti da zna – slučaj Jelene Spasić“ ocenili su da je za čuvanje državne tajne odgovorna država i da novinari ne mogu krivično odgovarati za objavljivanje tih informacija.\nNa okruglom stolu u Udruženju novinara Srbije ocenjeno je da državna tajna prestaje to da bude ako dođe u posed „neovlašćenog lica“, u ovom slučaju novinara, i da zato novinari ne mogu krivično odgovarati za njeno objavljivanje.\nOsnovno tužilaštvo u Novom Sadu podiglo je u septembru neposrednu optužnicu protiv novinarke „Građanskog lista“ Jelene Spasić i urednika Milorada Bojovića, jer je u junu taj list objavio strogo poverljiv „Izveštaj o stanju priprema za odbranu u Srbiji u 2010. godini“, o kojem se raspravljalo na zatvorenoj sednici Skupštine Srbije.\nNjima se stavlja na teret da su neovlašćeno pribavili i objavili strogo poverljive podatke, kao i da su pružili pomoć učiniocu krivičnog dela za koje je propisana kazna zatvora preko pet godina. Tužilaštvo je navelo da je taj tekst „naneo štetu bezbednosti Srbije“.\nPoverenik za zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić rekao je da veruje da će tužilaštvo odustati od krivičnog gonjenja novinarke Jelene Spasić.\n„Ja verujem da je ta priča završena. Tužilaštvo je dobilo rok da precizira svoj zahtev za sprovođenje istrage, propustilo je rok i ja verujem da je sledeća priča odustajenje od krivičnog gonjenja“, kazao je Šabić.\nOn je podsetio da je od republičkog tužioca Zagorke Dolovac dobio uveravanja da neće biti suđenja po podignutoj optužnici i da će predmet biti vraćen u fazu istrage koja će biti proširena i na lica čiji je posao bio da čuvaju državnu tajnu. Šabić je ukazao da posao novinara nije da čuva tajne već da ih saznaje i objavljuje i dodao da nema „nikakvog rezona“ da u demokratskom društvu novinari budu krivično gonjeni.\n„U svakom normalnom društvu moraju da postoje tajne i ljudi čiji je posao da ih utvrđuju i čuvaju, koji su plaćeni za to, a po mom dubokom uverenju nije posao novinara da čuvaju te tajne nego da ih saznaju i objavljuju“, kazao je Šabić. Državni sekretar u Ministarstvu odbrane Igor Jovičić rekao je da to ministarstvo nije podnelo krivičnu prijavu protiv novinarke.\nJovičić je naveo da je ministarstvo, po nalogu tužilaštva, preduzelo mere da se ustanovi da li je neko od zaposlenih u sistemu odbrane učestvovao u objavljivanju podataka iz izveštaja i da je utvrđeno da niko od njih nije dao podatke.\nZamenik Republičkog tužioca Goran Ilić nije želeo da komentariše u kojoj fazi se trenutno nalazi slučaj jer je, kako je rekao, „u toku i o njemu se ne zna dovoljno podataka“.\nOn je naveo da je sudska praksa u toj oblasti nepotpuna, zastarela i da ne može da pruži odgovore kako bi slučaj Jelene Spasić mogao da se reši na „pravilan način“.


Đukanović: Ne sumnjam u sposobnost lidera Beograda i Prištine već u garancije da ne bude daljih podela - Infobrif\nObjavljeno 20.04.2019. u 09:25\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović protivi se korekciji granice između centralne Srbije i Kosova, ne zato što, kako kaže, sumnja u sposobnost „dva lidera, Beograda i Prištine” da se o tome dogovore i dogovor implementiraju, već zbog toga što se pita šta su garancije da se sa takvim idejama neće nastaviti na Balkanu, ali i u Evropi.\nU intervjuu za Bi-Bi-Si na srpskom Đukanović pita da li to znači da se time odustaje od modela multietničkog društva na Balkanu, da li se vraćamo u 90-te i jesmo li zaboravili na rat inspirisani tim idejama – da se naprave etnički i verski homogenije i uvećane „velika Srbija, Hrvatska i Albanija”.\nAmfilohije odbacio Đukanovićevu inicijativu o jednoj…\n„Ko može da nas razumno i ubedljivo uveri da i danas svaka korekcija granica motivisana etničkom ili verskom homogenizacijom nije samo prvi korak u tom pravcu? Moramo o tome celovito i dugoročno promišljati,…, da ne napravimo korak u pogrešnom smeru i izazovemo domino efekat retrogradnih ideja“, naveo je Đukanović.\n„Ništa u našim odnosima ne gori”, kaže Đukanović i podseća da se sa srpskim kolegom Aleksandrom Vučićem sastao sastao na Bezbednosnom forumu u Minhenu u februaru ove godine, a da su se telefonom čuli polovinom aprila.


INĐIJA: Transparentnost, investicije ali i nezaposlenost | Opštine i gradovi Vojvodine\nINĐIJA: Transparentnost, investicije ali i nezaposlenost\nAleksandar Vukovac | December 15, 2012 | Opštine i gradovi | No Comments\nZa to vreme, inđijska lokalna samouprava, za razliku od mnogih, i dalje vrlo transparentno predstavlja svoj rad javnosti, investicije se najavljuju, a u njihovoj senci stoje velika dugovanja koja će biti najveći teret u aktuelnom mandatu, ma ko ga do kraja bude zadržao.\nOpština Inđija je bila prva lokalna samouprava u Sremu koja je posle lokalnih izbora formirala vlast i dobila sve organe upravljanja. Na konstitutivnoj sednici lokalnog parlamenta, održanoj 23. maja, Goran Ješić je po četvrti put izabran za predsednika opštine, a za njegovog zamenika je izabran Siniša Filipović. Predsednik Skupštine opštine Inđija ponovo je postao Aleksandar Kovačević, njegov zamenik Marko Vračar, dok je na mesto sekretara opštinskog parlamenta ponovo izabrana Dragana Stepanović. Na osnovu zvaničnih izbornih rezultata, lista „Goran Ješić“ osvojila je 17 mesta i ona je, zajedno sa listama „DSS – Vojislav Koštunica – Srpko Medenica’“ koja ima tri mandata i „Ivica Dačić SPS – SDPS“ sa osvojenih pet mandata, kreirala većinu u opštinskom parlamentu.\nMeđutim, posle konačnog konstituisanja republičke vlade na čelu sa SNS, počele su promene, u sklopu “upodobljavanja” vlasti u lokalnim samoupravama sa vladajućom koalicijom na republičkom nivou. Težnja za stvaranjem “nove većine” nije zaobišla ni Inđiju. Naime, da bi do takve promene došlo, gotovo svi odbornici, osim onih sa Ješićeve liste, morali bi da se slože i naprave novu većinu u lokalnom parlamentu, što je u tom trenutku ocenjivano kao “nemoguća misija”. Pričama o promeni na lokalu u Inđiji prethodilo je i postavljanje novog-starog gradonačelnika na novu funkciju, za potpredsednika Vlade Vojvodine i pokrajinskog sekretara za poljoprivredu.\nGradski odbor SNS početkom je najavljivao da će, ukoliko SPS istupi iz vlasti, imati neophodnu većinu. Međutim, sam Ješić je vrlo oštro reagovao na takvu inicijativu, tvrdeći da taj scenario nije moguć. – Ukoliko pet odbornika SPS-a istupi iz vlasti, mi smo u neformalnim razgovorima već došli do potrebnih 19 i više – izjavio je tada Ješić, u odgovoru na najavu predsednika lokalnog SNS-a Dragana Lakića, koji je istakao da će početi i formalne razgovore sa nekim partijama, najavivši “velika iznenađenja”.\nLokalni parlament u Inđiji ima 37 odbornika, od kojih je 17 sa liste “Goran Ješić”, SPS ima pet mandata, SNS šest, LSV dva, DSS tri, a SRS četiri. Do najavljene promene nije došlo, tako da je vlast u Inđiji ostala sa većinom od 25 odbornika, u istom sastavu. Jedina promena u odnosu na “početno stanje” je na čelu opštine, budući da je Ješić preuzeo funkciju u pokrajinskoj vladi, pa je na njegovo mesto došao partijski kolega iz Demokratske stranke, Petar Filipović.\nLider inđijskih naprednjaka Dragan Lakić, najavio nam je novu inicijativu za promenu vlasti u toj opštini, uveren u uspeh tog plana do kraja godine. – Legitimitet zahteva koji ćemo uputiti Skupštini opštine za prekomponovanje vlasti pre svega je u činjenici da je Goran Ješić na izborima izašao imenom i prezimenom, maltene kao grupa građana, tako da ispada da Demokratska stranka nije ni učestvovala u tom procesu. Stoga smatramo da su građani Inđije na taj način obmanuti, a posebno posle činjenice da je Ješić otišao s mesta gradonačelnika na mesto potpredsednika Vlade Vojvodine. U ovom trenutku postoji politička volja da se vlast menja i verujemo da će to biti završeno do kraja 2012. godine – najavljuje Lakić. Prema njegovim rečima, poseban kuriozitet je činjenica da su se u Inđiji prvi put inicijativi za smenu vlasti na lokalu koju je pokrenula SNS odazvali odbornici Srpske radikalne stranke. – I među odbornicima DS ima onih koji su spremni da istupe iz aktuelne političke postavke, ali o tom – potom, ostao je zagonetan Lakić.\nObećanja kažu i sledeće: “Prioritet je podsticanje zadrugarstva, kao i plasman poljoprivrednih proizvoda iz Inđije na domaće, evropsko i svetsko tržište. U oblasti socijalne politike pomoć deci sa posebnim potrebama i deci iz materijalno ugroženih porodica, nastavak pomoći porodicama za prvo novorođeno dete, besplatan vrtić za svako treće i naredno dete, pomoć penzionerima koji imaju minimalna primanja, podela računara vukovcima, stipendije za najbolje studente i besplatan javni prevoz za inđijske đake i penzionere. Posebna pažnja biće usmerena na ambulante u naseljenim mestima, u kojima se planiraju rekonstrukcije, proširenje, kao i izgradnja novih objekata”. Petar Filipović navodi da su u toku pregovori sa više stranih kompanija o njihovim ulaganjima u Inđiji, a da se do kraja godine očekuje otvaranje danske fabrike “Grundfos”, koja će zapošljavati 400 radnika. – Učiniću sve što je moguće da u opštini Inđija stvorim najbolje uslove za dovođenje novih investicija, a naš cilj je da stopu nezaposlenosti smanjimo na ispod deset odsto – kaže Filipović. A opozicija kaže da je pomenuta stopa jedan od “grmova u kojima leži zec”.\nMeđutim, primedba opozicije ide iz drugog ugla. – Inđija je i pored svih tih investicija bila i ostala u vrhu po procentu nezaposlenih građana u Sremu. Postoji jasna disproporcija u ciframa. Hvalite se sa 500 miliona evra investicija, a imate više od 4.000 nezaposlenih građana. To je indikativno – smatra predsednik GO SNS Dragan Lakić, koji je prokomentarisao dosadašnje kompanije koje su otvorile predstavništva u Inđiji kao “uglavnom male firme”. – Najozbiljnije preduzeće koje je došlo je “IGB Automotive”, koji se bavi proizvodnjom delova u autoindustriji i zapošljava nekoliko stotina radnika. Ostale kompanije su mahom male i sa kapacitetom od 15 do 50 radnih mesta. Ne dovodimo u pitanje investicije, nego razgovaramo o rešavanju problema nezaposlenosti koji je i dalje vrlo ozbiljan – konstatuje Lakić. On je u neispunjena obećanja vlasti čiji kontinuitet je nastavljen i posle potonjih izbora nabrojao najavu izgradnje banje kod izvora termalne vode u Inđiji, nedolazak najavljene kompanije “Gorenje”, kao i austrijskog “Melera”, koji je investirao u Sremsku Mitrovicu, te “Doncafe”, čiji je pogon umesto u Inđiji otvoren u Šimanovcima.\n“Krvna slika” na inđijskom odeljenju Nacionalne službe za zapošljavanje mogla bi da se popravi pomenutim završetkom zgrade danskog “Grundfosa”, ali i dugo najavljivanog IT parka, za čiju izgradnju je ovog proleća postavljen kamen-temeljac. Postrojenje belgijske “Energozelene” je završeno, a ta fabrika će se baviti upravljanjem životinjskim otpadom. Takođe, proizvodni pogon kompanije “Stirg metal” je završen, a proizvodiće školjke za klima uređaje za vozove. To su najave koje se očekuju da budu ostvarene, jer je već odrađen dobar deo pripremnih radova.\nU inđijskoj opštini nismo dobili preciznu informaciju o zaduženosti lokalne samouprave, ali je bivši gradonačelnik Goran Ješić u više navrata isticao da je, zbog nebrige države prema lokalnim samoupravama, ta opština, kao i 80 odsto drugih lokalnih samouprava u Srbiji, dovedena u ogromnu finansijsku dubiozu. Prema nepotvrđenim informacijama do kojih smo došli, dugovi koje opština ima sežu do cifre od oko 15 miliona evra, što je skoro dve trećine ukupnog projektovanog budžeta za ovu godinu. Pritom, dugovanja se velikim delom odnose na javna preduzeća i dobavljače iz raznih oblasti. Primer koji nam je predočen prilikom prikupljanja informacija na tu temu je da samo dug za grejanje, prema preduzeću “Ingas” iznosi više od 100 miliona dinara.\nRebalansom budžeta za 2012. godinu, drugim ove godine (prvi usvojen u julu), smanjena su planirana sredstva, a predsednik opštine opravdao je to “usklađivanjem rashoda sa prihodima koji su značajno manji od onoga što je planirano početkom godine”. Izostali su prihodi od prodaje zemljišta, a transferi od Republike koji nam pripadaju su značajno smanjeni ove godine što je, naravno, uticalo i na smanjenje našeg budžeta, podvukao je Petar Filipović. On je u proteklom periodu, pred izradu budžeta za 2013. godinu, obišao sve mesne zajednice u opštini Inđija, gde je prikupio informacije o prioritetima za budući period. Filipović je po završetku sastavljanja “spiska lepih želja”, istakao da će zahtevi “biti realizovani u skladu sa finansijskim mogućnostima”. Pomenute zahteve okarakterisao je kao realne, a utemeljenje za to je izneo tvrdnjom da je reč o “rezultatima desetogodišnjeg rada i ulaganja u sve mesne zajednice”. Opozicija se, očekivano, ne slaže. – Na primeru sela u inđijskoj opštini vidi se debalans ulaganja lokalne samouprave. Tamo ljudi i dalje žive u sedamdesetim godinama prošlog veka, bez odgovarajuće infrastrukture, bilo kakvih pomaka – tvrdi Dragan Lakić (SNS), navodeći da u selima “nije otvoren nijedan novi proizvodni pogon”.\nO transparentnosti i javnosti u radu govori i takozvani “Sistem 48”, kojim se omogućava dnevno uključivanje građana u rešavanju ključnih pitanja od značaja za funkcionisanje lokalne zajednice, sa zahtevom da nadležni organi, javna preduzeća i ustanove u roku od 48 sati reše ukazani problem ili javno utvrde rok za njegovo rešavanje. Opština se hvali i pojednostavljenom administrativnom procedurom, dokumenta se dobijaju u roku od nekoliko minuta, poslovne dozvole izdaju se istog dana, a građevinske u roku od 60 do 90 dana.\nPDF Dokumenta Opštine Inđija\nDecember 13, 2012 | Aleksandar Vukovac\nRealizacija budžeta 2012, Opština Inđija.\nOdluka o budžetu Opštine Inđija za 2012.\nNovember 28, 2012 | Aleksandar Vukovac\nGoran Ješić, koji od 2000.


Prodavala strancima bolesnu decu: Doktorka zarađivala hiljade dolara na usvajanju! : Nadlanu.com\nProdavala strancima bolesnu decu: Doktorka zarađivala hiljade dolara na usvajanju!\nObjavljeno 14. apr 2015. / 09:46:06\nLekarka iz Beograda Jasmina Janković je četiri godine srpsku decu sa smetnjama u razvoju praktično prodavala za 8.000 dolara za usvajanje strancima, saznaje Blic. Doktorka Janković, koja je u periodu od 2009. do 2011. godine radila kao predstavnik agencije za usvajanje “Reece’s rainbow” iz Amerike, radila je i kao specijalista za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju u Centru za zaštitu odojčadi, dece i omladine u Zvečanskoj ulici.\nKako je kasnije utvrdilo Ministarstvo rada i socijalne politike, ona je tada iskoristila poziciju da strancima odaje poverljive informacije o deci za usvajanje, što je zabranjeno, ali i da im traži poklone i novac za navodne honorare, iako se usvajanje u Srbiji ne naplaćuje.\nDržavljanka SAD Kejsi Kalvarezi je Blicu otkrila da je 2010. godine stupila u kontakt sa Jankovićevom preko agencije za usvajanje u Americi i da joj je on dala sve informacije o devojčici Sofiji koja ima autizam.\n– Putem mejlova nam je tražila veliki broj poklona i da ponesemo 6.000 dolara za navodne honorare pri procesu usvajanja – kaže za Blic Kejsi Kalvarezi.\nOna je od Kejsi tražila i dodatnih 2.000 dolara nakon što je Amerikanka došla u Srbiju, nakon čega je Kalvarezi posumnjala da nešto nije u redu, ali joj je iz straha da neće dobiti dete ipak dala novac. Kalvarezijevi su Sofiju usvojili u aprilu 2010. godine, a sledeće godine kada su shvatili da su prevareni slučaj su prijavili Ministarstvu rada.\nRasim Ljajić, koji je u tom periodu bio ministar rada i socijalne zaštite, navodi da je Ministarstvo odmah prijavilo doktorku Janković Centru u Zvečanskoj.\n– Komisija je utvrdila da je doktorka Jasmina Janković povredila radna pravila našeg Centra jer je, po sopstvenom priznanju, odavala informacije o deci, ali i učestvovala u procesu usvajanja, što je sukob interesa. Mi smo slučaj prijavili policiji – kaže za Blic Zoran Milačić, direktor Centra.\nPrvo opštinsko tužilaštvo je krajem 2011. godine dobilo prijavu od policije kojom se Janković tereti za zloupotrebu službenog položaja, međutim, nakon saslušanja i prikupljanja i analize svih dokaza, tužilaštvo je 22. oktobra 2013. godine donelo rešenje kojim je odbačena prijava protiv nje, naveli su iz Tužilaštva.\n– To su gluposti! – rekla je kratko Jankovićeva za Blic.\nOna je odlučila da tuži Centar u Zvečanskoj jer je navodno došlo do kršenja procedure prilikom davanja otkaza, a od Centra traži novčanu odšetu.


Aerodrom u Tuzli žele preimenovati u "Alija Izetbegović" – Fokus.ba\nAerodrom u Tuzli žele preimenovati u “Alija Izetbegović”\nZastupnici SDA Muamer Zukić i Midhat Čaušević u Skupštini Tuzlanskog kantona pokrenuli su danas inicijativu na današnjoj sjednici da se aerodrom u Tuzli imenuje po Aliji Izetbegoviću, prvom predsjedniku Republike Bosne i Hercegovine.\n“Podnesena je inicijativa da se Međunarodni aerodrom Tuzla preimenuje u Međunarodni aerodrom Alija Izetbegović”, potvrdili iz Skupštine Tuzlanskog kantona, prnosi N1.\nOvo nije prvi put da se u BIH pokreće inicijativa da jedan aerodrom nosi ime Alije Izetbegovića. Desilo se to i prije nešto više od 12 godina kada je bio prijedlog da se aerodrom u Sarajevu preimenuje u Međunarodni aerodrom “Alija Izetbegović”.\nMeđutim, tadašnji visoki predstavnik Paddy Ashdown suspendirao je odluku o preimenovanju. Kako je naveo tada “to je jedna od najtežih odluka koju je morao donijeti za vrijeme njegovog mandata u BiH”.\n“Kao što svako zna, i kao što sam i rekao na njegovoj dženazi u oktobru 2003. godine, izuzetno cijenim Aliju Izetbegovića, kojeg sam smatrao prijateljem i kojeg sam priznao kao oca njegova naroda i kao hrabrog i sposobnog lidera svoje zemlje”, naveo je tada Ashdown.


Кипар – Србија 0:0 (0:0) | BELI ORLOVI\nB.O na fejsuSrbija – Vels 6:1\tReklame\tREKLAME 2\tKipar – Srbija 0:0 (0:0)\n1 Comment Stadion na Kipru\nSastav: Stojković, Basta (72min. Ninkov), Ivanović, Nastasić, Obradović (90min. Kolarov), Ignjovski, Kuzmanović (78min. Z. Tošić), Đuričić, Jovanović (62min. Tadić), Sulejmani (78min. Ninković), Šćepović\nI u 31. minutj slična situacija, ponovo Sulejmani dobija loptu od Jovanovića, opet je u sjajnoj prilici, ali ni ovoga puta realizacija nije bila na nivou.\nU današnjoj utakmici debitovala su još trojica igrača u rerprezentaciji Srbije – Đuričić, Nastasić i Šćepović.\nPočetak drugog poluvremena protiče u inicijativi ”orlova”, ali bez prave prilike. U 58. minutu Šćepović je pokušao, ali je golman Kiprana Mistru uspeo da odbije tu loptu.\nU 86. minutu Đuričić i Tošić su se našli na oko pet-šest metara od protivničkog gola, ali kao da nisu mogli da se ”dogovore” ko će da uputi loptu ka golu…\nOne Response to Kipar – Srbija 0:0 (0:0)\nkacar sagt:\t29/02/2012 um 16:20\tEh jebiga.


Proizvodna hala na prodaju-Kursumlija - Objekat se nalazi na ulazu u mesto Kuršumlija u neposrednoj blizini regionalnog puta Niš-Priština. Služio je za potrebe ... - Srbija Oglasi - Kuršumlija\n/ Proizvodna hala na prodaju-Kursumlija\nObjekat se nalazi na ulazu u mesto Kuršumlija u neposrednoj blizini regionalnog puta Niš-Priština. Služio je za potrebe metaloprerađivačke proizvodnje. Sastoji se od: - proizvodne hale, visine H=4.3m, površine 250m2 - pratećih prostorija uz pogon (garderobe radnika sa toaletima, trpezarija sa kuhinjom i radionica) visine H=2.5m, ukupne površine 60m2 - poslovnih kancelarija na prvom spratu (iznad garderobnog bloka) sa odvojenim ulazom i stepeništem, visine H=2.5m, ukupne površine 60m2 - nadstrešnice za skladištenje robe visine H=4.5m, ukupne površine 200m2. Parcela je ograđena metalnom ogradom i kapijom za pešački i kolski (teretni) ulaz.0603817777\nObjavljeno pre 1 mesec 34 pregleda 0 poziva\nNema komentara za Proizvodna hala na prodaju-Kursumlija\nSerbia, Toplički okrug, Kuršumlija


Radio România Internaţional/ Budućnost počinje danas/ Izazovi 2017. godine ( II deo)\nIzazovi 2017. godine ( II deo)\nProšle nedelje smo zajedno sa direktorom Centra za sprečavanje sukoba iz Bukurešta Julijanom Kifom analizirali efekte pobede Donalda Trampa na americkim izborima, pitanje Breksita i izbore u Francuskoj.\nProšle nedelje smo zajedno sa direktorom Centra za sprečavanje sukoba iz Bukurešta Julijanom Kifom analizirali efekte pobede Donalda Trampa na americkim izborima, pitanje Breksita i izbore u Francuskoj. Danas ćemo nastaviti analize narednih izbora u Nemačkoj, Holandiji i situaciju u Siriji. Nemačka kancelarka Angela Merkel kandiduje se za četvrti mandat- saopšteno je krakjem prošle godine posle skupa stranke CDU. Saopštenje je došlo u vreme sve češćih zahteva za ostavku šefice savezne vlade od strane radikalnih oponenata politike prijema izbeglica, posebno Alternative za Nemačku. Kancelarka je optužena za gubljenje kontrole nad migracijom. Medjutim prema najnovijim podacima, prošle godine je konstatovano radikalno smanjenje broja migranata koji su tražili azil u Nemačkoj. Zvanični podaci pokazuju da je prošle godine azil u Nemačkoj tražilo 280 hiljada migranata, za 620 000 manje nego u 2015. godini. Uprkos smanjenju broja azilanata, zemlja se suočava i dalje sa mnogim iskušenjima. Broj zahteva za azil dostiže više stotine hiljada i nemačka vlada treba da dokaže da je sposobna da ostvari efikasnu integraciju ljudi koji traže azil. Na pitanje koliko su zaista važni izbori u Nemačkoj za Evropu i kakve su šanse sadasnje kancelarke, Julijan Kifu odgovara: ,,Ovo je veoma važan element, jer je reč o Nemačkoj, motoru Evrope. Postoji i dalje mogućnost da dogovor levice sa desnicom, odnosno SPD sa CDU olakša put gospodji Merkel ka novom mandatu. Ali vidimo da raste i ekstremna desnica. Uverili smo se više puta da se prognoze ne ostvaruju. Pomenuću samo Breksit i američke izbore, tako da iznenadjenja nisu isključena.’’\nZakonodavni izbori održaće se ove godine i u Holandiji, zemlji u kojoj zbog nezadovoljstva izbornog tela migrantskim tokovima, populistička stranka ekstremne desnice Partija slobode vodi u sondažama. Lider Gret Vilders je predstavio izborni program i obećava ,,deislamizaciju’’ zemlje polazeći od zatvaranja džamija i zabrane migracije iz muslimanskih država. Publikacije Di Velt i Ekspres navode da politički program predvidja i zatvaranje muslimanskih škola, zabranu Kurana i nošenje islamskog hidžaba. Za zvanični Bukurešt izbori u Holandiji su veoma važni zbog stava ove zemlje prema ulasku Rumunije u Šengen. Ulazak u Šengen bio je predvidjen u martu 2011. godine, ali je u više navrata odložen zbog opozicije Holandije, iako je Bukurešt ispunio sve uslove za ulazak. Da li se moše nesto menjati u ovom smislu, pitali smo Julijana Kifua: ,,Sa ove tačke gledišta nemamo razloge za radost, jer izbori u Holandiji nagoveštavaju da će evroskeptične stranke biti u prvom planu, tako da mogućnost Holandije da kaže u redu je veoma mala. Sudeći po načinu na koji se obnavlja Šengen i rezerve prema migraciji, mislim da je ova tema zatvorena u narednih nekoliko godinama.’’\nŠto se tiče situacije u Siriji i ulaska Rusije u ovaj sukob, analitičar Julijan Kifu kaže: ,,Sirija je tema koja se brzo ne može zatvoriti. Pokušaji da se reši ovaj problem na kratki rok, odnosno da se postigne primirije, nisu dali očekivane rezultate. Jer se radilo o delimičnim primirijima. Rusija pokušava da nametne odredjeni tip rešenja kao u slučaju Ukrajine ili Gruzije. Mislim da ovakav individualistički pristup ne može uroditi plodom.’’\nRešenje treba da bude inkluzivna, ocenjuje Julijan Kifu i podseća da i dalje postoje veoma važni nerešeni osijej poput masakra u Alepu , upotrebe zabranjenog oružija i kršenje ljudskih prava.


Portparol Bele kuće Sara Sanders rekla je da su se Rusija i SAD "saglasile da nisu saglasne" po pitanju Krima i njegovog prisajedinjena Rusiji 2014. godine, ali nije odbacila mogućnost promene...\nAmerici se sankcije Rusiji vraćaju kao bumerang: Stotine hiljada ljudi ostaje bez posla\nVodeće grupacije iz oblasti automobilske industrije upozorile su američku administraciju da bi uvođenje tarifa obrisalo stotine hiljada radnih mesta.\nIzvestilac EP za Srbiju Dejvid Mekalister, pored pohvala, podsetio da Beograd ne sme više da odlaže usklađivanje spoljne politike sa onomkoju vodi EU. Na pitanje da li ovu izjavu Mekalistera treba...\nPredsednik Rusije Vladimir Putin potpisao je zakon o kontrasankcijama protiv Sjedinjenih Američkih Država i njenih saveznika. Mere se mogu primeniti na države i organizacije pod njihovom...\nPutin se hvali u Beču: Zlato kulminira, imamo stabilan rast...\n"Ništa novo: Sankcije Rusiji bez dokaza"\nSankcije Evrope Rusiji zbog slučaja Skripalj uvedene su na osnovu neproverenih podataka, izjavio je danas prvi zamenik predsednika ruske Dume Aleksandar Žukov.\nUkrajina ima plan za "uništenje Rusije", evo kako je Moskva odgovorila\nČlan Komiteta Saveta Federacije za međunarodne poslove Sergej Cekov je prokomentarisao izjavu zamenika ministra za pitanja privremeno okupirane teritorije i unutrašnju migraciju Ukrajine Grigorij...


PepsiCo u drugom kvartalu iznad očekivanja, pad bruto margine | Gde Investirati\nPepsiCo je objavio kvartalne rezultate poslovanja koji su potukli očekivanja tržišta, zahvaljujući višim cenama gaziranih napitaka i grickalica na tržištu Severne Amerike, te prodaji manjinskog udela u britanskoj punionici Britvic Plc.\nProdaja pića na severnoameričkog tržištu porasla je 2% na 5,24 milijarde USD, uprkos činjenici da nije zabeležen količinski rast.\nSevernoamerička poslovna jedinica koja proizvodi i prodaje grickalice, Frito-Lay, zabeležila je rast prihoda od 3%, zahvaljujući u prvom redu rastu cena od 3% i povećanom obimu prodaje od 1%.\nNeto dobit kompanije u kvartalu koji je završen 17. juna dostigla je 2,11 milijardi USD odnosno 1,46 USD po akciji u odnosu na 2,01 milijardu USD i 1,38 USD po akciji u istom periodu lani.\nIsključujući jednokratne stavke, kompanija je ostvarila dobit po akciji od 1,50 USD u odnosu na očekivanja od 1,40 USD.\nPrihod je porastao 2,1% na 15,71 milijardu USD u odnosu na očekivanja tržišta od 15,6 milijardi USD. Bruto margina je tokom kvartala pala 50 baznih poena, u odnosu na isto tromesečje prošle godine kada je zabeležen rast od 115 poena.\nKompanija je još u aprilu saopštila da očekuje povećani pritisak na marginu usled rasta cena inputa.\nPepsiCo je povećao očekivanja za 2017. u pogledu prilagođenog profita po akciji sa 5,09 na 5,13 USD, navodeći manji negativan uticaj valutnih razlika.\nAkcije kompanije zabeležile su na jučerašnjem trgovanju pad od pola procenta na 113,7 USD.\nPrevious NBS: Devizne rezerve u junu 9,6 milijardi evra\nNext Dun & Bradstreet: U Srbiji porastao uvoz za 15,3 odsto\nTags PepsiCoposlovni rezultati


Dodik: U Sarajevu je razgovarano da Arapi budu konstitutivni narod - Klix.ba\nBiH Dodik: U Sarajevu je razgovarano da Arapi budu konstitutivni narod\nDodik: U Sarajevu je razgovarano da Arapi budu konstitutivni narod\n27.9.2016. u 08:21\n"Njihovi predstavnici su prije nekoliko sedmica u Sarajevu, vjerovatno u saradnji sa lokalnim muslimanima u Sarajevu Bakira Izetbegovića i ostalima, držali jedan panel na kojem se razgovaralo o tome da Arapi dobiju karakter konstitutivnog naroda u BiH i da se uvedu u politički sistem odlučivanja", rekao je sinoć Dodik za beogradsku Televiziju "Happy".\nOn je naglasio da izbjeglice iz Libije i Sirije nisu dio te priče, nego dolaze "neki drugi koji imaju nešto para", te dodao da Arapi kupuju svuda gdje postoji džamija, a njih je u BiH od kraja rata izgrađeno 1.500.\n"Scenario je identičan, dolazi neko ko daje novac, vi se iseljavate, a oni nameću svoja pravila života. Uspjeli su da nametnu pravila života u jednom Parizu, da neće u jednom malom Trnovu", kaže Dodik.\n"Ako se taj novac izgubi, onda smo u problemu. Onda će opet naći način da pričaju priču da je Dodik kriv. Što sam ja kriv što je poropala Deutsche banka i nestao novac koji je neko drugi tamo deponovao kao osnovu za naše funkcionisanje. BiH je karikatura", rekao je Dodik.\n"Zbog nekog nerazumljivog razloga, sjedište kompanija su iz Republike Srpske prenijeli u Sarajevo. Sve jedna je tamo 'pala', nijedna nije prosperirala. Zaposle domaće ljude u Sarajevu, a onda više od 90 posto robe prodaju u Republici Srpskoj. Neće muslimani u Federaciji da kupuju išta što ima na sebi 'Made in Serbia'", rekao je Dodik.\nOn je naveo da nijedno preduzeće izvan hrvatskih prostora nema predstavništvo za BiH, a samo iz Srbije prave predstavništva zbog "neke egzotike", te da su samo u Beogradu ostale ulice Sarajevska, Mostarska, dok u Sarajevu više nema nijedne adrese i ničega što liči na Srbiju i srpski narod.\nPo planu 68


Biorazgradivi stiropor BIOSPORIN pobednik Takmičenja za najbolju tehnološku inovaciju – Plodna Zemlja\nBiorazgradivi stiropor BIOSPORIN pobednik Takmičenja za najbolju tehnološku inovaciju\nInovacija „Biorazgradivi stiropor BIOSPORIN“ beogradskog tima „Soma“ pobednik je ovogodišnjeg Takmičenja za najbolju tehnološku inovaciju. Na takmičenju su učestvovala 142 tima, a ukupan nagradni fond je šest miliona dinara.\nTimu „HelikoStop“, sa inovacijom „HerbELIKO“, iz Novog Sada, pripalo je drugo mesto, treće valjevskom „Zanusu“ za „Inovativnu produkcijsku robotiku“, a četvrto timu „Protivpožarni“ iz Kragujevca za inovaciju „Proizvodnja ekspandirajućeg materijala za pasivnu zaštitu“. „Prim“ sa inovacijom „Ozon“ iz Krnjeva kod Velike Plane zauzeo je peto mesto, a šesto novosadski „Enerdži puls“, sa inovacijom „CurrentProfiler, Thermal Cube, Encoder Shield„.\nKonačan poredak timova kroz različite faze takmičenja se nalazi Konacan poredak – Realizovane inovacije.\nTagoviBIOSPORIN Takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju\nLG bojler nagrađivan za inovaciju EFIKASNO grejanje vode i MANJA potrošnja električne energije, rad i uz pomoć mobilne aplikacije


POREZNA UPRAVA FBiH Zbog utvrđenih nepravilnosti\nIzdat 41 prekršajni nalog\nPOREZNA UPRAVA FBiH Na području tri kantona zatvoreno 20 kladionica\nPorezna uprava Federacije BiH na području Sarajevskog, Tuzlanskog i Zeničko-dobojskog kantona izvršila je 52 inspekcijska nadzora kladionica i zatvorila 20 uplatnih mjesta priređivača igara na sreću klađenjem.\nKladionice su zatvorene zbog utvrđenih nepravilnosti kao što su zapošljavanje neprijavljenih radnika, rad bez odobrenja nadležnih organa i neevidentiranje prometa putem fiskalnog uređaja.\nIz Porezne uprave FBiH izdat je 41 prekršajni nalog sa ukupno izrečenim kaznama u iznosu od 271.200 KM, a pronađeno je šest neprijavljenih radnika.\nInspektori su otkrili i 36 obveznika koji nisu izdavali fiskalne račune, dva objekta u kojima je obavljana djelatnost bez odobrenja nadležnog organa, te pet obveznika koji nisu imali instaliran fiskalni uređaj.\n- Ukoliko se u budućim kontrolama kod ovih poreznih obveznika ponovo utvrde nepravilnosti, bit će im izrečena zaštitna mjera zabrane obavljanja djelatnosti u periodu od šest mjeseci - ističe se u saopćenje.\nIz Porezne uprave FBiH napominju da će nastaviti provoditi aktivnosti na kontroli zakonitosti poslovanja poreznih obveznika i sprečavanju sive ekonomije, te pozivaju sve građane da saznanja o nelegalnom poslovanju, odnosno nepoštivanju poreznih zakona prijave ovom nadležnom organu.\nViše o temi Inspekcija\nNajavljeni pojačani inspekcijski nadzori tokom novogodišnjih praznika\n28.12.2018 u 11:22\n29.11.2018 u 13:23\nInspekcija Kladionice Nepravilnosti\nŠabanović: Svjesne smo da smo favoriti, ali to moramo i dokazati\nTom Kruz iz Širokog Brijega bacio Hrvatsku na koljena: Nakon nastupa svaka djevojka je poželjela biti njegova princeza


Nestao avion s radara na letu Pariz - Mumbaj\nNaslovna/Svijet/Nestao avion s radara na letu Pariz – Mumbaj\nPARIZ – Aviona na letu od pariza do Mumbaja nestao je sa radara nedaleko od iranskog regiona Isfahana.\nFlajtradar24 koji nadzire avio saobraćaj saospstio je da je izgubljen signal s letjelicom, prenosi britanski Ekspres.\n“Avion AF218 trenutno nije u dometu Flajtradar24. Ili je van pokrivenosti ili je sletio”, navedeno je u saopštenju Flajtradar24.\nAvion je poletio iz Francuske i potom letio preko Evrope i zapadne Azije prije nego što je nestao iznad centralnog Irana.\nPilot je prije nego što je izgubljen kontakt oglasio “7700” što ukazuje na opštu opasnost.\navion Pariz saobraćaj\nKo je ubijeni Inženjer, Sulejmanijeva desna ruka\nSudar dva automobila, obustavljen saobraćaj Bijeljina-Brčko


Drugi dan izbora u Italiji, ništa još nije izvesno\nDanas je drugi dan glasanja na poslaničkim izborima u Italiji, na kojima pada odluka da li će se nastaviti teške reforme koje je započela odlazeća vlada ili će se Italija vratiti starim navikama.\nOdziv glasača je bio 55 odsto kada su se birališta sinoć zatvorila, što je sedam procenata niže nego na poslednjim izborima 2008. Stručnjaci procenjuju da je to loš znak za vodeće partije. Obično na izbore izađe oko 80 odsto od 50 miliona registrovanih glasača.\nPo poslednjim predizbornim anketama, vodi Pjer Luiđi Bersani, bivši komunista koji je podržao oštre mere štednje dosadašnjeg premijera Marija Montija. Za njim je Silvio Berluskoni, višestruki bivši premijer koji je bio prinuđen da odstupi s funkcije novembra 2011. zbog dužničke krize i ličnih afera, a pokušava da se vrati na vlast.\nMontija koga u inostranstvu cene zbog mera koje su pomogle da se izbegne dublja finansijska kriza u Italiji, zemljaci krive zbog teškoća izazvanih oštrim budžetskim rezovima, a on je, po anketama, na četvrtom mestu.\nNepoznanica je glumac-komičar Bepe Grilo čiji je protestni pokret protiv ustolicene političke klase ojačao posle niza poslovnih skandala. Ukoliko on uđe u parlament sa svojim političkim "cunamijem" i osvoji veliki broj mesta, to bi moglo da znači produženje političke nesigurnosti.\nVećina analitičara veruje da će Bersani tražiti da se udruži sa koalicijom desnog centra Marija Montija da bi obezbedio stabilnu vladu, pod pretpostavkom da partije okupljene oko Montija dobiju dovoljno glasova.


Koeficijent Srbije - Partizan doneo bitne bodove, dišemo za vrat Hrvatima! - Sportske.net\nKakvo je trenutno stanje na listi koeficijenata?\nSavo o očajnom poluvremenu, šta kaže za Asana i Natha?Ocene - Bravo, Uroševiću!"Grobari" jedinstveni u oceni, zna se ko je najbolji u Partizanu!Bravo, crno-beli! Partizan muški do pobede i prednosti pred revanš!Poluvreme - Kad je najpotrebnije, Suma! Koga navijači nazivaju prevarom? (TVITOVI)\nSrbija se i dalje bori za što bolji plasman na listi koeficijenata UEFA, a Partizan ponovo nije izneverio.\nCrno-beli su danas stigli do novih bodova u borbi za što bolji plasman Srbije, bila je ovo četvrta pobeda Partizana dovoljno za koeficijent Srbije iz ove sezone od 2,750.\nI Crvena zvezda koja je u sredu odigrala 2:2 protiv Jang Bojsa je doprinela jačanju srpskog koeficijenta, a mogla bi dodatno da doprinese ulaskom u Ligu šampiona u kom slučaju bi Srbija dobila dodatna dva boda.\nSrbija je trenutno 18. i diše za vrat Hrvatima koji su 17. na listi najboljih koeficijenata, ali i nama Škoti dišu za vrat.\nStanje je sledeće, Rijeka je danas poražena od Genta što je jako bitno za sustizanje naših rivala za 17. mesto.\nTo 15. mesto donosi i dva učesnika kvalifikacija za LŠ, ali je predaleko u ovom trenutku, kao što vidite. Stanje bi moglo da se promeni u slučaju ulaska naših najboljih klubova u grupne faze...


Bencun: Unapređenjem obnovljivih izvora energije pomoći oporavak privrede :: realno55 ::\nNapori "Elektroprivrede Republike Srpske" /ERS/ da do 2026. godine omogući dodatnih 430 megavata energije iz obnovljivih izvora primjeri su dobre prakse u oblasti zelene energije, s ciljem da se da doprinos ekonomskom razvoju i oporavku privrede, rekao je Srni stalni predstavnik BiH pri međunarodnim organizacijama u Beču ambasador Siniša Bencun.\nBencun je napomenuo da je plan da se to uradi uz unaprijeđen zakonski okvir koji će omogućiti domaćinstvima, preduzećima i institucijama da se jednostavno uključe u subvencionisanu proizvodnju solarne energije za svoje potrebe, a da viškove plasiraju u elektro-mrežu.\nOn je dodao i da isti cilj imaju i namjere Vlade Federacije BiH /FBiH/ da značajno subvencioniše nabavku automobila na električni pogon, kao i niz drugih projekata koji zajedno treba da doprinesu održivom oporavku, ekonomskom razvoju i očuvanju životne sredine.\nBencun, koji u Lođu u Poljskoj učestvuje na Drugom pripremnom sastanku OEBS-ovog Ekonomskog i ekološkog foruma, osvrnuo se i na obeshrabrujuće globalne prognoze za ovu godinu koje predviđaju usporavanje privrede.\n"Uz opštu nepredvidivost za BiH i druge zemlje u razvoju. to može imati velike implikacije, uz već postojeće probleme za stanovništvo koji se nižu povećanjem cijena hrane, goriva i drugih energenata za grijanje", naveo je Bencun.\nOn smatra da oporavak od svake krize, pa i ove, može biti iskorišćen kao prilika suštinskim intervencijama u oblasti krhke zdravstvene zaštite, obrazovanja orojentisanog prema poslovima budućnosti i većom transformacijom ka zelenoj energiji.\nBencun je zatražio da OEBS u BiH pojača svoje aktivnosti iz ekonomske i ekološke sfere, te je u tom smislu pozdravio i prošlonedjeljnu posjetu OEBS-ovog koordinatora za ekonomske i ekološke aktivnosti Iglija Hasanija, koji je iz prve ruke mogao da čuje stvarne potrebe.\nOn je pozvao i sve druge donosioce odluka unutar OEBS-a da naprave bolju ravnotežu u aktivnostima terenske misije OEBS-a u BiH koje bi u prvi plan trebalo da stave nedovoljno afirmisane projekte iz ekonomske i okolišne dimenzije.\n"Pored očiglednih i mjerljivih koristi, takve aktivnosti mogu lako da okupe ljude iz različitih zajednica, što je od velike važnosti u duboko podijeljenim društvima kakvo je BiH", smatra Bencun.\nSastanak u Lođu posvećen je promovisanju bezbjednosti i stabilnosti na području OEBS-a kroz održiv ekonomski oporavak od pandemije kovida 19. Otvorio ga je ministar inostranih poslova Poljske i predsjedavajući OEBS-a Zbignjev Rau.\nOsnovne teme tokom dva dana obuhvatiće zaštitu životne sredine i održivo korišćenje prirodnih resursa, podršky zelenom rastu i jačanju privrede kroz saradnju u oblasti energetske efikasnosti i obnovljive energije.


RT: Korporativni kriminal: Pet najvećih finansijskih prevara svih vremena\nRačunovođe, rukovodioci, advokati… neki su mrtvi ili u zatvoru, dok su drugi sasvim dobro, nakon što su osmislili finansijski kriminal koji im je doneo milijarde dolara. Osvrnimo se na najveće finansijske skandale svih vremena.\nIme Ponci je postalo „zaštitni znak“ za specifičnu vrstu prevare koja podrazumeva privlačenje novih investitora, kako bi platili profit već postojećim investitorima određenog projekta. Čarls Ponci, italijanski imigrant, tražio je od ljudi da investiraju u njegovo poslovanje, obećavajući im 50 odsto profita za 45 dana, pa je još 1919. godine postao otac klasične piramidalne šeme.\nNaime, Ponci je 1919. godine uočio nedostatak u sistemu međunarodnih poštanskih kupona, koji je iskoristio da napravi piramidalnu šemu koja je garantovala ulagačima dobit od 50 odsto na ulog u kuponima. Ponci je neko vreme isplaćivao obećane uloge sa kamatom, što je privuklo nove ulagače, ali se „piramida“ posle izvesnog vremena srušila, jer je trošio novac koji je dobijao od novih ulagača na isplaćivanje kamata starim ulagačima i na sebe.\nMeđutim, do novembra 2001. godine akcije kompanije su pale na manje od jednog dolara, ubrzo nakon što je izvršni direktor Kenet Lai bio uhapšen, zbog skrivanja duga kompanije od nekoliko milijardi dolara. Sledeće godine „Enron“ je prijavio bankrot, postavši tako najveća kompanija koja je u to vreme došla u takvu situaciju. Lai je proglašen krivim 2006. godine po šest tačaka prevare i zavere i četiri tačke o bankarskoj prevari. Umro je od srčanog udara iste godine, čekajući na izricanje kazne.\nSamo godinu dana posle skandala sa kompanijom „Enron“, tužena je druga najveća američka telekomunikaciona kompanija „Vorldkom“. Iako je ova korporacija brzo rasla, ispostavilo se da su se izvršni direktor „Vorldkoma“ Bernard Ebers i drugi top menadžeri služili računovodstvenim prevarama, kako bi prevarili investitore.\n„Muljanje“ sa računovodstvenim knjigama povećalo je imovinu kompanije za oko 11 milijardi dolara, sa 3,8 milijardi američkih dolara na lažnim računima. Bivši izvršni direktor osuđen je na 25 godina zatvora. Ebers je počeo sa izdržavanjem kazne 2006. godine u Federalnoj popravnoj ustanovi Oakdejl u Luizijani.\nBivši neizvršni predsednik NASDAK berze priznao je da je izvršio najveću „Ponzi“ prevaru svih vremena. Bernard Berni Madof je prevario investitore za, kako se procenjuje, 64,8 milijardi dolara, tako što je isplaćivao visoku mesečnu kamatu klijentima sa novim ulaganjima u njegovu firmu, koristeći novac drugih klijenata. Madof je osuđen na maksimalnih 150 godina zatvora i nalazi se u Federalnom popravnom kompleksu Batner u Severnoj Karolini.\nPropast 150-godišnje investicione banke „Liman braders“ postao je simbol finansijske krize iz 2008. godine. Banka je bilo u velikoj meri uključena u obezbeđivanje hipotekarnih kredita, a propala je nakon rizičnog poslovanja nekretninama na američkom tržištu, pokrenuvši globalni kreditni slom. 2008. godine banka je podnela zahtev za stečaj, navodeći iznos od 639 milijardi dolara u imovini i 619 milijardi dolara duga. Bankrot američke banke nazvan je „najvećim i najkomplikovanijim u istoriji“ i izazvao je ozbiljne posledice na globalnu ekonomiju.\nfoto: © Lucas Jackson / Reuters / RT/ vostok.rs


Pireus banka traži prodaju Jadranskog sajma? - Vijesti.me\nLondonska filijala grčke banke obavijestila firme Duška Kneževića da je istekao rok da plate milionski kredit. Nekretnine blokirao Viši sud na zahtjev SDT, Opština upisala hipoteku zbog neplaćanja poreza Edit\n4511 pregleda 6 komentar(a)\nJadranski sajam (Foto: Vuk Lajović)\nVuk Lajović 12. decembar 2019, 16:14\nLondonska filijala grčke Pireus banke obavijestila je kompanije „Jadranski sajam“, „Expo invest“ i „Expo Budva“, koje kontroliše biznismen koga potražuje Crna Gora Duško Knežević, da je istekao rok da izmire kredit od osam miliona eura koji je uzet prije gotovo 13 godina, i zatražila da se izvrši namirenje.\nBanka je 2. decembra u katastarsku evidenciju Uprave za nekretnine upisala obavještenje o početku namirenja duga na sajamski kompleks u Budvi, pet sajamskih hala i više od deset hiljada kvadrata zemlje ispred Slovenske plaže.\n„Upis obavještenje o dospjelosti i početku namirenja potraživanja po ugovoru o hipoteci od 19. januara 2007, ovjerenog u podgoričkom Osnovnom sudu, kao i Aneksom I od 23. marata 2009, ovjerenog u podgoričkom Osnovnom sudu, Aneksom II od 29. avgusta 2011. i Aneksom II od 13. avgusta 2014“, piše u listu nepokretnosti.\nKako piše u Zakonu o hipoteci povjerilac, u ovom slučaju banka, je dužan da obavijesti u pisanoj formi dužnika da je istekao rok za izvršenje obaveze i da, ukoliko se obaveza ne izvrši u roku od 15 dana od dana upisa obavještenja, ima namjeru da pokrene postupak namirenja u skladu sa ugovorom i zakonom.\nZakon propisuje da se obavještenje o početku namirenja mora upisati kod organa kod koga je hipoteka upisana, a u ovom slučaju je to Uprava za nekretnine.\n„Ako obaveza iz ugovora koji je obezbijeđen hipotekom nije izvršena u roku od 15 dana od dana dostave obavještenja o početku namirenja hipotekarnom dužniku, povjerilac se može namiriti vansudskom prodajom ili sudskom prodajom nepokretnosti”.\nViši sud je te nekretnine blokirao na zahtjev Specijalnog državnog tužilaštva za imovinu svih firmi čiji je Knežević stvarni ili “skriveni” vlasnik i donio privremenu mjeru zabrane korišćenja i raspolaganja. Takođe, i Opština Budva je upisala hipoteku u više navrata proteklih godina jer Kneževićeve firme nijesu izmirivale obaveze na ime poreza na nepokretnost. Takođe, imovina je i pod restitucijom, jer staromještanske porodice traže da im se vrati zemlja, za koju tvrde da im je oteta.\nNa spisku kompanija za koje Viši sud donio privremenu mjeru našle su se i Kneževićev “Jadranski sajam”, “Expo invest“ i “Expo Budva” na koje je uknjižen veliki sajamski kompleks u Budvi.\nSpecijalno tužilaštvo otvorilo je više istraga, kao i podiglo optužnicu protiv Kneževića i njegovih najbližih saradnika. Biznismen za kojim je raspisana crvena Interpolova potjernica nalazi se mjesecima u Londonu, odakle optužuje aktuleni politički vrh Crne Gore na čelu sa Milom Đukanovićem da pokušavaju da mu otmu imovinu, posebno onu u Budvi.\nOsim imovinom na Jadranskom sajmu Kneževiću je zabranjeno upravljanje imanjima u Zeti (Mojanovići i Mahala), koja su upisana na njegovo ime, kao i stanom na Svetom Stefanu i stanom u Podgorici.\nZabrana je stavljena i na upravljanje imovinom “Atlas Grupe” u Podgorici, gdje posjeduju jednu parcelu, privremeno su blokirane i nepokretnosti budvanske kompanije “Mogren Hill” - dvije zgrade u Budvi, kompanije “Atlas Hotels Group”, koja posjeduje hotel, parcele i poslovne prostore u Baru. Takođe su blokirani hotel, restoran, zgrade i parcele te kompanije u Sutomoru. Barskoj kompaniji je zabranjeno i upravljanje sa dva poslovna prostora na Svetom Stefanu, parcelama i zgradama u Petrovcu i Golubovcima. Takođe je blokiran dio imovine barskog hotela “Princes”, čiji je vlasnik “Atlas Hotels Group”.\nU Budvi su blokirane su dvije parcele kompanije “Mogren Garden”. Sud je zabranio i upravljanje imovinom podgoričke kompanije “Montenegroberza”, koja posjeduje dva poslovna prostora u Podgorici, kao i upravljanje sa dva poslovna prostora kompanije “CG Broker - Diler”. Takođe je blokirano upravljanje poslovnim prostorom u Podgorici, koji je vlasništvo kompanije “Montenegro Holding Investment”.\nI podgoričkoj kompaniji “Attika Land” privremeno je zabranjeno upravljanje zgradom i brojnim parcelama u Budvi.\nIZ SDT-a su tražili da se zabrani i upravljanje imovinom Opšte bolnice “Meljine” u Herceg Novom, ali i kompanije “Montenegro-Express Group” koja upravlja tom ustanovom. Ta kompanija ne može upravljati poslovnim prostorom u Podgorici, kao i stanovima, poslovnim prostorima, zgradama i parcelama u Budvi.\nPrivremeno je Kneževiću zabranjeno upravljanje akcijama ili udjelom (“otuđenje ili opterećenje”), koji su upisani na crnogorske i ofšor kompanije, u kojima je stvarni ili skriveni vlasnik.\nBanka i Milu Đukanoviću dala milionski kredit\nLondonska filijala Pireus banke odobrila je te 2007. i milionski kredit firmi aktuelnog predsjednika Mila Đukanovića, za koji je depozit založio lično Knežević.\nKako je ranije CIN objavio, Knežević je položio i milion i po depozita, kao keš kolateral, za kredit koji je Đukanović dobio u Londonu 2007. godine.\n„Preko tog kredita aktuelni crnogorski predsjednik kasnije je legalizovao svoj prvi milion. I Đukanović i predstavnici crnogorskih institucija krili su da je garancija za taj kredit dobijena od Kneževića. Pošto je nakratko napustio državne funkcije i odlučio da se bavi biznisom, Đukanović je 11. jula 2007. godine, na ime svoje firme Capital Invest, dobio kredit od milion i po eura i to od londonske filijale grčke Pireus banke. Kredit mu je omogućila firma Duška Kneževića Comsel Limited sa Kipra, koja je za taj aranžman kao kolateral položila keš depozit od milion i po eura“, objavio je ranije CIN.


Zaštitnik građana pohvalio Vranje: Bolje za osobe sa INVALIDITETOM\nLokalne vesti - Četvrtak 20.06.2019 - 13:59\nGrad Vranje dobio je pohvalu zaštitnika građana kao jedna od lokalnih samouprava koje ulažu napore da u svojim sredinama omoguće bolji život osobama sa invaliditetom.\nVranju pohvalnica za razvijanje pristupačnosti FOTO: D. Ristić/OK Radio\nZaštitnik građana dodelio je nagrade gradovima, opštinama i gradskim opštinama koji su najviše doprineli razvoju svih oblika pristupačnosti u 2018. godini, a ove godine akcenat je bio na pristupačnosti osobama sa invaliditetom kulturnom sadržaju.\nNagradu je u oblasti kulture dobio grad Leskovac, dok su u oblasti pristupačnosti informacionih tehnologija dobili Sombor i Loznica, javlja RTS.\nOsim ta tri grada, nagrađeni su i grad Smederevo i gradska opština Vračar, a pohvalnice za razvijanje pristupačnosti dobilo je još 12 gradova i opština.\nMeđu pohvaljenim gradovima i opštinama su Svilajnac, opština Mionica, Vranje, gradska opština Savski venac, Vršac, niška opština Pantelej, Bela Palanka...\nGeneralna sekretarka Stručne službe Zaštitnika građana Olja Jovičić navela je da je danas prilika da se pozdrave afirmativni primeri gradova lokalnih samouprava u Srbiji koji se trude da svoje ambijente i svoje okruženje naprave pristupačnim svim građanima, naravno i osobama sa invaliditetom i starijim licima.\nPrema njenim rečima, misija Zaštitnika, koja je pre tri godine započeta dodeljivanjem ove nagrade, bila je da učini Srbiju pristupačnijom za sve ljude, kao i da društvo učine što humanijim.\n- Jer, gde god postoji pojedinac kojem nešto nije dostupno u Srbiji, mi ne možemo dosegnuti deo kojem težimo - dodala je Jovičićeva.\nIstakla je da je neophodno da se podigne svest svih građana da među nama postoje i osobe sa invaliditetom i starija lica kojima nisu u svakom trenutku dostupni svi sadržaji koji su dostupni ostatku populacije.


Gradske vlasti nastoje da ponovo uspostave red i normalno funkcionisanje grada, a nastava se odvija u osnovnim i srednjim školama. Poslati su inspektori koji će utvrditi štetu u glavnom tunelu koji je bio na meti demonstranata, ali nije poznato kada će ponovo biti otvoren.\nNa Politehničkom fakultetu gde su demonstranti danima bili zabarikadirani, još uvek je mala grupa ljudi koji ne žele da izađu odatle jer im preti hapšenje. Policija je postavila kordon oko kampusa kako bi sprečila demonstrante da pobegnu. Od nedelje, kada je policija opkolila kampus, uhapšeno je više od 1.000 ljudi, a na stotine povređenih je potražilo lekarsku pomoć, rekle su vlasti.\nUDES NA IBARSKOJ MAGISTRALI Teško povređen pešak na putu Kraljevo - Raška


Košarkaški klub Mega Mozzart » SPASOJEVIĆ U POSLEDNJOJ SEKUNDI ZA PRODUŽETAK, NOVAK ZA POBEDU U ČAČKU\nKošarkaši Mega Leksa došli do prve pobede u Mozzart Super ligi pošto su u okviru 2. kola u Čačku savladali posle produžetka Borac sa 75:77 (25:27, 15:13, 16:14, 11:13, 8:10). U izuzetno uzbudljivom meču Spasojević je doneo dodatnih 5 minuta trojkom u poslednjoj sekundi da bi potom Novak pogodio ključnu trojku u poslednjem minutu produžetka. Trener Mega Leksa Dejan Milojević na ovom meču zbog povrede nije mogao da računa na Kostju Mušidija.\nNajefikasniji u redovima Mega Leksa su bili Jaramaz sa 15 i Rebić i Spasojević sa po 13 poena dok se u domaćoj ekipi istakao Aleksandar Todorović sa 24 poena i 19 skokova. Naredni meč Mega igra u subotu 29. aprila od 19:00 kada će u Sremskoj Mitrovici dočekati ekipu Vršca.\nDejan Milojević je započeo meč sa sledećom petorkom: Novak, Jaramaz, Simeunović, Lešić i Kaba. Na početku meča je bio vrlo raspoložen Simeunović, koji je danas napunio 22 godine, pa je sa 7 poena lepo pokrenuo Megu u napadu. Posle vođstva 4:9, usledio je slabiji period igre što je domaća ekipa iskoristila da povede 15:11. Milojević traži tajm-aut a posle njega Spasojević i Rebić iza linije za 3 poena vraćaju prednost Megi. Do kraja četvrtine Mega je preko Rebića i Spasojevića sačuvala vođstvo za 25:27 posle 10 minuta igre.\nU drugoj četvrtini se dugo igralo koš za koš da bi tri minuta pre isteka perioda Borac poveo sa 34:31. Posle tajm-auta Milojevića, Jaramaz pogađa ulaz a Rebić trojku za prednost Mege 34:36. Prvo poluvreme je završeno rezultatom 40:40.\nJaramaz otvara drugo poluvreme sa ulazom i sjajnim zakucavanjem u kontri. Narednih par minuta je viđena rezultatska klackalica gde nijedna ekipa nije stekla prednost veću od 4 poena. Treći period je završen rezultatom 56:54.\nOdlična odbrana Mege na početku poslednje četvrtine je zadržala Borac bez poena skoro 4 minuta. Kaba sjajno zakucava a potom Rebić i Novak vraća prednost Megi, 56:60. Ipak, usledio je pad pa je Borac imao na dvadesetak sekundi do kraja plus 3 i 2 slobodna bacanja. Srećom po Megu, nisu bili precizni. Rebić promašuje trojku, Jaramaz hvata skok u napadu da bi Spasojević u poslednjoj sekundi iz ugla pogodio trojku za produžetak.\nU dodatnih 5 minuta, Borac je imao prednost 72:69, Jaramaz pogađa jedno slobodno bacanje a potom i koš za nerešeno, da bi Novak na tridesetak sekundi do kraja pogodio ključnu trojku posle koje je Mega uspela da odbrani pobedu.\nBorac: Čarapić, Mitrović 2, Popović, Milovanović 8, Radonjić 6, A. Todorović 24, Radović, Mićić 12, Đoković 7, N. Todorović 10, Mišković 1, Marinović 5.\nMega Leks: Rebić 13, Lešić 5, Čarapić, Jaramaz 15 (7 skokova, 5 asistencija), Spasojević 13, Kaba 9 (6 skokova), Čančar 4 (6 skokova), Simeunović 8, Tejić 2, Novak 5, Kapetanović, Samardžiski 3.\nLEŠIĆ: „NEĆE NAM BITI LAKO U ČAČKU“


Pošumljavanje se sprovodi na kraju godišnjeg vegetacionog ciklusa, a ove godine, period vegetacije je produžen kroz ceo oktobar, zbog čega je pomerena akcija pošumljivanja.\n“Zbog izuzetno toplog i sušnog oktobra pomerili smo akciju za sredinu novembra. Odabrali smo područje prema selu Miljanovica, koje je u avgustu 2017. godine stradalo u požaru. Radi se o površini od 2,72 hektra, na kojem, ovom akcijom planiramo zasaditi blizu 6000 sadnica crnog bora iz rasadnika Kremna. Sadnice su stare dve godine. Prošle godine smo iskrčili osušeno i spaljeno drveće. Šumarski inspektor je obišao teren i zaključio da ima još stabala koje treba ukloniti. Ta bolesna stabla su potencijalna žarišta zarazei njih planiramo u narednom periodu poseći“ , rekao nam je inženjer šumarstva Srđan Smoljanić.\nSadnice šumskih vrsta drveća koje se koriste za pošumljavanje trebaju biti starosti od jedne do tri godine. U zavisnosti od vrste i perioda provedenog u rasadniku visine su od 15 do 100 cm.\nSmoljanić smatra da će najveći broj sadnica preživeti i nastaviti da stvaraju nove površine pod šumom. To će obezbediti pogodno stanište i za životinjski svet. Ovo područje bez šume je u protekle tri godine bilo podložno eroziji i spiranju. Građani su proletos mogli posvedočiti velikim nanosima zemlje koja je zpušila kolektor kod zgrade nekadašnje “Svetlosti “.\nIz grada se može videti osušeno stablo crnog bora kako štrči na iskrčenoj površi. “To stablo nismo uklonili jer ono “drži” veliku stenu koja bi se njegovim uklanjanjem mogla pokrenuti, čime bi se ugrozili put, naselje ispod puta i muslimansko groblje“, kaže Smiljanić.\nZa pošumljavanje se prijavilo desetak volontera, međutim na lokaciju je, u nedelju, došlo samo njih četvoro.\n“Šteta je što se više građana nije odazvalo ovoj akciji“, kaže nam Ilhan Pačariz, jedan od učesnika i dodaje da su građani slobodno vreme i lep dan mogli iskoristiti da se uključe u akciju i zajedničkim snagama, kroz druženje, pošume deo grada koji je uništen u požaru.“\nVolonteri su pošumili jedan deo ovog područja, a ostatak će u narednim danima zasaditi radnici firme SZR “Bak” iz Ivanjice”.\nPročitano 1049 puta\tPoslednji put izmenjeno 20 novembar 2019