DESET GODINA UNKS – AUTOSRBIJA.CLUB\nProletelo je dinamičnih deset godina\nUdruženje Naftnih kompanija Srbije UNKS je jedan od poslovnih partnera sa kojiom naša Asocijacija automobilskih novinara Srbije, od samog početka, ima izuzetnu saradnju. Uvek su bili dostupni za sva naša pitanja, a njihovi stručni odgovori bili su itekako važan vid informisanja naših čitalaca.\nAnalize tržišta, koje nam je nesebično i pravovremeno dostavljao generalni sektretar UNKS Tomislav Mićović su primer kako prava informacija, u pravom trenutku može da “odjekne” u javnosti.\nUz čestitke svima u UNKS, prenosimo i tekst sa njihovog portala www.unks.rs\nKao mantra, u svim prilikama su ponavljani ciljevi 20-20-20 koje je trebalo dostići tada još daleke 2020. A ona ne samo da je stigla veoma brzo, nego je nastupila i protekla u potpuno neočekivanom izdanju i nametnula potrebu ozbiljne revizije svih ciljeva energetske politike.\nDekada dinamičnih promena se nastavlja.\nDeset godina postojanja Udruženja naftnih kompanija Srbije i sve što je u tom periodu ostvareno, dokaz je koliko otvorena i profesionalna saradnja ključnih privrednih subjekata, u ovom slučaju kompanija koje posluju na tržištu nafte i derivate nafte Srbije, može da doprinese unapređenju poslovnog ambijenta i koliko se na tome još mora raditi.\nPotreba za okupljanjem u strukovnu asocijaciju i domaćih i internacionalnih kompanija koje posluju na našem tržištu, postojala je i ranije, ali je posebno narasla započinjanjem procesa usklađivanja domaće regulative sa pravnim tekovinama Evropske unije. Očekivale su se promene koje će se značajno reflektovati na celokupno tržište, pa je UNKS odlučio da državi ponudio stručnu pomoć i dragoceno iskustvo kompanija koje su već prošle kroz slične procese u zemljama članicama Evropske unije.\nMnoga ministarstva, a pre svega resori energetike, finansija, trgovine, saobraćaja, zaštite životne sredine i poljoprivrede, prepoznali su interes uključivanja UNKS-a u izradu i izmenu brojnih propisa vezanih za tržište nafte i derivata nafte. Uz manje ili veće uzajamno uvažavanje stavova uspevali smo da dođemo do kvalitetnih rešenja. Retko, ali se ipak dešavalo da je zbog pojedinih odluka vlade ili ministarstava, UNKS bio primoran da se obrati na primer Komisiji za zaštitu konkurencije, Ustavnom sudu, pa i Delegaciji Evropske komisije u Beogradu.\nUkazujući na prednosti i nedostatke pojedinih rešenja, UNKS je zastupao isključivo principijelne stavove branše, čak i onda kada se to nije u potpunosti poklapalo sa interesima neke od članica Udruženja. Mislim da je to bilo presudno u prihvatanju UNKS-a kao relevantne asocijacije u svim javnostima.\nInicijativu za osnivanje Udruženja naftnih kompanija Srbije 2010. godine pokrenulo je nekoliko najvećih kompanije koje su u to vreme poslovale na domaćem tržištu. Održana je serija sastanaka na kojima su u izradi osnivačkih akata učestvovali: OMV Srbija d.o.o. EKO YU a.d. (danas EKO Serbia a.d.), Intermol d.o.o. (danas je to MOL Serbia) JP Transnafta, Petrobart d.o.o. INA d.o.o. NIS a.d. i Lukoil Srbija a.d..\nUz striktno poštovanje svih propisa, a posebno odredbi Zakona o Udruženjima i Zakona o zaštiti konkurencije, 22. oktobra 2010. u Beogradu je održana osnivačka Skupština Udruženja naftnih kompanija Srbije. Održana je u prisustvu predstavnika prvih šest od navedenih kompanija, a za proteklih deset godina u statusu punopravnog člana, ili posmatrača, svoj doprinos u radu asocijacije su dale, ili i danas daju kompanije: Lukoil Srbija a.d. Naftachem, Euro gas i Euro petrol, NIS a.d. Standard gas, Intergas, Speed, VML Energy, Nafta a.d. Igmin oil, Euromotus, Mitan oil.\nUNKS se od početka rada angažovao na stvaranju preduzetničkog ambijenta, u kome važe principi slobodne konkurencije. Zalaže se za jačanje uticaja struke, unapređenje ugleda celokupne naftne privrede Srbije, za dominaciju poslovne izvrsnosti, profesionalizma i etičkih principa poslovanja. UNKS je otvoren za sve naftne kompanije koje posluju na tržištu Srbije, koje kroz članstvo, ili saradnju, žele da se uključe u rad ove strukovne asocijacije. Oslanjajući se u prvom redu na potencijal članica koje su deo internacionalnih korporacija, udruženje širi svoje aktivnosti i na saradnju sa srodnim organizacijama u regionu.\nPrvi korak na unapređenju uslova poslovanja je bilo sagledavanje veličine, strukture i trendova tržišta nafte i derivata nafte u Srbiji. Zvanični podaci, osim što nisu bili u potpunosti pouzdani, stizali su sa prevelikim zakašnjenjem da bi bili od koristi za donošenje poslovnih odluka. Zato je odmah po osnivanju Udruženja pokrenuta izrada periodične analize tržišta nafte i derivata nafte Srbije. Obuhvat podataka je u startu bio skroman, povećavao se iz meseca u mesec, ali je Analiza bitno unapređena tek nakon osnivanja Nacionalnog naftnog komiteta. UNKS, kao član NNKS-a je preuzeo obavezu prikupljanja i obrade podataka o proizvodnji, uvozu, izvozu, zalihama i maloprodaji derivata nafte i već nakon godinu dana Analiza potrošnje je počela da se objavljuje svakih mesec dana. Osim kompanijama članicama UNKS‑a i NNKS‑a, analiza je bila dostupna i državnim institucijama. Tržišni pokazatelji publikovani u analizama su u nekoliko navrata bili od presudnog značaja u otkrivanju, ili potvrđivanju ilegalnog prometa i potrošnje derivata nafte. Zahvaljujući delom i rezultatima analize u istoriju su poslati (bar za sada), ne namensko korišćenje ekstra lakog ulja za loženje i baznog ulja, kao dizel gorivo, ilegalno namešavanje neakciznog biodizela i slične zloupotrebe na štetu i potrošača i državnog budžeta i poslovno korektnih i odgovornih naftnih kompanija.\nJoš jedna, aktivnost u oblasti statističke obrade podataka traje od samog osnivanja. Pošto u Srbiji nije ustanovljeno redovno publikovanje prosečnih maloprodajnih cena goriva od strane državne statistike, za potrebe članova asocijacije, odnosno na zahtev medija, Udruženje naftnih kompanija Srbije deset godina unazad jednom nedeljno objavljuje prosečne maloprodajne cene goriva u Srbiji i strukturu cene sa pojedinačno iskazanim fiskalnim stavkama. Podaci se prikupljaju sa 50% benzinskih stanica, na kojima se prodaje oko 85% goriva, što je više nego reprezentativni uzorak. Ovako dobijene cene iskazane u evrima svakog četvrtka se stavljaju u relaciju za cenama u deset zemalja u okruženju, a lista objavljuje u publikaciji NNSK „Nedelja“, što daje priliku svim čitaocima da formiraju sopstvenu bazu kretanja cena goriva u regionu.\nOdmah po osnivanju asocijacije organizovan je niz sastanaka u ministarstvima Vlade Republike Srbije, nakon čega je UNKS uključivan u Radne grupe za izradu nacrta propisa u vezi sa tržištem nafte i derivata nafte.\nZbog načina odlučivanja u Udruženju, stavovi koji su prezentovani nadležnim ministarstvima, su uvek bili principijelni, zasnovani na stručnim argumentima i često potkrepljeni iskustvima drugih zemalja, do kojih smo dolazili uz dragocenu pomoć kolega iz internacionalnih kompanija.\nOvom segmentu rada Udruženja posvećuje se posebna pažnja, jer propusti koji se načine pri donošenju regulative mogu godinama kasnije da generišu nepotrebne troškove i nanesu štetu i kompanijama i celokupnom tržištu. Primer, prema našoj oceni, greške u kreiranju politike akciznog porezivanja, koja je uspostavljena u periodu od 2012‑2016. godine, doprinela je manjem rastu prodaje goriva na domaćem tržištu od realno očekivanog. Među negativnim efektima aktuelne akcizne politike izdvajaju se: povećanje udela ilegalno unetog goriva iz zemlja u okruženja; prodaja goriva teretnim vozilima u tranzitu je ravno nuli; domaći transporteri u međunarodnom transportu su se okrenuli kupovini goriva van Srbije; zbog ogromnih dažbina na promet tečnog naftnog gasa, celokupna infrastruktura za proizvodnju, transport, skladištenje, distribuciju i korišćenje ovog energenta je obezvređena. Budžetski prihodi od prometa derivata nafte su zbog većih akciza naravno povećani, ali kada se u zaokruženu procenu efekata uključe i svi direktni i posredni gubici, pitanje je da li je predznak tako dobijenog rezultata i za budžet i za naftnu privredu Srbije, pozitivan, ili negativan.\nPrimer sjajne saradnje državnih institucija i naftnih kompanija je donošenje regulative za uvođenje obaveze namešavanja biogoriva. Ključnu ulogu u izradi nacrta propisa je imao međunarodni projekat Nacionalnog naftnog komiteta Srbije. U okviru projekta je nastala osnova za sve kasnije usvojene uredbe i pravilnike, koji će od 01. januara 2022. godine po prvi put na naše tržište uvesti obavezu namešavanja biogoriva. Takođe treba istaći da smo kroz projekat realizovan sa univerzitetom u Pragu, u čiju realizaciju je NNKS uključio i državne institucije, bili u prilici da se upoznamo sa dragocenim iskustvima evropskih zemalja u kontroli tržišta i suzbijanju nelegalnih aktivnosti u prometu i potrošnji derivata nafte, što je kasnije bilo od velike pomoći u donošenju pojedinih mera i u našoj zemlji.\nU prvih deset godina postojanja UNKS-a tržište derivat nafte u Srbiji se u nekoliko navrata susretalo sa ozbiljnim izazovima u snabdevanju, a da potrošači to nisu osetili. Zbog niskog vodostaja, ili leda na Dunavu, dve godine za redom je bio otežan, pa i potpuno onemogućen uvoz derivata nafte rečnim putem. Takođe u jednom navratu je iz tehničkih razloga isporuka derivata nafte iz domaće proizvodnje bila znatno manja od planirane. Zahvaljujući brzoj i odgovornoj reakciji kompanija, u kriznom periodu su angažovani alternativni vidovi transporta, pa i alternativni izvori derivata nafte u okruženju, tako da je sve vreme bilo dovoljno goriva, odnosno sve potrebe potrošača za gorivom su bile zadovoljene.\nOzbiljni poremećaji u snabdevanju derivatima su izuzetno retki, ali mogu izazvati ozbiljne posledice. Vlada je donela veoma detaljni plan reagovanja u kriznim situacijama, u čijoj izradi je učestvovao i UNKS i taj dokument nam obezbeđuje sistemska rešenja u slučaju nastanka poremećaja. Ali, da bi Srbija mogla da ima sistemski odgovor, na prvom mestu mora da obezbedi dovoljnu količinu obaveznih rezervi derivata nafte. Još 2014. godine uvedena je naknadu za formiranje obaveznih rezervi nafte i derivata nafte. Od prodaje svake litre goriva šest godina se uplaćuje se u budžet 2,60 dinara i do sada se slilo toliko sredstava da smo mogli da obezbedimo sasvim dovoljne količine goriva koje bi garantovale stabilno snabdevanje i pri nastanku većih poremećaja. Nažalost veći deo tog novca koji je prikupljan od prodaje goriva trošen u druge svrhe, ali se nadamo da je to vreme za nama.\nPoseban izazov je bila organizacija rada benzinskih stanica u toku vanrednog stanja proglašenog zbog pandemije. U periodu ograničenja kretanja i izuzetno redukovanog saobraćaja, trebalo je obezbediti neprekidan rad benzinskih stanica na tranzitnim saobraćajnicama, jer se međunarodni teretni saobraćaj odvijao nesmetano, kao i rad onih benzinskih stanica koje je trebalo neprekidno da snabdevaju vozila zdravstvenog sistema i ostale prioritetne potrošače. UNKS je tih dana bio u neprekidnoj komunikaciji sa Ministarstvima energetike, zdravlja i unutrašnjih poslova, kako bi brojnim benzinskim stanicama članova UNKS-a bio omogućen nesmetan rad, odnosno nesmetano snabdevanje gorivom prioritetnih potrošača.\nOvako nagle i velike promene u prometu derivata nafte su nametnule potrebu pokretanja nove učestalije analize tržišta. Mesec dana je bio predug period za sagledavanje promena. Niko nije imao iskustvo rada uz primenu veoma restriktivnih mera u kretanju i teško je bilo ustanoviti da li je pad prodaje goriva rezultat samo ukupnog pada potrošnje, ili promene tržišnog udela. Pozivu da učestvuje u izradi nedeljne analize, slanjem podataka o prodaji goriva, odazvao se 9 lanaca benzinskih stanica sa oko 740 objekata, što je bilo više nego dovoljno za stvaranje realne slike o promenama na maloprodajnom tržištu. Vanredno izdanje nedeljne analize tržišta je u međuvremenu postalo redovno i ustanovljeno je kao nova aktivnost Radne grupe za Analizu tržišta NNKS-a.\nUdruženje je uspostavio stalnu sarađujem sa udruženjima ekonomista, poljoprivrednika, i prevoznika u teretnom i putničkom saobraćaju, učestvuje u radu Komisije za goriva naftnog porekla Instituta za standardizaciju Srbije i radu mnogih drugih organizacija.\nDosadašnji rezultati rada su dobra osnova za institucionalno unapređenje Udruženja, što će nam omogućiti da narednih godina ojačamo svoju ulogu u odbrani interesa članova UNKS-a, a u našem slučaju to znači i celokupne naftne privrede.\n“KAMAZ” I “GOODYEAR” NEPOBEDIVI TANDEM


"Veliko srce" za mališane iz vrtića „Sunčica“\nEurobank EFG i Fond Ana i Vlade Divac otvorili su danas obnovljeno igralište u vrtiću „Sunčica“ u sklopu predškolske ustanove Zvezdara. Ovo dečje igralište je prvi vrtić rekonstruisan iz sredstava prikupljenih od humanitarne kreditne kartice „Veliko srce“, koju zajednički izdaju Eurobank EFG i Fond „Ana & Vlade Divac“.\nObnovljeno igralište otvorili su Nataša Krstić, direktorka marketinga i korporativnih komunikacija Eurobank EFG i naš proslavljeni košarkaš i humanitarni radnik Vlade Divac, u prisustvu dece iz ove predškolske ustanove koja su izvela pesmu projekta „Veliko srce za male ljude“. Ovo zvezdarsko igralište i sprave u njemu prilagođeni su i bezbednoj igri dece sa invaliditetom. Eurobank EFG i Fond „Ana i Vlade Divac“ lansirali su u februaru ove godine humanitarnu kreditnu karticu „Veliko srce“, pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvete Vlade Republike Srbije. Upotreba ove jedinstvene MasterCard kreditne kartice pruža priliku klijentima Banke da podrže obnovu dečijih igrališta u državnim obdaništima širom Srbije bez dodatnih troškova, a zvezdarski vrtić „Sunčica“ prvi je u nizu čije je igralište renovirano iz sredstava prikupljenih iz ove kartice. Pored toga, kompanija EKO Park, koja je dečije igralište snabdela rekvizitima, pružila je svoj doprinos ovoj akciji poklonivši jednu klackalicu.\n„Stavljajući na raspolaganje znanje i iskustvo u kartičarstvu, pozvali smo naše klijente da se uključe u humanitarni rad i poboljšanje kvaliteta života lokalne zajednice. Nadamo se da će „Veliko srce“ ostaviti pečat kao jedinstvena interakcija banke, njenih klijenata i istaknutih humanitarnih radnika, Snežane i Vlade Divca, koja je deci Srbije ponudila lepše i sigurnije mesto za igru“, reči su Nataše Krstić , direktora Korporativnih komunikacija Eurobank EFG.\nVlade Divac je izrazio zadovoljstvo brzinom kojom je obnovljeno prvo dečje igralište u okviru akcije „Veliko srce“ i dodao: „Posebna motivacija koju sam imao da se pridružim ovoj humanitarnoj akciji je promovisanje sporta od najmlađeg doba i upućivanje dece na timski duh i pravilan razvoj. Takođe, ovo je jedan od najjednostavnijih načina da poslovni ljudi i drugi korisnici kreditnih kartica podrže lepše detinjstvo dece koja pohađaju državne vrtiće“.\n"Veliko srce" za mališane iz vrtića „Sunčica“, Saopštenje za medije, 29.06.2010.


Omaleni vezista Čelsija Ngolo Kante mnogim potezima je zasluživao dubok naklon od ljubitelja fudbala, a novim potezom je naterao Evropu da mu se divi!\nNaime, reprezentativci Francuske, aktuelni prvaci sveta, okupili su se ovog ponedeljka pred kvalifikacione mečeve za odlazak na Evropsko prvenstvo 2020 godine, a u centru pažnje bio je Ngolo Kante.\nNeumorni fudbaler je u nedelju popodne sa Čelsijem gostovao Evertonu, a samo dan kasnije se odazvao pozivu selektora Didijea Dešana. Na okupljanje je došao ujutru u pola sedam, što je čak šest sati ranije od zakazanog okupljanja, čime je ponovo oduševio Stari kontinent.\nNa taj način je samo pokazao zbog čega ga ljubitelji fudbala vole, bez obzira na to da li Kante nastupa za klub ili reprezentaciju koju oni simpatišu. Da podsetimo, francuski reprezentativac je jedan od najskromnijih fudbalera današnjice, a o njemu se pohvalno pisalo i kada je odbio da u nekoj od manjih država potvori račun i da tako kroz utaju poreza uštedi gotovo milion evra. Iako je u startu pristao, kasnije je odbacio tu mogućnost ne želeći da završi na sudu.\nUprkos milionima koje zarađuje u Čelsiju, Kante se ni na koji način ne eksponira, što je pokazao i nakon osvajanja titule na Mundijalu u Rusiji sa reprezentacijom Francuske. Tada nije hteo da se gura sa saigračima i da podigne pehar, sve dok mu Stiven N'Zonzi nije dao trofej.\nKantea saigrači obožavaju, pevaju mu pesme, što on sve dočekuje sa osmehom. A najnovijim potezom je ponovo sve oduševio i učinio da mu se svi dive.


Pančevački kajakaši vredno treniraju i tokom zimskih meseci - Radio televizija Pančevo\nJužni Banat Najvažnije Sport\n5. decembra 2020. 5. decembra 2020. 0244\nZbog ovogodišnje pandemije korona virusa mnoga takmičenja u kajakaštvu su otkazana. Bez obzira na to kako će se prvenstva naredne sezone odvijati, članovi pančevačkog kajakaškog kluba “Sportiko” nastavljaju da vredno treniraju i tokom zimskih meseci.\nZbog predstojećeg hladnog zimskog vremena kajakaši pančevačkog “Sportika” će se na neko vreme oprostiti od reke. Međutim, oni će se u narednom periodu posvetiti drugim fizičkim aktivnostima kako bi poboljšali snagu i kondiciju.\nOvogodišnja epidemiološka sutuacija uticala je i na kajak, jedan od najtrofejnijih sportova u Srbiji. Mnoga planirana takmičenja su otkazana, istakao je Ivan Milivojević.\nBilo da su u pitanju treninzi na reci ili van nje, kajakaštvo je sport pogodan za razvoj, kako mlađe dece tako i tinejdžera.\nDa je kajakaštvo uspešno u Srbiji dokaz su brojna međunarodna prvenstva koja su organizovana u Srbiji u protekle dve decenije- četiri evropska prvenstva za disciplinu kajak i kanu sprint- 2007. i 2017. za juniore i mlađe seniore, kao i 2011. i 2018. za seniore, zatim Svetsko univerzitetsko prvenstvo 2008. i Svetski kup 2017. U disciplini kajak i kanu bili smo domaćini evropskih prvenstava 2010. i 2011., kao i Svetskog kupa 2012. godine.\nVanja Vićentić 5. januara 2021. 5. januara 2021.


Beograd sledeće nedelje diplomatska prestonica Evrope\nBEOGRAD - Predsedavajući OEBS-u, šef srpske diplomatije Ivica Dačić, izjavio je danas da je Srbija pokazala da može da rukovodi međunarodnom organizacijom u veoma teškoj godini i da može da pomogne u rešavanju sukoba. Dačić je na brifingu u Kombak areni, gde će biti održan sastanak OEBS-a, rekao da će Beograd sledeće nedelje biti diplomatska prestonica Evrope pošto će se u njoj okupiti više od 40 ministara spoljnih poslova. "Srbija je pokazala tokom ove godine da može da rukovodi, upravlja radom u veoma teškoj godini, gde je naša organizacija, OEBS, suočena s mnogim izazovima koji dovode u pitanju suštinu postojanja same organizacije, dovodi u pitanje njene osnovne principe", rekao je Dačić. On je dodao da je Srbija pokazala da može objektivno da pomogne u rešavanju određenih sukoba i dodao da je situacija u Ukrajini, gde je OEBS jedina prisutna međunarodna organizacija, mnogo relaksiranija nego pre godinu dana. Ministarski sastanak 3. i 4. decembra u Beogradu je završni događaj srpskog predsedavanja OEBS-u na kojem će biti doneto nekoliko važnih deklaracija, rekao je Dačić i naveo da uvodni skupovi počinju već 1. decembra. Dačić je rekao da na ministarskom sastanku učestvuje 57 zemalja i 11 zemalja partnera. On je rekao da nema definitivne potvrde ko će sve biti od ministara, ali da je izvesno da će ih biti više od 40. "Posebno nas raduje da su osim članova trojke, sledećeg predsedavajućeg Frank-Valtera Štajnmajera i prethodnog Didijea Burkhaltera, svoj dolazak najavili ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov i državni sekretar SAD Džon Keri", rekao je Dačić i dodao da su dolazak potvrdili visoka predstavnica EU Federika Mogerini i generalni sekretar Saveta Evrope Tornborn Jagland. Dačić je rekao da je akreditovano 115 redakcija sa oko 500 predstavnika medija. OEBS je jedna od najkomplikovanijih organizacija zato što se odlučuje konsenzusom, a ministarski sastanak je jedan od najkomplikovanijih međunarodnih konferencija u organizacionom smislu za zemlje domaćina, pošto zahteva ispunjavanje preciznih uslova, rekao je Dačić. On je rekao da zemlja domaćin snosi sve troškove i da je u slučaju Srbije iz budžeta predviđeno 360 miliona dinara, dok je OEBS obezbedio pomoć od 500.000 evra. Dodao je da je protekli ministarski savet u Bazelu koštao 17 miliona švajcarskih franaka, što je pet do šest puta više od skupa u Beogradu. Dačić je rekao da su za pomoć organizacije obezbeđene donacije. Za prevoz šefova delegacija BMW je obezbedio 40 vozila visoke klase od kojih je pet blindirano, dok je Južna Koreja obezbedila 140 smart televizora Samsung vrednih do 100.000 američkih dolara. NIS je donirao gorivo za prevoz, a Knjaz Miloš kiselu vodu. U Kombank areni je napravljeno 10 sala za sastanke i 11 soba za bilateralne susrete. Delegacije će biti smeštene u 19 hotela, rekao je Dačić i dodao da Srbija plaća smeštaj za šefove delegacija, dok ostali članovi sami snose troškove. On je rekao da je obezbeđeno i 2.000 obroka za pet dana.\n« Od 1. januara evropski novac i za mala preduzeća iz Srbije Administrativni odbor novčano kaznio Janka Veselinovića »


U Laćarku se i dalje rizikuje život na drumu\nSREMSKA MITROVICA – Sunce u novembru i prolećne temperature nisu doveli putare u Laćarak, iako je ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović najavila da će radovi na pet kilometara državnog puta u ovom sremskomitrovačkom mestu, početi do kraja godine ako vremenski uslovi to dozvole. Prema njenom obećanju, radovi će najkasnije početi do marta. Gradski odbor Lige socijaldemokrata Vojvodine Sremska Mitrovica poručio je ministarki Mihajlović da će pažljivo pratiti da li će i kada biti realizovano njeno obećanje.\nNovca ima, ali ne i putara\n– Stanovnici Laćarka nekoliko godina rizikuju svoju bezbednost i bezbednost drugih učesnika u saobraćaju, jer u Beogradu i nadležnim ministarstvima niko nema vremena, niti ga interesuje da rekonstruiše pet kilometara državnog puta koji prolazi kroz ovo mesto – navedeno je u saopštenju GrO LSV Sremska Mitrovica. I ministarka je, boraveći u Laćarku pre mesec dana, konačno primetila u kakvom je stanju put, pa je ocenila da je nedopustivo da se 30.000 ljudi iz okoline Sremske Mitrovice svakodnevno muči, jer su poslednji radovi na putu bili pre 15 godina, kada su kamene kocke loše presvučene asfaltom. Novac je za te radove, kako je dodala, obezbeđen. Međutim, iako su uslovi za radove bili idealni, putara nema, a meštani i dalje rizikuju svoje živote.\nPodsetimo, ligaši iz Sremske Mitrovice, ali i poslanici LSV, postavljali su u nekoliko navrata o tom putu pitanja nadležnim ministrima, a poslednji put, 30. jula, predsednik LSV Nenad Čanak zatražio je informaciju lično od ministarke Zorane Mihajlović. Odgovora na pitanje kada će stanovnicima tog dela Srema biti omogućeno da bez problema koriste tu deonicu, nije bilo. Jedini odgovor iz Ministarstva bio je da radovi za taj deo državnog puta nisu ušli u plan „Puteva Srbije“, jer to nije u njihovoj nadležnosti, već da je AP Vojvodina zadužena za tu rekonsturkciju, nakon što osnuje javno preduzeće koje će se time baviti. Međutim, Republika Srbija nikada nije prebacila Pokrajini sredstva za to preduzeće, pa je održavanje puteva drugog i trećeg reda, kojima pripada i put kroz Laćarak, ponovo vraćeno u nadležnost Republike i „Puteva Srbije“.\nA šta da nije na putu za\nMinistarka Mihajlović je, prilikom posete Laćarku, primetila i da je „ovih pet kilometara državnog puta ujedno i jedina direktna veza ovog kraja s Republikom Srpskom“. Dakle, da nije blizu predizborna kampanja i da nije slučajno primetila da je reč o putu koji je direktna veza s Republikom Srpskom, stanovnici tog dela Srema i dalje bi rizikovali svoje živote i živote putnika namernika, gubili zube i amortizere na rupetinama, naveli su sremskomitrovački ligaši i dodali da su džabe uredno plaćali poreze i apelovali. Oni su istakli i da ne mogu svi putevi voditi u Republiku Srpsku. „Budući da u Vojvodini niz putnih pravaca ne vodi u Republiku Srpsku, po toj logici, mnogi od njih ne bi nikada bili rekonstruisani, naročito u periodu između izbornih kampanja. Zato je potrebno da se Vojvodini prebace i nadležnosti i novac za njihovo sprovođenje, pa da o tim putevima sami brinu“, zaključuje se u saopštenju GrO LSV Sremska Mitrovica.


NBA zvezda kupila hotel na Staroj planini - Bizlife.rs\n07:22 Pirot, 24/08/2018\nHotel „StarA“ sa sportskim terenom na Staroj planini, kako tvrde gradske vlasti u Pirotu, prodat je firmi koja je u vlasništvu NBA zvezde Nikole Mirotića.\nMeđutim, zasad o prodaji nema potvrde iz firme Tigar Pirot, koja je bila dosadašnji vlasnik, niti je promenjena vlasnička struktura na APR, ali su u Gradu Pirotu potvrdili promenu vlasnika.\nZamenik gradonačelnika Vidojko Panajotović kaže da se na taj način nastavlja razvijanje turizma na Staroj planini.\n„Drago mi je da je to tako, za nas je bitno da on ne propada. Veoma je bitno za nas kao grad, jer je to jedno od naših najlepših izletišta. Drago nam je i da je kupac Nikola Mirotić, on svako leto dolazi u Pirot, njegova žena je iz našeg sela Slavinje“, rekao je Panajotović.\nInače, prema podacima sa APR, Tigar Pirot je još naveden kao formalni vlasnik, dok je na čelu firme Savinja 3 plus koja je, prema nezvaničnim informacijama kupila hotel, Mohamed Mohsin, prenose Južne vesti.\nHotel „StarA“ nalazi se na 12 km od Pirota u parku prirode na 1000 mnv, a poznat je po tome što je juniorska košarkaška reprezentacije Jugoslavije boravila u njemu u sklopu priprema za Svetsko prvenstvo u Bormiju 1987. godine.\nReprezentaciju je tada vodio Piroćanac Svetislav Kari Pešić, a deo priprema odrađen je na terenu pored hotela koji je specijalno sagrađen za pripremu ekipe za koju su tada između ostalih nastupali Vlade Divac, Toni Kukoč, Aleksandar Đorđević i Dino Rađa.\ninvesticije hotel stara planina Pirot nba mirotic


Novi Sad čeka novi projekat primarne separacije komunalnog otpada - GRENEF\nJKP „Čistoća“ traži firmu koja će za potrebe preduzeća napisati predlog projekta primarne separacije komunalnog otpada u Novom Sadu. Ovaj predlog projekta treba da bude osnov da „Čistoća“ za 2019. godinu predloži Gradu izmenu programa sakupljanja otpada, naročito u oblasti primarne separacije. Primarna separacija otpada je, inače, zakonska obaveza svake lokalne samouprave.\nKoncept separacija otpada\nOsim što bi ovaj dokument poslužio prilikom iniciranja izmena Lokalnog plana upravljanja otpadom, predstavlja i jednu u nizu aktivnosti koje će biti preduzete u sklopu većeg i dugo najavljivanog projekta – izgradnje regionalne deponije za Novi Sad i okolinu (Bačka Palanka, Bački Petrovac, Beočin, Žabalj, Srbobran, Temerin i Vrbas).\nU preduzeću zaključuju da dosadašnji napori da se pokrene primarna separacija komunalnog otpada nisu bili uspešni, te su se aktivnosti svele na sekundarnu separaciju na Gradskoj deponiji. „Pomenuti navodi odnose se na propale pokušaje uvođenja primarne separacije papira i kartona iz 2003, odnosno uvođenje kaveza za sakupljanje PET ambalaže 2010. godine, što je takođe projekat koji, nažalost, nije zaživeo. Bilo je neophodno u projektni zadatak uvrstiti te slučajeve, kako bi se u narednom periodu, pri ponovnom pokušaju širenja projekta primarne separacije u Novom Sadu, imalo u vidu da su raniji pokušaji bili neuspešni“, poručuju za 021 u Čistoći.\nOdabrana firma imaće najviše 180 dana da izradi predlog projekta\nInače, u Novom Sadu se komunalni otpad sakuplja u podzemnim kontejnerima, kontejnerima od 1.100 litara, 1.200 korpi i 70.000 PVC kanti od 120 litara. Čistoća navodi da je u toku 2016. godine na gradsku deponiju deponovano 173.000 tona otpada, od čega je 106.000 tona prikupilo ovo preduzeće. Kroz postrojenje za separaciju otpada, navode u Čistoći, prerađeno je 15.400 tona. „Preradom komunalnog otpada, preduzeće izdvaja korisne sekundarne sirovine, koje se kroz reciklažu ponovo vraćaju u upotrebu“, navodi se u konkursnoj dokumentaciji.\nInače, u Novom Sadu nije uspostavljen ni sistem sakupljanja ambalažnog otpada (pet ambalaža, metalne gvozdene i aluminijumske limenke i staklene boce).\nPodsetimo, preduzeće je u novembru prošle godine započelo pilot-projekat primarne separacije otpada u centru grada, a koji je završila u novembru ove godine. Nakon godinu dana, navode za 021 u Čistoći, rezultati su dobri.\n„Izuzetno smo zadovoljni pilot-projektom primarne separacije otpada koji je sproveden u širem centru Novog Sada. Građani su odlično prihvatili ovaj projekat i procenat reciklabilnog otpada koji je odnošen posebnim kamionima na deponiju je povećan u odnosu na period pre početka pomenutog pilot-projekta za skoro trećinu. Taj rezultat je odličan i jasno ukazuje na uspeh pilot-projekta i potrebu da se koncept primarne separacije dalje širi. Radujemo se njegovom nastavku i širenju na ostale delove grada“, navode u preduzeću. Rezultati pilot-projekta na raspolaganju su firmi koja se bude uhvatila posla izrade predloga projekta primarne separacije.\nJedan od razloga zbog kojih je Čistoća odustala od ranijih namera da uvede primarnu separaciju otpada je i pojava neregistrovanih sakupljača sirovina, koji su devastirali kontejnere i krali izdvojeni otpad. To je stvaralo velike troškove za preduzeće. Međutim, kako je 021 ranije pisao, Čistoća je zbog zaštite imovine (podzemnih kontejnera) u junu izdvojila šest miliona dinara za dve firme, čiji poslovi su patroliranje gradom i nadzor kontejnera, kao i sprečavanje ispisivanja grafita, lepljenja plakata po kontejnerima…\nUkratko, sve ono što je u nadležnosti komunalne policije, koja, tvrdili su u junu u Čistoći, nema kapacitet da obavlja ove poslove. Burne reakcije zbog uvođenja firmi u posao čuvanja kontejnera imale su brojne organizacije i udruženja, a reagovao je i Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić.\nNa pitanje da li Čistoća planira da nastavi da angažuje privatne firme da čuvaju kontejnere i time ih uvede u projekat primarne separacije otpada kao faktor bezbednosti imovine, u preduzeću nisu odgovorili.\nInače, Lokalni plan upravljanja otpadom, čija izmena se planira, dokument je kojim se, na osnovu zakona i strategije upravljanja otpadom, uređuje ova oblast. Donosi se na period od 10 godina, a razmatra na svakih pet godina. Čistoća navodi da Grad Novi Sad jeste usvojio strateška dokumenta kao što je program zaštite životne sredine i strategije održivog razvoja, ali ne realizuje planiranom dinamikom aktivnosti na izgradnji regionalnog centra za upravljanje otpadom, niti je urađena revizija lokalnog plana.\nPredlog projekta trebalo bi da sadrži i podatke o količini otpada vrsti otpada, načine uvođenja novog programa sakupljanja otpada, broj radnika, vozila i mašina, opremu, finansijske efekte i, konačno, rešenja za primarnu separaciju.\nNakon što se okonča postupak javne nabavki, odabrana firma imaće najviše 180 dana da izradi predlog projekta.\nU Srbiji 6 postrojenja za proizvodnju energije iz biomase\nPromo22 sata ranije\n70 novih projekata za razvoj infrastrukture\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović najavio je 70 …\nTILT- nova dimenzija posmatračnice (Video)\nPopeti se na vrh najviše zgrade u gradu više nije …


Ekologija krči put građanskim borbama u regionu - Autonomija\nAktivisti, pokreti i građanske inicijative u regionu spremni su da naprave mreže i povežu se kako bi koristili međusobna iskustva u borbama koje vode, a koje su uglavnom iste za sva društva na Zapadnom Balkanu, ne bi li prepisivanjem rešenja ili zajedničkim snagama našli rešenja na pitanja koja region opterećuju decenijama unazad i konačno pokrenuli promene, ističu sagovornici Autonomije.\nAktivisti iz država postjugoslovenskog regiona, koji su učestvovali na regionalnom skupu o angažovanim medijima i mogućnostima njihove saradnje sa angažovanim građanima u organizaciji Evropskog fonda za Balkan, složni su u oceni da ekologija može biti taj prvi korak u povezivanju jer zagađenje, smeće, otimanje reka i planina ne poznaje državne granice, a mišljenja su i da bi pobeda u ekološkoj borbi zasigurno vodila daljem učvršćivanju regionalnih mreža aktivista u drugim oblastima. Ono gde se razilaze u ocenama jeste rok u kom bi to moglo da se ostvari.\nNikola Arsenić iz pokreta Kreni-promeni za Autonomiju precizira da već postoji solidarnost po nekim pitanjima na Balkanu, podsećajući kako je taj pokret u borbu sa kompanijom Rio Tinto ušao nakon konsultacija sa organizacijom iz Rumunije koja je na sličan način pobedila rudarsku kompaniju zainteresovanu za eksploataciju zlata, a da je slično učinjeno i prilikom izmena Zakona o vodama, gde je inicijativu predvodio RERI, po ugledu na organizaciju iz Slovenije.\nNina Pantović: Prava mala škola demokratije\n„Čini se da je ta solidarnost sve veća, kako postoje slični problemi koji se rešavaju, kako smo na sličnom geografskom području. Ako ima rudnika u Srbiji, onda je vrlo verovatno da će na 200-300 kilometara u Bosni biti mogućnost da se otvori rudnik i tu je sjajna mogućnost da ljudi razmene iskustva i da vidimo kako zajedno možemo da dobijemo tu borbu“ istakao je Arsenić podsetivši da su u svojoj borbi koristili kontakte i iskustva i van evropskog kontinenta, sa Madagaskara ili Indije.\nAzra Berbić, novinarka i pravnica iz Kaknja, smatra da prostor i resursi za regionalnu saradnju već postoje, ali da je problem što su aktivisti usmereni na rešavanje svakodnevnih problema u svojim zajednicama jer države i sistemi ne rade dovoljno, zbog čega su građani često primorani da preuzimaju uloge državnih institucija.\n„Onda se ne stižemo fokusirati na adekvatan način na tu regionalnu saradnju koja bi nam donela mnoge benefite – pre svega bili bismo mnogo snažniji, mnogobrojniji, i u zagovaranju i donošenju odluka bili bismo mnogo jači“, ističe ona. Podseća da je u prošlosti u regionu bilo i uspešnih i neuspešnih pokušaja saradnje, a kao dobar primer navodi organizacije koje se bave kulturom sećanja.\n„Poslednjih godina, kako taj ekstremni nacionalizam raste i kako se nekako u fokus stavlja ta ratna retorika, mislim da ta saradnja samo još više jača. S druge strane, u poslednjih dve godine videli smo da se ekološki aktivisti u velikoj meri oslanjaju jedni na druge, i u državi i u regionu“, kaže Berbić napominjući kako je čak i u Bosni, koja je podeljena po brojnim osnovama, uspostavljena Koalicija za zaštitu reka BiH koja sjajno funkcioniše.\n„Cilj toga zaista jeste da budu podrška jedni drugima kada treba i to nije podrška samo na društvenim mrežama nego zaista da se ode na teren, da se vidi kakva je nečija situacija i onda da se zajednički razmenjuju iskustva, da se pruža pomoć. Čak i da se dele informacije o donatorima jer se aktivnosti moraju finansirati“, navela je ona. Berbić podseća da je većina ljudi u ekološke pokrete u regionu ušla potpuno sama i bez ikakvog prethodnog znanja.\nAgon Malići, dugogodišnji aktivista iz Prištine, koji poslednjih nekoliko godina živi u Tirani, za Autonomiju podseća da je radio na više različitih združenih projekata u odnosima Kosovo-Srbija poput tranzicione pravde, albansko-srpskog dijaloga, da poznaje ljude koji su uključeni u to i da međuregionalna saradnja nije bez presedana.\nAgon Malići: Nacionalistički diskurs nas guši\n„Na Kosovu su jedini zajednički, multietnički protesti bili oni ekološki, za zaštitu reka jer su to problemi sa kojima se svi suočavaju. I možemo videti sa ovog sastanka da je mnogo zajedničkih izazova, kada govorimo o ekologiji, obično su to prekogranična pitanja. Ako pričamo o organizovanom kriminalu i vladavini zakona, to je takođe prekogranično, tako da pošto su uzroci problema regionalni onda i odgovor mora biti regionalan, a civilno društvo je očigledno polazna tačka za to“, ocenjuje Malići.\nAktivistkinja organizacije KOD iz Podgorice, Nina Pantović, za naš portal napominje kako je ekologija, odnosno ekološki aktivizam, prava mala škola demokratije jer na tim pitanjima ljudi jasno osećaju da se njihov glas nešto računa i da mogu nešto da urade. Za razliku od ostalih tema po pitanju kojih, kaže ona, u Crnoj Gori uglavnom preovlađuje apatija i mišljenje kako se ne može postići ništa jer neko drugi odlučuje.\n„Kad im uzmete reku kraj koje oni žive, iz koje napajaju stoku i njive, u njima se budi revolt i tu kreće demokratija – da se oni pitaju. I da njih nije bilo, ta reka bi otišla u cevi ili nešto slično“, navodi Pantović. Ona ocenjuje i da priroda sada nije u fokusu političarima pa zbog toga građani uspevaju nešto da promene u toj oblasti, ali će tek eventualnim konkretnim koracima – poput hapšenja odgovornih – većina, prema njenim rečima, shvatiti da svako može da se skine s vlasti i da je moć prolazna. Ipak, Pantović očekuje da prođe još nekoliko godina dok se ne uspostavi ozbiljna regionalna mreža aktivista koji će sarađivati otvoreno, bez straha i rezerve.\n„U narednih sedam-osam godina očekujem da će se ovaj obrazac odbrane reka, livada, planina, odraziti i na odbrani pravosudnog sistema, na odbranu ljudskih prava, na odbranu prava na ravnopravnost, na jednaku šansu za posao. Isto tako će ljude to dodirnuti kao što ih je dodirnula neka priroda“, rekla je Pantović.\nIako su regionalno aktivisti do sada sporadično sarađivali, nedoumica je da li eventualni uspesi u ekološkoj borbi povećavaju broj aktivista i samim tim i njihove domete ili je to prvi korak ka povećanju njihovog broj, ne bi li se onda masovnim angažmanom zabeležili i neki konkretni pomaci. Arsenić ističe da je broj aktivista i građana koji se priključuju različitim inicijativama već u porastu, podsećajući da su se potpisi za inicijativu za zabranu iskopavanja litijuma prikupljali na 70 lokacija širom Srbije, a da je pre dve godine taj posao za drugu inicijativu rađen na tridesetak lokacija.\n„To pokazuje da se stvarno širi ta svest o problemima, ne samo zagađenja, jer ogroman broj ljudi kada dođe na štandove pita šta je sledeće. Jedan deka je rekao: ajmo, pišite te zakone, da građani predlažu, neće moći sve da odbiju. I u pravu je, što više organizacija bude ulazilo u te inicijative, to će biti efektnije“, ističe on.\nNikola Arsenić: Solidarnost je sve veća\nAzra Berbić ocenjuje da neke jače saradnje do sada nije bilo jer ljudi nisu bili do te mere napadnuti, te da su ekološki protesti zapravo odbrana dostojanstva običnog malog čoveka.\n„Ljudi su ovde traumatizovani ratom i svime što se dešavalo i pre i posle toga. Mi to često u BiH kažemo – zaista smo živeli pod parolom samo da se ne puca, onda su ljudi bili spremni tolerisati mnogo toga samo da bi živeli, odnosno preživljavali mirno. Sad, kada vi dođete na njihove kuće, na njihove njive, uništavate njihov vazduh, njihova deca oboljevaju, kad zaista shvate tu konekciju između bahatih i pohlepnih investitora koji su uvek imaju snažne veze sa političarima, onda jedina opcija ostaje da se ujedine“, ističe ona.\nNina Pantović smatra da se veći uspesi u prekograničnoj saradnji ne mogu ostvariti bez da se države umešaju i olakšaju je u domenu svojih nadležnosti.\n„Neke kratkotrajne akcije mogu da uspeju, ali neke trajne regulacije, kao na primer na reci Lim gde smeće iz Crne Gore ide u Srbiju i tamo stvara ogroman problem, to mora da se reguliše u državama da bi ta prekogranična saradnja mogla da se onda proširi“, smatra ona. Kada je u pitanju saradnja Srbije i Crne Gore, Nina Pantović očekuje da se ona intenzivira nakon što se spuste trenutne nacionalne tenzije, ističući kako su pogranične opštine često povezane trgovinom, rodbinskim i drugim vezama.\nMalići upozorava da u regionu postoji problem nezainteresovanosti za dešavanja u komšiluku jer se još uvek većinski živi u nacionalnim kontekstima, vode se nacionalne politike, mediji su nacionalni, a kod Albanaca postoji i ta jezička barijera zbog koje se ne osećaju kao deo tog jedinstvenog prostora.\n„Uvek gledamo prema Briselu a ne u neposredni komšiluk za inspiraciju, za ideje i saradnju, ali mislim da smo u ovom kontekstu, gde smo vezani kao region hteli to ili ne jer nas Evropa vidi kao Zapadni Balkan, razvili novi identitet, ne sopstvenom voljom, i primorani smo da sarađujemo“, kaže Malići. Podseća da su i trgovina i turizam u porastu, ali da su nerešena bilateralna pitanja velika prepreka koja opterećuje i zaseni svaku pozitivnu vest i novouspostavljenu saradnju.\n„Dovoljna je jedna izjava Vulina da ljudi ne požele da sarađuju i da se samo vrate u rovove i na diskurs ‘onih drugih’ i drugačijih, da zaborave na te praktične, svakodnevne probleme koji su zajednički i koji nemaju nikakve veze sa nacionalističkim projektima“, smatra Malići.\nEkološka borba protiv korupcije\nAzra Berbić ističe da borba za ekologiju između ostalog jeste i borba protiv korupcije, jer u svim državama regiona postoji duboko ukorenjen koruptivni sistem koji dozvoljava pojedincima da eksploatišu prirodne resurse.\n„S druge strane, mislim da je i na drugim nivoima moguća saradnja. Čak i te manjinske zajednice, LGBT, iako generalno javnost to ne razume i nema jasne podrške, ali te zajednice u regionu imaju sjajnu saradnju i podržavaju jedne druge“, ističe Berbić. Ona podseća i da je proces suočavanja s prošlošću još uvek aktuelan jer su države odbijale da se sistematski na adekvatan način suoče i izbore s njim.\n„U nekim državama su oni u manjini i tim aktivistima, videli smo prošle jeseni u Srbiji, zaista treba podrška. Oni su sami u mnogo težem položaju od ljudi koji su, recimo, u Sarajevu, tako da u tom smislu zaista mislim da mora postojati podrška, a pogotovo razmišljajući o našoj budućnosti“, navodi ona podsećajući da se političari u regionu samo deklarativno zalažu za pristupanje Evropskoj uniji.\nAzra Berbić: Svi manje ili više živimo u autokratijama\n„Ako ne žele, to zaista mora podrazumevati našu veću saradnju, baš onako kako naši političari, kad imaju zajedničke interese, sarađuju. Kao što kriminalci sarađuju i ne poznaju granice. Kriminalci najbolje sarađuju uz podršku sistema, da se ne lažemo“, istakla je Azra Berbić. Ona ocenjuje da je najveća prepreka saradnji u regionu to što svi manje ili više živimo u autokratijama, a glavni cilj autokratije je, dodaje ona, da stvori spoljnog neprijatelja kako bi ljudi svoje nezadovoljstvo, koje im je zapravo kreirala vlast, usmerili na njega.\n„Mi usmeravamo svoju ljutnju i frustraciju na tog nekog stranog neprijatelja, kojeg zapravo ne znamo, ne razmišljajući da ti ljudi imaju iste borbe kao i mi. Mi smo indoktrinirani tim huškačkim retorikama baš zato da se ne okrećemo jedni ka drugima, nego jedni protiv drugih. Da ne shvatimo da imamo zaista zajedničke probleme, zajedničke borbe, da su svi ti naši politički lideri međusobno svađaju da bi zapravo ostali na tim pozicijama jer nemaju jasne vizije i ne rade konkretne stvari da nama pomognu i povećaju kvalitet života“, istakla je ona.\nI Agon Malići smatra da društva prvo moraju da pobede sama sebe, odnosno svoje unutrašnje probleme da bi mogla da krenu u rešavanje zajedničkih problema sa komšilukom. Koliko god bi, kaže, voleo da je optimista, skeptičan je prema mogućnosti da ekologija sama zatrpa nacionalističke rovove.\n„Moramo i dalje da vodimo te nacionalističke bitke unutar domaćih društava. Ne verujem da ćemo moći da postignemo mnogo više ako prvo ne promenimo sopstveno društvo i političku klimu učinimo boljom, da ljudi mogu da normalno dišu. Jer sa sadašnjom političkom klimom koja sve gura u nacionalistički diskurs zaista je teško da ljudi probiju tu barijeru, barem kada je u pitanju albansko-srpski odnos, gde je nerazumevanje i nedostatak znanja o drugom daleko veće nego u ostalim postjugoslovenskim republikama“, ističe Malići.\nDalibor Stupar (Autonomija, fotografije: Damjan Spasojević, naslovna: Azra Berbić/Twitter)\naktivisti | mediji | skup | Tirana


Stoltenberg: Srbija ostaje cenjen partner - Sputnjik Srbija\n06:18 26 Maj 2020\n10:47 05.12.2018 Preuzmite kraći link\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izjavio je, uoči današnje rasprave o Zapadnom Balkanu u okviru sastanka ministara spoljnih poslova, da Srbija ostaje cenjeni partner.\n„Srbija ostaje cenjen partner. NATO takođe u potpunosti podržava dijalog Beograda i Prištine. Ovo je od ključnog značaja za mir i bezbednost u regionu“, kazao je Stoltenberg.\nStoltenberg je istakao da su bezbednost i stabilnost Zapadnog Balkana najvažniji za NATO, prenosi Kliks.\n„Imamo čvrste veze sa svim zemljama u regionu. Pozdravljam proceduru koja se sprovodi u Skoplju u vezi sa implementacijom ugovora i radujem se što ćemo dočekati 30. članicu NATO-a kada se završe procedure“, rekao je generalni sekretar Alijanse.


Ford povećao prodaju za 40 procenata - AUTOMOBILI\n21/04/2021 10:49:16 AM\nNASLOVNA / VESTI / Ford povećao prodaju za 40 procenata\nGrand motors je u 2015. prodao 1.504 Fordovih modela u Srbiji i Crnoj Gori, što je rast od čak 40 odsto u odnosu na 2014, objavila je danas ta kompanija. Predstavnik Grand motorsa za medije, koji je zastupnik, serviser i uvoznik za marke “ford”, “lend rover”, “jaguar”, “infiniti”, “volvo” i “mazdu u Srbiji i CG, Maja Babić rekla je za Tanjug da je ova kompanija tako zauzela značajno mesto na srpskom i crnogorskom tržištu.\n“Uspeli smo kod Forda da povećamo prodaju čak za 40 odsto u odnosu na 2014. godinu”, rekla je Babić na predstavljanju rezultata, najavljujući u 2016. dosta noviteta kada je reč o Fordu. Podsetila je da je legendarni “mustang” od prošle godine počeo da se proizvodi i u Evropi, dok se pre toga proizvodio samo u SAD.\nKako kaže, tu je i novi “s max” i novi “edge”, pošto je Ford odlučio da započne prodaju novog modela “edge” i u Evropi, koji se ranije takođe prodavao samo u SAD. “Kod Infinitija će najznačajniji automobil biti “Q30″, koji će se pojaviti na Sajmu automobila i naravno Volvo sa novim S90, a od prošle godine XC90 beleži odličnu prodaju i proglašen je za automobil godine na svetskom nivou”, kazala je Babić.\nOna je dodala da je “ford rendžer”, takođe, ostvario fenomenalnu prodaju, dostižući maksimum u prodaji od njegovog postojanja.\nTagoviAutomobili FORD grand motors povecanje prodaja trziste\nPrethodno Nekoliko Fiat Toro pikapova snimljeno u Brazilu\nSledeće Test: Ford Mondeo Estate 2016 [Video]


Rim i Pariz ne primaju Tunižane\nItalijanska Obalna straža često presreće brodove kojima stanovnici Severne Afrike beže od sukoba u svojim zemljama\nItalija i Francuska dogovorile su se da sprovode zajedničke patrole koje bi zajednički sprečavale ulazak emigranata iz Tunisa.\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova, Roberto Maroni, objavio je to danas posle sastanka sa francuskim kolegom Klodom Geanom, u Milanu.\nDve zemlje su se do nedavno prepirale oko toga kako da izađu na kraj sa hiljadama imigranata, pretežno iz Tunisa, koji se ilegalno iskrcavaju na italijansko ostrvo Lampedusa, većinom se nadajući da će se dokopati Francuske.\nItalija je odlučila da tim ljudima odobri privremene, takozvane "humanitarne" dozvole boravka, koje bi im omogućile da slobodno putuju u Francusku i druge evropske zemlje šengenskog viznog područja. Ali Francuska kaže da će ostanak biti odobren samo onima koji imaju neophodna dokumenta i finansijska sredstva.\nOd izbijanja nasilja u zemljama Severne Afrike oko 25 hiljada imigranata bez dokumenata iskrcalo se u Evropi. Očekuje se da će pitanje imigracije biti jedna od najvažnijih tema razgovora između francuskog predsednika Nikole Sarkozija i italijanskog premijera Silvija Berluskonija, kasnije ovog meseca.


Brnabić: Evropske integracije ostaju prioritet | EurActiv Serbia\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je 28. decembra u Narodnoj skupštini da je vlada koju vodi proevropska i da evropske integracije ostaju strateški prioritet Srbije, ali i da, po njenom mišljenju, sam pristup Evropskoj uniji zavisi pre svega od zemalja članica.\nGovoreći o predloženim zaključcima na Izveštaj Evropske komisije za 2020. godinu o kojima raspravljaju poslanici, Brnabić je istakla da vlast pažljivo analizira svaki izveštaj o napretku i trudi se da u evropske integracije ide "najbrže, ali i najkvalitetnije što može".\nU predlogu zaključka koji je predsedniku parlamenta podnelo 15 poslanika, Skupština Srbije konstatuje preporuke Evropske komisije i "pozdravlja napore Vlade Srbije preduzete u cilju ispunjavanja kriterijuma za članstvo u EU".\nNavodi se i da će parlament "ostati aktivno uključen u drugu fazu međustranačkog dijaloga", uz posredovanje Evropske unije, radi postizanje međupartijskog i društvenog konsenzusa o pristupanju EU.\nOvo je prvi put da Narodna skupština razmatra izveštak EK.\nPremijerka je navela da treba ispuniti sve što je potrebno, doneti zakone i strategije, ali da je od toga važnije "suštinski menjati stvari".\n"Da li će i kada Srbija postati članica EU, na kraju krajeva zavisi isključivo od volje i političke spremnosti država članica EU, ali naš posao je da se reforme koje implementiramo na evropskom putu odražavaju na kvalitet života građana Srbije", rekla je premijerka.\nBrnabić je dodala da evropske integracije počivaju na tri stuba, od kojih je prvi ekonomija i da je tu urađeno najviše.\n"Drugi stub je reforma javne uprave koja se suštinski svodi na uvođenje elektronske uprave" rekla je Brnabić.\nKao treći stub istakla je vladavinu prava i najavila da će se Vlada Srbije time naročito baviti.\nBrnabić je rekla da je u toj oblasti dosta toga ispunjeno, Skupština je usvojila Kodeks ponašanja poslanika, izabran je Poverenik za zaštitu ravnopravnosti, izabrani su članovi Državbog veća tužilaca.\nPremijerka je dodala da je ministarka kulture i informisanja Maja Gojković povukla sve sudske postupke protiv medija, usvojen je Akcioni plan za sprovođenje Medijske strategije, formirana je Radna grupa za bezbednost novinara.\nKada je reč o izbornim uslovima, takođe je formirana radna grupa za implementaciju preporuka ODIHR,rekla je Brnabić ali i dodala da je ponosna kakvi su bili izborni uslovi na poslednjim izborima jer su kako je rekla "bili mnogo bolji nego 2012. godine".\nPremijerka je navela da je Srbija spremna za nastavak dijaloga sa Prištinom ali da će nastaviti da insistira na formiranju Zajednice srpskih opština.\nBrnabić je zahvalila partnerima iz EU koji se trude da grade poverenje i pomažu celom zapadnom Balkanu da se približi EU u procesu integracija.\nPoslanici će razmotriti zaključke na izveštaj EK, a glasanje je najavljeno za 29. decembra.


Saopštenje Udruženih građanskih pokreta povodom uredbe Vlade RS o jednokratnoj pomoći građanima u iznosu od 100 evra • ZRENJANIN DANAS\nSaopštenje Udruženih građanskih pokreta povodom uredbe Vlade RS o jednokratnoj pomoći građanima u iznosu od 100 evra\nBy Redakcija on 27 априла, 2020\nČlanice Udruženih građanskih pokreta izražavaju zabrinutost povodom uredbe koju je usvojila Vlada Republike Srbije u pogledu načina na koji bi se delila državna pomoć u iznosu od 100 evra. Obaveza prijavljivanja za ovu pomoć svih građana osim penzionera i socijalno ugroženih ukazuje na neozbiljnost procedure i podložna je manipulacijama. Obrazloženje koje su dali ministar Mali i predsednik Vučić da su mnogi izjavili da neće uzeti novac takođe je neozbiljno i više priliči čaršijskoj priči, nego vođenju državnih poslova i dobroj državnoj upravi. Odricanje ili prihvatanje državne pomoći ne može se pretpostavljati na osnovu poziva telefonom ili njegovog izostanka, niti je način kojim se poštuje dignitet građana. Takođe, izražavamo bojazan da je na ovaj način nemoguće ispratiti tokove novca, te je nemoguća provera tačnosti podataka o podeli pomoći.\nZahtevamo da država uspostavi jasne kriterijume podele koji su lako proverljivi. Smatramo da u dodeli pomoći mora biti načinjena razlika između različitih socijalnih kategorija i da najviše iznose jednokratne pomoći treba da dobiju građani koji su ekonomski najugroženiji, dakle oni sa malim primanjima ili bez primanja, te da je za te građane iznos od 100 evra nedovoljan da sanira štetu gubitka posla ili značajnog dela zarade usled epidemije. Smatramo, takođe, da je podela ove pomoći i sama po sebi simbolična i deo predizborne kampanje predsednika Vučića. Srbiji je potreban ozbiljan ekonomski program i strategija za izlazak iz recesije koja neminovno sledi, a koja je pospešena nizom neselektivnih i nevizionarskih mera tokom dosadašnjeg trajanja vanrednog stanja.\nTakođe, smatramo nedopustivom podele koje je predsednik Republike načinio i podstrekao tokom vanrednog stanja. Politika podela građana i širenja netrpeljivosti mora prestati. Svojim postupcima i izjavama u toku vanrednog stanja, predsednik države konstantno vodi računa o svom ličnom interesu pospešujući urušavanje institucija države i podele u društvu.\nLokalna alternativa Vrbas, Samo lokalno Bečej, Pravo na pravo Niš, Građanski preokret Zrenjanin, Jasno i glasno Požarevac


Crnogorci otimaju Bilećko jezero\npetak, 26 oktobar 2007 06:46\nVjerovatno po uzoru na Hrvatsku, čija Elektroprivreda godinama uzurpira hidropotencijale Buškog jezera i susjedna Crna Gora sprema se na sličan potez.\nTakođer, opet po uzoru na priču o Buškom jezeru, vlasti BiH i o ovom problemu nemaju nikakvih informacija, niti se spremaju na bilo koji način reagirati na najave koje stižu iz Crne Gore, piše San.\nNaime, prije tri dana Ministarstvo za ekonomski razvoj Crne Gore odabralo je beogradski "Energoprojekt-Hidroinženjering" kao najpovoljnijeg ponuđača na tenderu za izradu idejnog rješenja za gradnju hidroenergetskog izvora na Bilećkom jezeru...\nOvo je samo prvi korak u ranije najavljenom projektu gradnje hidrocentrale koja bi koristila vodu iz Bilećkog jezera. Predstavnici Vlade Crne Gore vjeruju da bi izgradnjom hidroelektrane na Bilećkom jezeru značajno ublažili deficit električne energije u Crnoj Gori. Oni tvrde također da se između 20, a po nekim procjenama i 40 posto ovog jezera nalazi na teritoriji te države, te shodno tome Crna Gora ima pravo da koristi njegov hidropotencijal.\nO svim ovim planovima niko u BiH nije zvanično upoznat, iako se potencijalno cijela ova priča može pretvoriti u krupan međudržavni problem.\nU Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, koje je na državnom nivou jedino barem donekle nadležno za energetiku, kažu da će stav o ovom pitanju zauzeti tek kada do njih o cijelom projektu dođu zvanične informacije od njihovih crnogorskih kolega. Za sada takvih vijesti od službene Podgorice nema.\nSpor oko plaćanja\nViše informacija nemaju ni u Općini Bileća čiji načelnik Miladin Samardžić za "San" kaže da je sa Crnom Gorom oko jezera i ranije bilo dosta spornih pitanja koja nikada nisu rješena. Načelnik tvrdi da se prema dokumentaciji kojom raspolaže "Elektroprivreda RS" koja sada koristi vodu spornog jezera za proizvodnju struje, tek nešto oko 15 posto površine nalazi na teritoriji Crne Gore.\nZnam da postoji spor oko plaćanja nadoknade Opštini Nikšić koja ne prihvata iznos koji je prema našem zakonu određen da se plaća za potopljeno zemljište. Međutim, o planovima za odvođenje vode iz jezera za neku novu hidrocentralu, u opštini ne znamo ništa i svakako da ćemo tražiti zaštitu ako se nešto počne graditi - kaže Samardžić.\nMinistar energetike, privrede i razvoja RS Rajko Ubiparip kaže da ni entitetska Vlada nema nikakvu zvaničnu informaciju od vlasti Crne Gore da planiraju graditi bilo koji objekat, koji bi koristio potencijale Bilećkog jezera. I on smatra da nije tačno da je više od 15 % jezera na teritoriji Crne Gore, ali je jasan kad kaže da se potencijal Bilećkog jezera ne može koristiti bez preciznog dogovora.\nMi smo spremni da razgovaramo, ali nemamo zvaničnih informacija o tome. Ne želim prejudicirati, ali nekakvi planovi za korištenje potencijala Bilećkog jezera u Crnoj Gori su po meni nerealni i vjerujem da će vlasti RS i BiH znati reagovati ako eventualno nastane neki problem - tvrdi Ubiparip.\nRajko Ubiparip kaže da crnogorsko Ministarstvo energetike još uvijek nije poslalo nikakav odgovor u vezi sa njegovim pismom u kojem je tražio da se Crna Gora izrazi po pitanju gradnje sistema Buk Bijele.


ELEKTRONSKO FAKTURISANJE JE BUDUĆNOST - Biznis Planet - Izrada biznis planova i investicionih projekata\nOn je na predavanju na temu "E-fakture putem kanala za e-bankarstvo", u organizaciji kompanije Halcom, ukazao na važnost usvajanja novog zakona o računovodstvu, jer taj akt predstavlja značajan korak napred u uređenju, razmeni i čuvanju elektronskih računovodstvenih isprava.\n"Regulatorni okvir postoji, a sada je na privrednim subjektima i bankama da prepoznaju uštede koje E-fakture donose i da shvate brzinu i efikasnost ovog načina usluge", obrazložio je Milikić.\nUpitan o prednostima ovog načina poslovanja, Milikić je rekao da će E-fakture doprineti bržem protoku novca, odnosno robe i usluga, što će dovesti i do veće sigurnosti na tržištu.\nPomoćnik direktora Uprave za digitalnu agendu, Sava Savić, predočio je da elektronska trgovina u Srbiji učestvuje sa malim udelom u ukupnoj trgovini, ali da je broj ljudi koji su u maju prošle godine platili robu ili uslugu ovim putem za 220 hiljada veći u odnosu na isti mesec prethodne godine.\n"To pokazuje da je naše tržište veoma perspektivno za razvoj elektronskog poslovanja", ocenio je Savić i dodao da će "uvođenjem E-faktura u poslovanje domaća privreda i preduzeća postati efikasnija, dok će se puno sredstava uštedeti na administraciji".\nPrema njegovim rečima, bitna stavka za razvoj elektronske trgovine i elektronskog poslovanja u Srbiji je i usvajanje zakona o platnim uslugama, čime će se omogućiti funkcionisanje elektronskog novca i brži razvoj "E pejmenta".\nSavić je takođe naveo da je do kraja godine u planu da se donese i zakon o elektronskom poslovanju koji će objediniti sadašnji zakon o elektronskom potpisu, kao i zakon o elektronskom dokumentu čime će čuvanje faktura biti unapređeno.\nPireus banka je postala prva banka u Srbiji koja je uvela sistem potpune elektronske razmene faktura i njihovog plaćanja.


O mleku u martu - Istinomer\n„Sednica Skupštine Srbije o ispravnosti hrane i zdravlju građana biće održana do kraja marta.“\nNakon dosta prašine koja se podigla zbog povišenog aflatoksina u mleku i promene pravilnika kojim dozvoljeni nivo te supstance podiže sa 0,05 na 0,5 μg/kg, zamenik šefa poslaničke grupe SNS najavio je sednicu o ispravnosti hrane do kraja marta. Inače, LDP je još 25. februara 2012. godine zatražio posebnu sednicu o mleku na kojoj bi stručnjaci izneli informacije o njegovoj ispravnosti.\nKonačno, sednica je održana 14. marta, a na poslanička pitanja o temi „Bezbednost hrane u Republici Srbiji i zdravlje građana – standardi i odgovornost za njihovo sprovođenje“ članovi Vlade su odgovarali poslanicima.\nZbog važnosti pokretanja te teme i poštovanja roka Babić dobija ocenu „ispunjeno“.\nParlament skupstina poljoprivreda aflatoksin mleko


Kurs konverzacije engleskog jezika online - popust 40%\nTHE ENGLISH CENTER, UČIMO ONLINE\nProgovori engleski uz popust od 40% i uštedi 20 evra. Konverzacijski kurs engleskog jezika obrađuje teme iz svakodnevnog života i odličan je za širenje vokabulara, jer svaka tema sama po sebi donosi nove reči, kao i gramatičke strukture. Takođe, dolaskom na ove časove pobeđujete tremu i oslobađate se straha od upotrebe jezika. Osim toga, naučićete kako da iznesete svoj stav i mišljenje o određenoj temi.\nNastava se odvija po specijalizovanom planu i programu, osmišljenom od strane predavača sa dugogodišnjim iskustvom. Preduslov za upis na kurs konverzacije je da posedujete predznanje engleskog jezika na B1 nivou.\nNastava se održava online, a kurs traje mesec dana. Početak nastave za novu grupu je u četvrtak, 22. aprila.\nUčite sa najboljima, jer kroz dugogodišnji uspešan rad i saradnju sa brojnim obrazovnim institucijama u inostranstvu izrasli smo u vodeću organizaciju za učenje engleskog jezika u regionu.\nUkoliko Vam je potrebna potvrda o poznavanju stranog jezika više informacija možete da pronađete OVDE\nnastava se održava online jednom sedmično, po dva časa od 45 min.\nza celi kurs sa popustom iznosi 39 evra\nTrenutni nivo znanja engleskog jezika (obavezno)\n← Prijavite se za stipendije univerziteta Sheffield Hallam\nPotvrda o poznavanju stranog jezika →


OHR ODGOVORIO DODIKU “Srpska nema pravo da tumači mandat visokog predstavnika” - Srpskainfo\nOHR ODGOVORIO DODIKU “Srpska nema pravo da tumači mandat visokog predstavnika”\nIz Kancelarije visokog predstavnika (OHR) Valentina Incka najavu odgovorili su na najavu člana Predsjedništva BiH iz RS Milorada Dodika da će na posebnoj sjednici Narodne skupštine RS biti predloženo da se odbace bonska ovlaštenja visokog predstavnika u BiH kao nezakonita i sve posljedice takvih ponašanja visokih predstavnika.\nRepublici Srpskoj ne pripada pravo da se jednostrano povlači iz reformi koje su provedene u okviru Aneksa 4 (Ustav Bosne i Hercegovine), niti joj pripada pravo da ona tumači Aneks 10 (Sporazum o civilnoj provedbi Mirovnog ugovora), tj. mandat visokog predstavnika – naglasili su iz OHR.\nTakođe, podsjećaju da bonska ovlaštenja nisu korištena osam godina, ali učestali napadi na Opšti okvirni sporazum za mir opravdava dalje postojanje ovih ovlaštenja.\n– Stranke, uključujući i one u RS, imale su dovoljno prilika da pokažu da se mogu dogovoriti oko reformi, uključujući i reforme koje su potrebne da BiH izađe iz međunarodne supervizije na putu priključenja Evropskoj uniji. Pored toga, reforme su podržali Upravni odbor Savjeta za implementaciju mira, Savjeta bezbjednosti UN i šira međunarodna zajednica, a ogromna većina je ratifikovana u entitetskim i državnom parlamentu – naveli su iz OHR.\nSTIGAO ODGOVOR Kovačević: Dodik je za godinu dana uradio više nego Ivanić u CIJELOJ KARIJERI\n“OHR LAGAO NA ŠTETU SRBA” Milorad Dodik pred poslanicima ŽESTOKO BRANI SRPSKU\nBORENOVIĆ ODGOVORIO DODIKU “Samo je vaša stranka prenijela sve nadležnosti sa Srpske na BiH”


Vrućine ubijaju produktivnost\nS media\t04.08.2012 08:38\nSvaki drugi zaposleni u Srbiji tvrdi da je rad na tropskim vrućinama, kakve su ovog leta zabeležene u Srbiji, skoro pa poguban za produktivnost na radnom mestu.\nU istraživanju sajta "Infostud" je učestvovalo oko 1.300 posetilaca koji su potvrdili je da vrlo teško podnose vrućine i da se to svakako odražava na kvalitet njihovog rada.\nSkoro četvrtina zaposlenih koji rade na terenu i nisu vezani za kancelariju tvrdi da je na terenu “nepodnošljivo”, dok je nešto malo bolje onima u kancelariji, ali nemaju klimatizovane prostorije.\nIstraživanje je pokazalo i da 15 odsto ispitanika zbog preterano hladnih kancelarija ima glavobolje,\nte i da ne mogu da rade u takvim uslovima. Oko 25 odsto ispitanika potvrdilo je da im najteže pada dolazak i odlazak sa posla, dok u samim kancelarijama ni ne osete letnju žegu.\nKako se navodi, interesantno je da je svaki deseti ispitanik rekao da mu vrućine nimalo ne smetaju.


Mađarska staje na put strancima koji bi da po niskoj ceni toče gorivo - 27.05.2022, Sputnik Srbija\nMađarska staje na put strancima koji bi da po niskoj ceni toče gorivo\nMađarska vlada doneće danas odluku prema kojoj će gorivo po zvaničnim snižeim cenama moći da toče samo automobili sa mađarskim registracijama, najavio je šef... 27.05.2022, Sputnik Srbija\nKako navodi mađarski portal Totalkar, razlog za donošenje te odluke je to što sve više vozača iz inostranstva toči gorivo na mađarskim benzinskim pumpama zbog niskih cena, naročito u pograničnim područjima. Prema navodima vlade u Budimpešti, ova mera će biti doneta zbog sigurnosti snabdevanja domaćeg tržišta. Dodaje se da to ne znači da će automobilima sa stranim tablicama biti zabranjeno da toče gorivo, već će samo moći da ga kupuju po tržišnim cenama. Mađarska vlada je 15. novembra 2021. zamrznula cenu benzina i običnog dizela na iznos do najviše 480 forinti (1,2 evra) po litru, što se ne odnosi na premium goriva.Ta cena je, kako se navodi, najniža u Evropskoj uniji.\nMađarska vlada doneće danas odluku prema kojoj će gorivo po zvaničnim snižeim cenama moći da toče samo automobili sa mađarskim registracijama, najavio je šef kabineta mađarskog premijera Gergeli Guljaš.\nKako navodi mađarski portal Totalkar, razlog za donošenje te odluke je to što sve više vozača iz inostranstva toči gorivo na mađarskim benzinskim pumpama zbog niskih cena, naročito u pograničnim područjima.\nPrema navodima vlade u Budimpešti, ova mera će biti doneta zbog sigurnosti snabdevanja domaćeg tržišta.\nDodaje se da to ne znači da će automobilima sa stranim tablicama biti zabranjeno da toče gorivo, već će samo moći da ga kupuju po tržišnim cenama.\nMađarska vlada je 15. novembra 2021. zamrznula cenu benzina i običnog dizela na iznos do najviše 480 forinti (1,2 evra) po litru, što se ne odnosi na premium goriva.\nTa cena je, kako se navodi, najniža u Evropskoj uniji.


'Važno je graditi puteve, jer s njima dolaze i investitori'\n* 'Važno je graditi puteve, jer s njima dolaze i investitori'\nPredsjednici Srbije i bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska Aleksandar Vučić i Milorad Dodik sastali su se danas i razgovarali o izgradnji puteva između Srbije i BiH, dijalogu Beograda i Prištine, položaju Srba u BiH, obilježavanju godišnjice operacije Oluja i pobjede u Prvom svjetskom ratu, javlja Anadolu Agency.\nVučić je na konferenciji za novinare rekao da će Srbija i RS i ove godine zajedno obilježiti stradanje Srba u operaciji "Oluja" u Hrvatskoj 1994. godine i da će manifestacija tim povodom biti održana u Bačkoj Palanci 4. augusta.\n“Moj uslov za razgovore je nema napada na Srbe. Nema pokušaja zauzimanja teritorije na sjeveru. Nema hapšenja kako vam padne na pamet”, rekao je Vučić i dodao da je briselskim zvaničnicima poslije posljednjih hapšenja Srba rekao da pregovora neće biti ako oni odmah ne budu oslobođeni.\n“RS je trajno opredijeljena za povezivanje Kosova i RS. Mi smatramo da srpski narod ima pravo na svoju potpunu autonomiju. Ne želimo da ugrozimo mir, mi samo želimo da jačamo naše veze kako je to civilizovanim državama i narodima dozvoljeno”, rekao je Dodik.\nVučić je rekao da je važno da Srbija poveže svoju teritoriju sa Republikom Srpskom i Bosnom i Hercegovinom i da je upoznao Dodika sa planovima Srbije da izgradi put Beograd - Sarajevo do mosta na Rači i da stručne službe treba da se dogovore gdje će biti izgrađen most.


NIKOLIĆ: Dinkić neka me se okane\nNIKOLIĆ: Dinkić neka me se okane\n3 decembra 2013\nPredsednik Tomislav Nikolić izjavio da je za „aferu Vršački vinogradi“ odgovoran bivši ministar finansija Mlađan Dinkić i da je ta afera izmišljena.\nOn je objasnio da je cela afera „izmišljena“ kako bi „propala“ njegova poseta Kini, realizovana krajem avgusta ove godine.\n„Mi smo to sve nekako regulisali, odložili rešavanje sa kineskim partnerom, ali, pitajte gospodina Dinkića, ako se usuđuje da govori loše o predsedniku Republike, ko je stvorio problem“, kazao je Nikolić novinarima.\nOn je dodao da Dinkića treba pitati i ko je izmislio uredbu „da u toku dana možete da obavite tri licitacije i da za trećinu početne cene istog dana prodate nekome,ko je to prodao kineskom partneru, ko je dao sve elemente za ugovor, i zašto se sve krilo do pred dva dana pred moju posetu da oni koji su i pravili ugovor da ga ne potpišu“.\nNikolić je kazao i da „cela Vlada zna“ kako je došlo do problema sa prodajom preduzeća Vršački vinogradi kineskom kupcu i upitao da li bi mogao da bude odbijen kupac da je kojim slučajem došao iz neke zapadne zemlje, a ne iz Kine: „Pokušavam da stvorim dobar odnos sa svim državama u svetu i neprijatno je kada imate partnere iz Kine kojima država može da kaže da neće da potpiše ono što je dogovoreno. Pitam se, da je bio partner sa Zapada, da li bi isto njemu rekli?“\nPredsednik Srbije primetio je da Dinkić treba da odgovara pred „nekim drugim organima“ zbog stanja u ekonomiji, a poručio mu je – „da ga se okane“.\n„Zbog svega onoga što se u Srbiji u ekonomiji dešavalo mislim da Mlađan Dinkić treba da odgovara pred nekim drugim organima. Neka se okane toga da pokušava da ‘dohvati’ izabranog predsednika Republike“, zaključio je Nikolić.\nLUKAŠENKO OTKRIO: Koliko je „Iskandera“ i S-400 Minsk kupio od Rusije\nBORIS DŽONSON PRIZNAO: Konzumirao sam kokain i marihuanu


Erdogan o Trumpovoj reakciji na napad u Siriji: On smiruje tenzije u SAD-u - Klix.ba\nSAD se povlače Erdogan o Trumpovoj reakciji na napad u Siriji: On smiruje tenzije u SAD-u\nSAD se povlače\n10.10.2019. u 08:32\nSirija Recep Tayyip Erdogan Donald Trump\nUpozorenja američkog predsjednika Donalda Trampa upućena Turskoj izgovorena su radi smirivanja određenih političkih grupacija u SAD, rekao je danas turski predsjednik Redžep Tayyip Erdogan za turske medije.\n"Smatram da su te riječi izgovorene radi sprečavanja tenzija u određenim krugovima. Trenutno, činjenica da se američke snage povlače iz zone u kojoj se obavlja vojna operacija, pokazuje istinsku namjeru SAD. Poručili su nam da se neće suprotstavljati Turskoj", naglasio je Erdogan, prenosi list "Jeni safak".\nTramp je u svom komentaru o planovima Turske prema Siriji napisao na društvenoj mreži "Tviter" da će potpuno uništiti i zbrisati tursku ekonomiju ukoliko Ankara preduzme bilo kakav postupak koji bi smatrao prelaskom granica nakon povlačenja američke vojske sa sjeveroistoka Sirije.\nAmerički predsjednik je u novoj poruci jučer istakao da će svaki "neiznuđeni ili nepotrebni sukob Turske biti razoran po njihovu ekonomiju i veoma slabu valutu".\nPred početak turske vojne operaicje, Tramp je najavio da planira da se sretne sa Erdoganom u Washingtonu 13. novembra.\nErdogan je jučer izjavio da će cilj ofanzive pod nazivom "Operacija mirno proljeće" biti eliminacija prijetnje Narodne zaštitne jedinice (IPG), milicije sirijskih Kurda, te "Islamske države", kao i omogućavanje povratka sirijskim izbjeglicama iz Turske nakon formiranja bezbjednosne zone.


Nagrađen projekat kompanije Deloitte Srbija | odgovornoposlovanje.rs\nBeograd, 21. decembar 2017. – Projekat kompanije Deloitte Srbija “Putovanje Srbijom kroz vekove”, koji je relizovan u saradnji sa agencijom MullenLowe and Friends, osvojio je bronzano priznanje u kategoriji – Društveno odgovorni projekat u profitnom sektoru, na tradicionalnoj svečanoj ceremoniji koju organizuje Udruženje za tržišne komunikacije Srbije (UEPS).\n“Putovanje Srbijom kroz vekove” predstavlja internet prezentaciju koja je podeljena na pet poglavlja, hronološki poređanih od praistorije do savremenog doba. Iz svake epohe koja je obrađena, izabrani su lokaliteti i predmeti koji imaju izuzetan kulturno-istorijski značaj.\nPrezentacija je predstavljena povodom obležavanja dve i po decenije poslovanja u Srbiji, kompanije Deloitte.\nZa više informacija o projektu, posetite prezentaciju putem linka: „Putovanje Srbijom kroz vekove“.


Silađi: Nadam se da ću biti najbolji strelac prvenstva - SPORTSKI ŽURNAL\nSilađi, koji je u prethodnom kolu postigao dva gola i izbio na čelo liste strelaca Super lige (15 golova), izrazio je nadu da će u tom ritmu nastaviti i u preostala tri meča sezone\nFudbaleri TSC-a u petak gostuju u Novom Sadu ekipi Proletera, s namerom da ostvare još jedan trijumf i učvrste se na četvrtoj poziciji na tabeli Super lige Srbije koja vodi u evropsko takmičenje sledeće sezone.\n- Želimo da uzmemo tri boda, da obezbedimo to četvrto mesto koje vodi u Evropu i potpuno smo spremni za petak - rekao je napadač TSC-a Vladimir Silađi, prenosi klub.\n- Ovde je sve profesionalno, na vrhunskom nivou i sasvim sam siguran da ćemo biti spremni za meč u petak.\nSilađi, koji je u prethodnom kolu postigao dva gola i izbio na čelo liste strelaca Super lige (15 golova), izrazio je nadu da će u tom ritmu nastaviti i u preostala tri meča sezone.\n- Nadam se da ću sačuvati i tu poziciju i biti najbolji strelac prvenstva.\n- Mi idemo na pobedu. Proleter jeste dobra ekipa, moraćemo da se borimo, ali verujem da ćemo iz tog duela izaći kao pobednici - kazao je Babić.\n- Biće to zahtevan meč, ali mi znamo svoj cilj i ništa drugo sem tri boda nas ne zanima. Od prvog minuta jurišamo na pobedu - kazao je Jovanović.\nPosle 27 kola, TSC zauzima četvrto mesto na tabeli Super lige Srbije sa 53 bodova, dok je ekipa Proletera trenutno je 11. na tabeli sa 29 bodova.\nMeč Proleter - TSC igraće se u petak od 18.00 na stadionu Slana bara u Novom Sadu.


Muškarac teško ranjen u Sarajevu - Alo.rs\nMuškarac teško ranjen u Sarajevu\nDrugi ranjeni je zadobio lakše povrede.\nPolicija Bosna, Foto: Printskrin\nMuškarac A. P., koji je teško ranjen u sinoćnoj pucnjavi u sarajevskom naselju Hrasno, hospitalizovan je u Klinici za reanimaciju i anesteziju KCUS i ima veoma teške povrede opasne po život.\nOvo je za Klix potvrđeno iz više izvora koji su naveli da je prilikom napada korišteno automatsko oružje i da je jedan metak A. P. pogodio u predelu grudi.\n- Stanje ranjenog A. P. je veoma teško, nakon što ga je jedan od ispaljenih metaka pogodio u grudi nastupilo je obilno krvarenje. On se trenutno nalazi na intenzivnoj nezi s povredama opasnim po život - rekao je izvor.\nDodao je da je drugi ranjeni A. S. zadobio lakše povrede te da je nakon ukazane pomoći otpušten na kućno lečenje.\nPodsećamo, u pucnjavi koja se dogodila sinoć u sarajevskom naselju Hrasno u ulici Azize Šaćirbegović na broju 122 povređene su osobe A. P. i A. S., a kako je sinoć potvrđeno, napadač je uhapšen. Policijski službenici nastavljaju rad na rasvetljavanju ovog krivičnog dela, a motiv sinoćnjeg napada za sada još uvek nije poznat.\nranjen Sarajevo pucnjava muškarac hospitalizacija region\nUŽIVO ~ ODMAH GOL! Šćekić iznenadio domaću ekipu, Čukarički-Partizan!


eKapija | Srbija se sprema za rizične situacije u aviosaobraćaju\nIzvor: Tanjug | Nedelja, 08.01.2017.| 18:23\nSrbija se sprema za rizične situacije u aviosaobraćaju\nSrbija razvija sistem za krizne situacije u aviosaobraćaju, a među njima su i potencijalni napadi terorista, rečeno je Tanjugu u Evropskoj organizaciji za bezbednost vazdušnog saobraćaja (Evrokontrol), koja smatra da je Srbija napravila značajne iskorake. Naša zemlja je po merama i sistemu koje uvodi među vodećim državama u regionu i zauzima značajno mesto u Evropi, kažu u toj organizaciji.\nTakođe, analitičari ističu da, iako Srbija nije ugrožena od eventualnih napada terorista kao neke zapadne zemlje, ne smemo da se opuštamo i treba da sprovodimo preventivne aktivnosti.\nSavetnik Evrokontrola u Briselu Žarko Sivčev, koji se bavi rešavanjem kriznih situacija, rekao je Tanjugu da Srbija uveliko razvija svoj sistem za krizne situacije.\n- Direktorat civilnog vazduhoplovstva Srbije je u novembru predstavio svoj sistem, a jedna od stvari je da Direktorat uspostavlja bliske kontakte i saradnju sa usko specijalizovanim službama, pošto terorističke napade rešavaju službe bezbednosti - naveo je Sivčev.\nKako je istakao, Direktorat za civilno vazduhoplovstvo Srbije je napravio veoma značajne korake i uspostavio procedure i trenutno se sprema za novu vežbu, s obzirom da Evrokontrol svake godine organizuje simulaciju.\nSivčev navodi da ima malo država, ne samo u regionu, već i u Evropi koje imaju odgovarajuće procedure za različite vrste krize. Evrokontrol ima katalog od petnaestak vrsta kriza, na primer, vulkanski pepeo, terorizam, nuklearne katastrofe...\nOn dodaje da su aktivnosti koje sprovode evropske zemlje dosta šire i izlaze iz okvira evropskog Sporazuma o otvorenom nebu. Sivčev kaže da u slučaju otmice aviona mere peduzimaju nacionalne vlasti, ali i da bi se Evrokontrol uključio u rešavanje situacije.\nUloga te organizacije je da poveže evropsku mrežu vazdušnog saobraćaja, pruži odgovarajuće informacije kako bi moglo brzo da se reaguje, što je bio slučaj nakon terorističkog napada u Briselu, u martu 2016.\nOn, takođe, smatra, da je Srbija dosadašnjim aktivnostima pokazala visok nivo zrelosti u razvoju procedura i pripremama za krizne situacije koje mogu da pogode vazduhoplovstvo.\n- Što se tiče odgovora na terorizam, Srbija je deo sistema koji postoji u Evropi - dodao je Sivčev.\nVojni analitičar Aleksandar Radić je rekao Tanjugu da, u današnje vreme kada su napadi teroristi, nažalost, udarna tema medija skoro svakog dana, "niko ne može da bude optušten, jer bi to bilo nerealno".\n- Kada je reč o zaštiti aviona od potencijalne otmice, tu se jako uznapredovalo, ali nema nekog velikog rizika u Srbiji, niti šire u regionu - rekao je Radić. On ističe da na sreću više nema onakvih otmica kakve su bile uobičajene sedadesetih ili osamdesetih godina 20. veka, ali da su tada naučene skupo plaćene lekcije.\n- Tada su avioni bili primarna meta raznih terorista i ekstremista. Stvoreni su mehanizmi koji su drastično smanjili otmice aviona. One se, ipak, i dalje dešavaju i ima razloga za strah - rekao je Radić.\nOn dodaje da je posle svega što se dešavalo u SAD 2001. godine prinudilo sisteme bezbednosti da dramatično zaoštre mere. Radić je rekao da su aerodromi još uvek osetljiva tačka zbog velike koncentracije ljudi, uprkos tome što su na svim aerodromima vidljive policijske i specijalne snage.\n- Još postoji rizik da će teroristi pokušati da napadnu aerodrom, kao što se to desilo u Briselu i tu se pokazalo da svaka tačka sa puno ljudi može da bude meta. Ako postavite metu na ulaz u avion onda će teroristi napasti ispred, gde još nema barijere - primetio je Radić.\nOn je kazao da se u Srbiji radi isto kao i u drugim zemljama sveta, slede se iste tehnologije i pristupi u zaštiti aviona i putnika i ne može da se kaže da Srbija tu na bilo koji način zaostaje. Radić je istakao da se na beogradskom aerodromu sprovode preventivne mere i kontrolišu putnici i teret.\nIzvršni direktor Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Predrag Petrović je rekao Tanjugu da Srbija nije neposredno ugrožena od terorizma kao što su to neke zemlje zapadne Evrope, pošto u našem slučaju posledice ne bi bile tako velike kao u slučaju, na primer, Francuske i Belgije.\nU Srbiji, ipak, postoje rizici, a to su rast ekstremizma i radikalizma, čemu pogoduje siromaštvo i drugi faktori, naveo je Petrović. On dodaje da je jako teško predvideti teroristički napad, pošto je njegov glavni faktor momenat iznenađenja.\n- U Srbiji rizik od potencijalne otmice nije toliko izražen, ali se ne treba opuštati i treba stalno raditi na preventivi - poručio je Petrović. Poslednji slučaj otmice aviona dogodio se u decembru 2016, kada su putnici i članovi posade libijskog aviona umesto ka Tripoliju preusmereni na Maltu. Otmičari, koji su tražili politički azil u Malti, predali su se i svi putnici su oslobođeni.\nsistem za krizne situacije u aviosaobraćaju\nEvropska organizacija za bezbednost vazdušnog saobraćaja\nkrizne situacije u aviosaobraćaju


Pentagon: Ne nameravamo da obnavljamo Sporazum o PRO s Rusijom - 01.02.2019, Sputnik Srbija\nSjedinjene Američke Države nisu zainteresovane za obnavljanje Sporazuma s Rusijom o protivraketnoj odbrani, izjavio je u petak predstavnik Pentagona Dejvid... 01.02.2019, Sputnik Srbija\n22:29 01.02.2019 (Osveženo: 22:37 01.02.2019)\nSjedinjene Američke Države nisu zainteresovane za obnavljanje Sporazuma s Rusijom o protivraketnoj odbrani, izjavio je u petak predstavnik Pentagona Dejvid Trahtenberg.\nBivše ruske diplomate: Moskva nije nudila Vašingtonu raskid Sporazuma o raketama\n1 Februar 2019, 21:57\n„Ova administracija nije zainteresovana za obnavljanje Sporazuma o PRO ili za uvođenje ograničenja u naše mogućnosti zaštite zemlje. Mene ne inspiriše ideja o tome da smo dužni da ograničavamo naše mogućnosti protiv opasnosti koje primetno rastu i predstavljaju sve veći izazov za nas“, izjavio je Trahtenberg nastupajući u Centru za međunarodna i strateška istraživanja u Vašingtonu.\nOn je dodao da je namera SAD da istupe iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa, objavljena u petak, u skladu s opštom politikom o zaštiti od raketnih pretnji, ali da se ne tiče direktno dejstava SAD u oblasti PRO.\nTrahtenberg je zamenik Džona Ruda, koji na dužnosti zamenika ministra odbrane SAD rukovodi politikom vojnog resora.\nSAD su istupile iz Sporazuma o PRO 2002. godine, objašnjavajući to potrebom da se zaštite od pretnji iz Irana i Severne Koreje. Razmeštanje američkih protivraketnih sistema izaziva ozbiljnu zabrinutost Rusije i Kine, koje smatraju da su takve mere usmerene protiv njih.


Snimatelj Foks njuza ubijen u Ukrajini - Radio Sto Plus\nSnimatelj Foks njuza ubijen u Ukrajini\nSnimatelj američke televizije Foks njuz (Fox News) poginuo je dok je izveštavao o ratu u Ukrajini, saopštila je danas ta televizija.\nKamerman Pjer Zakževski (Pierre Zakrzewski) bio je u pratnji novinara Bendžamina Hola (Benjamin Hall), koji je povredjen kada je u ponedeljak pucano na njihovo vozilo u Horenki, mestu kod Kijeva, izjavila je izvršna direktorka Foks njuza Suzan Skot (Suzanne Scott).\n„Pjer je bio ratni fotograf koji je pokrivao gotovo svaki medjunarodni dogadjaj za Foks njuz, od Iraka preko Avganistana do Sirije“, rekla je Suzan Skot.\nSnimatelj je u decembru dobio nagradu Foks njuza „Nenametljivi heroj“, za „igranje ključne uloge u evakuaciji naših avganistanskih radnika i njihovih porodica posle američkog povlačenja iz Avganistana“, dodala je ona.\nBendžamin Hol, britanski državljanin i dopisnik Foks njuza u Stejt departmentu, i dalje je hospitalizovan u Ukrajini, rekla je ona.\nPjer Zakževski je četvrti novinar ubijen od početka ruske invazije na Ukrajinu 24. februara.\nAmerikanac Brent Reno (Renaud) ubijen je u nedelju u severozapadnom predgradju Kijeva, ukrajinski novinar Jevgenij Sakun poginuo je u bombardovanju televizijskog tornja u Kijevu, a Ukrajinac Viktor Dudar je poginuo tokom sukoba na jugu, saopštile su ukrajinske vlasti.\nDodale su da je više od 30 novinara ranjeno od 24. februara kada je počela ruska invazija na Ukrajinu.


Poljoprivrednici očekuju obećano mineralno đubrivo do 18. januara - Agro TV\npetak, 21.januar 2022\nPočetna Novo Poljoprivrednici očekuju obećano mineralno đubrivo do 18. januara\nPoljoprivrednici očekuju obećano mineralno đubrivo do 18. januara\nPredsednik Udruženja poljoprivrednika “Stig“ Nedeljko Savić rekao je da očekuju da mineralno đubrivo urea dobiju do 18. januara, po obećanoj ceni od oko 80 dinara po kilogramu, a ako ga država ne obezbedi organizovaće proteste.\n– Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović obećao je da će država obezbediti određenu količinu mineralnog đubriva koje neće biti skuplje od 650 evra po toni, odnosno od oko 80 dinara po kilogramu, a ako se to ne obezbedi organizovaćemo proteste – rekao je Savić za Betu.\nOn je dodao da je mineralno đubrivo u aprilu prošle godine koštalo oko 330 evra po toni ili oko 40 dinara po kilogramu i da je za njih prihvatljivo da cena bude 650 evra po toni, odnosno 80 dinara po kilogramu.\nSavić je rekao da mineralno đubrivo sada na domaćem tržištu košta oko 1.000 evra po toni što je za poljoprivrednike neisplativo i neprihvatljivo.\nMineralno đubrivo urea je potrebna za prolećnu prihranu pšenice i drugih poljoprivrednih kultura, a ukoliko bi ta prihrana izostala, prinosi, kako kažu poljoprivrednici, mogu da podbace i za više od 50 odsto.\nSavić je kazao da se za sada ne zna da li će država uspeti da obezbedi celokupnu potrebnu količinu po cenama od po 650 evra po toni ili će da uveze samo deo potrebnih količina kako bi izvršila pritisak na trgovce na domaćem tržištu da smanje cene od 1.000 evra po toni.\nOn je dodao da se plaši da će, ako država ne uveze celokupnu potrebnu količinu uree, domaći trgovci, umesto da smanje cenu, povući određene količine sa tržišta i izazvati veštačku nestašicu zbog čega bi cene još porasle.


Kancelarija za KiM: Dezinfekcija u srpskim sredinama pogođenim poplavama - Radio Kontakt Plus\n10:42, 23.01.2021Izvor: Radio Kontakt Plus\nPomoćnica direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Svetlana Miladinov kaže da su već danima komunalne ekipe na terenu, u mestima koja su najviše poplavljena, u Lepini, Donjoj Gušterici, Lapljem Selu, Kuzminu, Ranilugu...\n„Čim su se stvorili uslovi, krenulo se sa sanacijom posledica poplava, prvenstveno dezinfekcijom. Sada su se stekli uslovi i za crpljenje vode i čišćenje bunara, kako bi se uradila neophodna dezinfekcija odgovarajućim reagensima koje je Kancelarija za KiM obezbedila u saradnji sa Institutom za javno zdravlje "Batut" iz Beograda. Sušači su na terenu i izvlače vlagu iz poplavljenih stambenih objekata. Nakon saniranja, Kancelarija će izdvojiti i sredstva neophodna za dalju normalizaciju života naših građana na ovom prostoru“, rekla je Miladinov, navodi se u saopštenju Kancelarije za KiM.\nPovršine i objekti kontaminirani usled izlivanja reka i bujičnih tokova, tretiraju se rastvorom hlora, a radnici iz komunalnih preduzeća, uz upotrebu mehanizacije odvoze na deponije otpadni materijal koji je ostao nakon povlačenja reka sa navedenih područja, navedeno je u saopštenju.\nTagovi: SrbiKancelarija za KiMKosovoPomoćPoplave


U Trebinju uskoro gradnja stanova za 35 mladih bračnih parova – Haber.ba\nU Trebinju uskoro gradnja stanova za 35 mladih bračnih parova\nKako bi zadržali što veći broj mladih ljudi u Trebinju, iz Gradske uprave su najavili gradnju stambene zgrade za mlade bračne parove, sa subvencioniranom cijenom kvadrata koja bi trebala iznositi 1.000 KM, uz PDV.\nPrema riječima zamjenika gradonačelnika Trebinja, Mirka Ćurića, početak izgradnje je predviđen za april ili početak maja, a još se traga za optimalnim modalitetom te preciznijim definiranjem uslova i procedura.\n“Zgrada će se graditi u užem centru grada, na prostoru kompleksa bivše kasarne, a trebalo bi da ima 35 stambenih jedinica. Grad Trebinje kao organizator aktivnosti treba da uveže zainteresovane mlade bračne parove, kreditora i izvođača radova, osigura olakšice, preuzme dio obaveza i rizika kako bi cijena stambenog kvadrata bila jeftinija od tržišne”, kazao je Ćurić…\nU toku je priprema rada na javnom pozivu koji bi trebao biti gotov do 15. februara, nakon čega će se pristupiti raspisivanju tenderske procedure i gradnji.\n“Iako su na do sada osmišljenom javnom pozivu moguće izmjene, osnovi istog već su poznati. Uz cijenu kvadrata koja bi trebalo da iznosi oko 1.000 KM plus PDV, mladi bračni par neće imati pravo promjene vlasništva nad nekretninom, najvjerovatnije u narednih 10 godina, kako ne bi došlo do neželjene situacije da ljudi počnu da trguju tim stanovima. Također, parovi koji imaju ukupna primanja više od 1.700 KM vjerovatno neće moći da apliciraju za te stanove”, kazao je Ćurić.\nTeme:fbia, gradnja, izdvojeno, mladi bračni parovi, promo, stanovi, Trebinje


Izvor: Vesti-online.com, 09.Feb.2019, 01:58\nKada smo se najmanje nadali stigla je podrška iz Ujedinjenih nacija. Višednevno natezanje o tome da li Savet bezbednosti UN uopšte treba da raspravlja o tromesečnom izveštaju Unmika o stanju na Kosovu i Metohiji, >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << na kraju je završeno sednicom sa koje je Prištini jednoglasno poručeno da mora da ukine takse od 100 odsto na robu kupljenu u Srbiji i Bosni i Hercegovini.\nNa pitanje ima li Savet bezbednosti mehanizme da privoli Prištinu na ukidanje taksi, nekadašnji šef srpske diplomatije Vladislav Jovanović za Sputnjik napominje da je sudeći po tome šta su preneli mediji, sednica završena saopštenjem predsedavajućeg, što je uobičajeno u takvim situacijama. A saopštenje je, kako objašnjava, blaži oblik završnog rada SB od rezolucija, naročito onih donetih u okviru Glave 7 Povelje UN.\n- U svakom slučaju, neki proces napuštanja tih taksi bi trebalo da bude započet i to dosta brzo, ali se bojim da će to biti povezano sa nekim uslovljavanjima druge vrste samo da bi se situacija dalje zakomplikovala - ocena je Jovanovića.\nOn podseća da je EU u više navrata insistirala na tome, na šta je Priština odgovorila arogantno i bezobrazno. SAD i predsednik Tramp su to takođe tražili, a Priština je ostala pri tvrdom stavu, očigledno koristeći probleme koje američki predsednik ima sa "dubokom državom" i delom administracije iz redova Demokratske stranke koju ne kontroliše.\nPrema njegovoj oceni, biće potrebno vreme da Priština napravi izlaznu strategiju. Čović upozorava i na nameru promene formata briselskih pregovora i pokušaje da se oni pretvore u statusne, iako to tako nije zamišljeno. Jednostavno, sve pokušavaju da dovedu do sistema "uzmi ili ostavi", ističe Čović i napominje da po tom pitanju nikada nije bila jasnija diskusija američkog, britanskog, a posebno nemačkog ambasadora u UN, koji je jasno rekao da nema ulaska Srbije u EU ako ne priznamo Kosovo.\n- Odatle se vrlo lako može izvući zaključak da mnoge zemlje koje su na neobičan način priznale nekakvu nezavisnost Kosova, preispituju svoje odluke i Priština oseća da se njihova nezavisnost kruni i da vreme pred nama njima ne ide u prilog - zaključio je sagovornik Sputnjika.


Iran: Posada tankera na sigurnom i dobrog zdravlja\nTanjug 21. jula 2019. 09:06\nTEHERAN – Iranske vlasti saopštile su danas da je svih 23 članova posade zaplenjenog britanskog naftnog tankera „Stena impero“ na sigurnom i dobrog zdravlja.\n„Svih 23 članova posade koji se nalaze na brodu na sigurnom su i dobrog zdravlja u luci Bandar Abas“, kazao je Afifipur.\nAgencija podseća da je Velika Britanija iransku zaplenu tankera u Persijskom zalivu juče nazvala „neprijateljskim aktom“, odbacivši objašnjenje Teherana da je brod zaplenjen zbog toga što je učestvovao u nesreći s iranskim ribarskim brodom.\nVelika Britanija obratila se pismom Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija navodeći da su iranske snage pristupile i zaplenile britanski tanker dok je ovaj bio u teritorijalnim vodama Omana i ocenile da akcija Teherana „predstavlja ilegalno mešanje“.\n„Brod je ostvarivao zakonito pravo tranzitnog prolaza kroz međunarodni moreuz u skladu sa međunarodnim pravom. Međunarodno pravo predviđa da pravo tranzitnog prolaza ne može da se sprečava i stoga akcija Irana predstavlja ilegalno mešanje“, navodi se u pismu u koje je Rojters imao uvid.


Objavljeno: 17.10.2014, 14:22:57 , 14:24:36\nCrnobrnja: Srbija i Rusija, potencijal i otvorena pitanja\nEkonomista Mihailo Crnobrnja ocenio je da je nakon razgovora ruskog predsednika Vladimira Putina sa državnim vrhom Srbije naznačen veliki potencijal u ekonomskim odnosima, ali da je problem u tome što juče ništa nije dogovoreno.\nTanjug, S. Ilić, ilustracija\nBEOGRAD - Ekonomista Mihailo Crnobrnja ocenio je da je nakon razgovora ruskog predsednika Vladimira Putina sa državnim vrhom Srbije naznačen veliki potencijal u ekonomskim odnosima, ali da je problem u tome što juče ništa nije dogovoreno.\n"Ako uzmemo na primer Fiat, rečeno je da će se dogovoriti kvote, ali nije pomenuto koliko ta kvota podrazumeva automobila - 1.000 ili 5.000", rekao je Crnobrnja Tanjugu.\nOn kaže da tokom ove posete nije pomenuto ono što je eksplicitno istaknuto prošli put na sastanku srpske i ruske delegacije, a to je da bi zauzvrat i Srbija morala da uveze određen broj ruskih automobila.\nIzgradnja Južnog toka je takođe, kako je naveo, ostala otvorena, jer je i sam Putin izjavio da je za "ljubav potrebno dvoje".\n"Ovaj drugi nije Srbija, nego EU. Dakle, Južni tok je u energetskom smislu daleko najznačajnija stvar koja povezuje Srbiju i Rusiju, ali je još uvek pod znakom pitanja i biće dve dok Rusija i EU ne postignu sporazum koji omogućava dalji nastavak izgradnje Južnog toka", kaže Crnobrnja.\nTagovi: Mihailo Crnobrnja, Srbija, Rusija