Novi red vožnje Železnice Srbije od 11. decembra - Bizlife.rs\nNovi red vožnje Železnice Srbije od 11. decembra\n22:50 Beograd, 07/12/2011\nŽeleznica Srbije će od nedelje, 11. decembra, početi primenu novog reda vožnje u kojem će svakodnevno saobraćati 432 voza u međunarodnom i unutrašnjem putničkom saobraćaju.\nPutnici iz Srbije će direktnim vozovima moći da putuju do 15 evropskih gradova – Ciriha, Filaha, Budimpešte, Moskve, Kijeva, Praga, Bratislave, Bukurešta, Ljubljane, Zagreba, Istanbula, Sofije, Skoplja, Sarajeva i Bara.\nPo novom redu vožnje voz „Ivo Andrić“ na relaciji Beograd-Budimpešta polaziće iz glavnog grada Srbije u 11.03, a iz stanice Budimpešta Keleti u 9.05. Voz „Beograd“, na istoj relaciji polaziće iz Beograda u 22.10, a iz stanice Budimpešta Keleti u 22.20 i u svom sastavu neće imati direktna kola do Beča i iz glavnog grada Austrije.\nMeđunarodni vozovi Beograd-Sofija i Beograd-Skoplje, od Beograda do Niša saobraćaće u istoj kompoziciji i polaziće iz Beograda u 21.50 sati. Vreme polaska voza iz Beograda za Sarajevo, je promenjeno, pa će iz beogradske stanice voz od nedelje kretati u 8.05. Od novog reda vožnje, u vozu „Nikola Tesla“, koji saobraća na relaciji Beograd-Zagreb-Beograd, neće biti direktnih kola za Veneciju, dok će Evro siti voz „Sava“ između Beograda i austrijskog grada Filaha saobraćati bez direktnog vagona za Minhen. U međunarodnom vozu „Avala“ na relaciji Beograd-Prag, direktna kola za Kijev i iz tog grada saobraćaće po potrebi, dok u letnjoj sezoni neće saobraćati direktna kola na relaciji Bratislava-Subotica. Železnica Srbije je navela da će u saobraćaju sa Crnom Gorom u okviru novog reda vožnje iz Beograda za Bar saobraćati dva voza, jutarnji iz stanice Beograd u 9.10 i večernji u 20.10.\nU letnjoj sezoni 2012. godine, biće uveden i autovoz Beograd-Bar koji će polaziti iz beogradske stanice u 21.10. Voz „Panonija“ između Subotice i Bara saobraćaće samo tokom letnje sezone, a u zimskoj će na relaciji Subotica-Beograd-Bar i obratno saobraćati direktna kola u sastavu voza „Lovćen“ (Beograd-Bar). U pograničnom saobraćaju, zadržani su vozovi sa Mađarskom na prelazu Horgoš, sa Rumunijom na prelazu Kikinda-Žombolja, dok na graničnom prelazu Šid-Tovarnik, od novog reda vožnje, neće saobraćati pogranični vozovi sa Hrvatskom, navodi se u saopštenju.


Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je večeras građane da budu disciplinovani kako bi Srbija pobijedila koronu i rekao da se sada ne treba okupljati.\n“Pobijedićemo koronu, garantujem vam to. Samo treba da razumijemo tu vrstu zajedništva”, poručio je Vučić i pozvao ljude da vjeruju svojoj državi i ljekarima.\nOn je izrazio uvjerenje da će se epidemiološka situacija u Srbiji smiriti za oko 20 dana. Vučić je u intervjuu na TV Pink rekao da je večeras na protestu oko 500 ljudi, a da je maksimum bio oko 4.100 ljudi.\n“Maksimalno je bilo oko 4.100 ljudi, ali kada se to pomnoži to je 50.000 zaraženih”, rekao je Vučić.\nOn je dodao da u Srbiji sada ima ukupno 1.137 kliničkih stacionarnih respiratora, koji se nalaze u magacinu. Ponovio je da se na izborima niko nije zarazio jer su svi, kako je rekao, imali maske i nije bilo kontakta te da se neko možda zarazio u kampanji.\nVučić je rekao da se izbori održavaju u Francuskoj, Poljskoj, Hrvatskoj i Sjevernoj Makedoniji, da je i Srbija morala da održi izbore, jer ne želi diktaturu. Kada je riječ o derbiju, Vučić je rekao da nije bilo velikog skoka i da je u vrijeme održavanja derbija epidemiološka situacija bila povoljna.\n“Je li mislite da ne treba da pokušamo da živimo normalno”, pitao je Vučić i rekao da jedva čeka da može da ode da odgleda utakmicu.\nOn je ponovio da su svi protesti neprijavljeni i da je policija reagovala tek kada je napadnuta, a da su “obični ljudi”, koji nisu huligani, na protestu bili samo prvog dana.\nTags #Aleksandar Vučić #Srbija\nZeničani oratorijem "Srebrenički inferno" obilježili 25. godišnjicu genocida u Srebrenici


Izrael u ponoć zaustavio sve komercijalne letove zbog novih sojeva virusa | Novinska agencija Beta\nCOVID-19 | 26.01.2021 10:10 > 26.01 10:10\nIzrael je u ponoć zatvorio medjunarodni aerodrom Ben Gurion za skoro sve letove do kraja januara zbog bojazni da bi novi sojevi virusa koji se brže šire mogli da udju u tu zemlju.\nAerodrom će biti zatvoren do 31. januara, kada bi trebalo da budu ublažene treće restrikcije širom zemlje ukoliko ih vlasti ne produže.\nTo je prvi put o početka pandemije da je Izrael sprečio da gradjani te zemlje ulaze u nju, navode izraelski mediji.\nNe mogu da doputuju ni imigranti koji su nastavili da dolaze tokom pandemije, uprkos ograničenjima na ulazak onih koji nisu gradjani Izraela.\nNa osnovu naredbe vlade svim komercijalnim letovima je zabranjeno da udju u izraelski vazdušni prostor i da slete na taj aerodrom kraj Tel Aviva, a izuzetak su izmedju ostalog kargo i avioni koji preleću iznad jevrejske države bez sletanja.\nIz zemlje će moći da odu samo oni koji idu na lečenje, sudjenje, sahrane rodjaka ili da obave važne poslove, ali i tada samo privatnim avionima.\nDirektor Ministarstva zdravlja može da da dozvole za putovanje na osnovu humanitarnih ili "posebnih ličnih razloga" u vreme kada su putnci iz inistranstva idektifikovani kao glavni izvor infekcija u zemlji.\nŠaron Alroj Preis zadužena za javno zdravlje u inistarstvu rekla je da zatvaranje aerodroma na nedelju dana neće biti dovoljno i da se mora produžiti na najmanje nekoliko nedelja kako bi bilo više vremena za vakcinaciju.\nBritanski soj virusa uveliko cirkuliše u Izraelu i otkriven je kod gotovo polovine novih slučajeva, a osim toga ima 27 slučajeva južnoafričkog soja, uz četri slučaja kalifornijskog.\nTi sojevi bi mogli biti otporni na vakcine u vreme kada je u Izraelu 2,6 miliona stanovnika primilo prvu dozu, a 1,1 milion obe. Po broju vakcinisanih u odnosu na odnosu na broj stanovnika je ta zemlja prva u svetu, a cilj je da se do kraja marta vakciniše svo stanovnštvo starije od 16 godina.\nU Izraelu je više od 600.000 ljudi inficirano od početka pandemije, a 4.478 je preminulo od posledica kovida 19, uključujući više od 1.000 smrtnih slučajeva ovog meseca.


KONAKOVIĆ: Rebalansom budžeta KS omogućena sredstva za kapitalne projekte | Slobodna Bosna\nKONAKOVIĆ: Rebalansom budžeta KS omogućena sredstva za kapitalne projekte\nPremijer Kantona Sarajevo (KS) Elmedin Konaković rekao je danas da rebalanskom budžeta predviđeno povećanje od 37 miliona KM za kapitalne projekte.\nOn je podsjetio da je aktuelna Vlada KS na početku svog mandata zatekla više od 130 miliona KM deficita, no da je rebalanskom budžeta omogućeno osnaživanje svih ministarstava novim sredstvima, javlja TV1.\n"Najveći kapitalni projekti su ulaganje u GRAS, MUP KS dobio je 120 motornih vozila, ali i podrška razvoju industrijske proizvodnje u općinama, te malim i srednjim preduzećima. Osim toga, dva stadiona, Koševo i Grbavica, dobili su minimalno po 500.000 KM", napomenuo je Konaković.\nRebalansom budžeta, dodao je, osigurano je i povećanje dječijeg doplatka za 30 posto, te će 13.000 mališana imati uvećan dječiji doplatak.\n"Takođe, nastavlja se borba za implementaciju plana o upravljaju otpadom, za tu svrhu biće izdvojeno dodatnih 500.000 KM. Predviđeno je i 1.200.000 KM za kupovinu azila, dok je 10 miliona planirano za procese u vodovodu, nabavku opreme, te detekciju, čime će biti ubrzano rješavanje problema vodosnadbjevanja", istakao je premijer KS.\nOsim ovoga, planirno je i 7.800.000 KM za zdravstvo u KS.\n"Od 6.600.000 KM od rebalansa budžeta, dva miliona KM planirano je za KCUS, a 2,7 miliona KM za Opću bolnicu 'Prim. dr Abdulah Nakaš'. Ovim ćemo smanjiti liste čekanja, a kvalitet, nivo i dostupnost zdravstvene zaštite biće bolji", kazala je resorna ministrica Zilha Ademaj.\nKako je napomenula, 1,8 miliona KM od rebalansa budžeta, te dodatni miliona KM, planiran početkom godine, biće usmjeren u Dom zdravlja za opremu koja je starija od 20 godina.\nMinistar finansija KS Jasmin Halebić naveo je da su direktni i indirektni porezi uvećani za 66 miliona KM, te da je to razlog zbog kojeg je planiran rebalans budžeta.\n"Definišemo izvore finansiranja kapitalnih projekata i sve ide od povećanja prihoda, dok je manji dio sredstava iz zaduživanja. Budžet KS povećan je za 812 miliona KM", kazao je on.\nPoručio je da se rebalanskom budžeta novac vraća građanima prok kapitalne projekte.\nMinistar finansija KS napomenuo je i da troškovi administracije nisu povećani.\n"Na početku mandata zatekli smo zaduženost KS od 300 miliona KM, a danas je to 248 miliona KM", istakao je on.


Subotić, Pjanić, Eduardo i igrači koji su mogli da igraju za druge reprezentacije - Meridianbet Vesti\nAktuelnosti Author:\tCentrala Bg - 06/10/2016\nSubotić, Pjanić, Eduardo i igrači koji su mogli da igraju za druge reprezentacije\nNeven Subotić je jedan od fudbalera koji je imao mnogobrojan izbor nacionalnih timova za koje je mogao da nastupa, ali se odlučio za Srbiju.\nSubotić je bio velika želja Bosne i Hercegovine, mogao je da nastupa i za SAD i Nemačku, ali se odlučio za Srbiju. Nadamo se da će se Subotić uskoro oporaviti od povrede i zaigrati za “Orlove”.\nOsim njega i Zdravko Kuzmanović koji je bio mladi reprezentativac Švajcarske se odlučio za “Orlove”.\nHrvatka je Eduarda sjajno prihvatila, Brazilac se oženio Hrvaticom i sada je drugi najbolji strelac u istoriji reprezentacije.\nKad smo kod regiona BIH je imala uspeha sa dovođenjem igrača u svoj tim. Asmir Begović je usled rata sa roditeljima prvo otišao u Nemačku, pa u Kanadu. Ipak na kraju se odlučio za BIH iako je imao poziv Kanađana. Miralem Pjanić je čak i igrao za mladu reprezentaciju Luksemburga, ali se odlučio za “Zmajeve” u seniorskom fudbalu.\nDijego Kosta je šokirao fudbalsku javnost kada je pred SP u domovini rešio da ne zaigra za Brazil nego za Španiju, a do sada se i nije proslavio u dresu “Furije”…\nŠto se tiče izbora reprezentacija tu je Adnan Januzaj nenadmašan. On je mogao da igra za Kosovo i Srbiju, Tursku, Englesku, Albaniju i Belgiju i odlučio se za poslednju opciju.\nTijago Alkantara igra za Španiju iako mu je otac bio reprezentativac Brazila. Roditelji su mu živeli i u Italiji pa je mogao da nastupa i za “Azure”…\nDavid Alaba će doći u Beograd u nedelju, a umesto za Austriju mogao je da igra za Filipine ili Nigeriju, zemlje odakle su mu roditelji.\nMalo je poznato da Antoan Grizman ima portugalske korene i da je lako mogao da nastupi za ovu reprezentaciju, kao i za Španiju u kojoj je od 14. godine. Takođe se ne zna da je Nani sa Zelenortskih ostrva ili da Filipe Luis i Loran Koščelni imaju poljske krvi i da su mogli da nastupaju za ovaj tim.\nPaulo Dibala takođe ima poljske korene, a Tijago Mota je još jedan Brazilac koji kao i Eder igra za Italiju. Naser Čadli je Marokanac, a Rikardo Rodrigez je zbog roditelja mogao igrati za Španiju ili Čile.\nBosna ima šansu, grčki derbi domaćinima\nTrikolori imaju na umu samo pobedu\nSrbija već prošla grupu u Rusiji!?\nSudeći po komentarima koji su usledili posle završetka žreba za FIFA Svetski kup u Rusiji,…\nŽreb za FIFA Svetski kup: sa kime će Srbija u grupu?\nStišala su se uzbuđenja grupna faze, završeni su mečevi baraža, prežaljeni su Azuri i Bufon,…


Da bi olakšali roditeljima pripremu za put, pedijatri treba da naprave listu lekova koji će rešavati uobičajene zdravstvene probleme kod dece. Deca su najzdravija u letnjem periodu, tako da većina lekova sa liste neće biti potrebna. Međutim, po povratku kući, ti lekovi će biti sastavni deo kućne apoteke, koje mogu da primene roditelji za prvu pomoć pre nego što se obrate pedijatru.\nNa letovanju se kod dece najčešće javlja povišena temperatura, koja može biti uzrokovana dužem izlaganju Suncu ili usled različitih infekcija, uglavnom prehlade. Zbog toga treba poneti dve vrste lekova za snižavanje temperature (antipiretika) i to Paracetamol i Ibuprofen, koji se daju ili po potrebi ili naizmenično na 4 do 6 sati. Primenjuju se ukoliko je temperatura viša od 38 ili 38.5oC, istovremeno sa rashlađivanjem deteta u vidu tuširanja mlakom vodom u trajanju od desetak minuta. Pored toga, dete treba raskomotiti i davati mu što više tečnosti.\nUkoliko je dete prehlađeno, sa tegobama u vidu curenja nosa i/ili kašlja, neophodno je nekoliko puta dnevno uraditi toaletu nosa fiziološkim rastvorom. Kod manje dece pored toga treba pokušati izvlačenje sekreta zajedno sa fiziološkim rastvorom pomoću aspiratora ili vakuum pumpice. Ako je obilna sekrecija iz nosa, kod dece starije od godinu dana treba primeniti sprejeve za nos iz grupe dekongestiva, koji će sprečiti dalje stvaranje sekreta. U slučaju suvog, nadražajnog kašlja se preporučuju prirodni sirupi, koji sadrže bokvicu, islandski lišaj ili timijan. Kod produktivnog, „zrelog“ kašlja ili gde je potrebno iskašljavanje preporučuje se primena sirupa ili praška za rastvaranje iz grupe mukolitika, koji razlažu sekret i pomažu njegovo izbacivanje.\nKod dece u letnjem periodu se usled virusne infekcije ili kod trovanja hranom mogu javiti simptomi od strane digestivnog trakta u vidu povraćanja ili dijareje. U tom slučaju je osnovno da dete bude na dijetetskom režimu ishrane nekoliko dana, koji podrazumeva izbegavanje svežeg voća i povrća, masne i začinjene hrane, mleka i mlečnih proizvoda, osim jogurta. Ukoliko je dete imalo nekoliko ređih stolica u toku dana, dovoljna je primena probiotika jednom dnevno. Ako je veći broj stolica, neophodna je primena crevnog antiseptika. Deca vrlo brzo izgube tečnost, zbog čega je potrebna i primena rastvora za rehidraciju, koji se preporučuje i u slučaju povraćanja. Rastvor je sačinjen od glukoze i elektrolita i primenjuje se tako što se detetu daje po 1 supena kašika rastvora na 10 minuta. Ovaj način primene dobro nadoknađuje izgubljene materije i imitira davanje rastvora u vidu infuzije.\nKod postojanja alergije na Sunce, nakon uboda insekata ili kod uvođenja nove hrane često se kod dece na letovanju javljaju alergijske rekacije, koje se uglavnom ispoljavaju na koži u vidu koprivnjače (urtikarije). Treba odmah primeniti antihistaminsku kremu ili gel na promene na koži i dati detetu da popije antihistaminik u obliku sirupa. U slučaju težih alergijskih reakcija, gde su obimne promene ili postoji i otok tkiva, neophodno je da se dete brzo odvede na pregled kod pedijatra.\nPri odlasku u prirodu ili uveče pred spavanje treba detetu naneti repelent koji štiti od uboda insekata: komaraca, paukova, krpelja i dr. Najbolje je izabrati prirodne repelente, koji se nanose na lice i telo i koji su bezbedni i za manju decu. U slučaju izražene reakcije nakon uboda insekata preporučuje se primena prethodno navedenih antihistaminika.\nKod oguljotina ili razderotina, koje spadaju u česte povrede kod dece, ranu treba oprati vodom i dezinfikovati sprejem na bazi hidrogena. Nakon toga treba staviti samolepljivi flaster ili gazu. Roditelji treba da znaju da su predškolska deca zaštićena od tetanusa, koji može da bude komplikacija otvorene rane, zato što su u prve dve godine života primila 4 doze vakcine protiv tetanusa. Kod dece školskog uzrasta kod težih povreda treba proveriti Kalendar vakcinacije, zbog čega je neophodno poneti zdravstvenu knjižicu sa kalendarom.\nDeo putne apoteke treba da čine i sredstva za zaštitu od Sunca. Treba podsetiti roditelje da u periodu od 10 sati do 17 sati ne treba da budu izoloženi Sunčevim zracima ni roditelji a posebno ne deca. Za decu svih uzrasta se preporučuje primena zaštitnih krema sa faktorom 50 ili 50+. Kod dece do godinu dana postoje na tržištu mineralne kreme koje pružaju dodatnu zaštitu za najmlađe.\nNa kraju, često pitanje roditelja je i koje antibiotike za decu treba da ponesu na letovanje. Odgovor je da antibitoici nisu neophodan deo putne apoteke, zato što bez pregleda pedijatra neće biti jasno da li je uopšte potrebna primena antibiotske terapije, a pored toga roditelji ne znaju doze lekova ili eventualne neželjene reakcije.\nBebin izbor, br.30, Leto 2013, str.6-7


MEKALISTER: Žao mi je što Srbija nije uvela sankcije Rusiji! - Informer\nMEKALISTER: Žao mi je što Srbija nije uvela sankcije Rusiji!\nEvropska unija mora da bude vidljivija na Zapadnom Balkanu kako bi se suprostavila pokušajima RUsije da destabilizuje taj region. To je rekao evroposlanik, šef Komiteta za spoljne poslove Evropskog parlamenta i izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister\nTanjug 08. 03. 2017. 12:54\n- Geopolitika se vratila na Balkan. Mi vidimo rastući ruski uticaj, vidimo rastući turski uticaj, na tom igralištu se nalaze i SAD, kao i Evropska unija. Različiti interesi su u pitanju - navodi Mekalister.\nPrema njegovim rečima, uloga Rusije je negativna, sumnja se da je Kremlj učestvovao u pokušaju državnog udara u Crnoj Gori, podržavanjem "tvrdih nacionalista u regionu".\n- Rusija takođe širi svoj uticaj na političku debatu, organizuje antizapadnu i antievropsku propagandu, naročito u medijima na srpskom jeziku, gde se promoviše pogled na svet koji promoviše Kremlj, uz neizbežne teorije zavere i srpski ultranacionalizam - ističe Mekalister.\nOn je izrazio žaljenje što Srbija nije odlučila da se pridruži sankcijama koje je Evropska unija uvela Rusiji, ali je istakao da Srbija mora da potpuno usaglasi svoju spoljnu politiku sa Evropskom unijom pre nego što postane njena članica.\nEvropski lideri će razgovarati o rastućim tenzijama na Balkanu na samitu u Briselu u četvrtak, a dokument, u koji je Gardijan imao uvid, sadrži obavezu evropskih lidera da ostave otvorena vrata za pridruživanje Evropskoj uniji, uz isticanje važnosti reformi i dobrosusedskih odnosa.\nUCENA BEZ PRESEDANA! EU TRAŽI...\nVOĆE IZ EU IZVOZILI U RUSIJU...\nI kada bi uveli sankcije to bi bilo samo proforme radi jer je naš izvoz u rusiju minoran i smešan u odnosu na recimo nemački koja je "uvela"sankcije rusiji.


Održana obuka za provođenje Zakona o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u Republici Srpskoj - Agencija za razvoj preduzeća Eda\nU prostorijama Privredne komore Republike Srpske održana je obuka za predstavnike javnih preduzeća, javnih ustanova i privrednih društava iz Republike Srpske. Cilj obuke je bio da se odgovornim licima u ovim subjektima pomogne u stvaranju uslova za bezbjednu prijavu korupcije, efikasno postupanje sa prijavom korupcije i zaštitu lica koja prijavljuju korupciju, a u skladu sa obavezama koje proističu iz Zakona o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u Republici Srpskoj. Učesnici obuke su takođe obaviješteni i o obavezi obavještavanja Ministarstva pravde Republike Srpske o primjeni Zakona.\nNa kraju obuke, učesnicima je ukazano da je Uputstvo o postupanju sa prijavom korupcije i obezbjeđenju zaštite lica koja prijavlju korupciju, dostupno na veb-stranicama Privredne komore i Ministarstva pravde Republike Srpske.\nObuci je prisustvovalo oko 40 predstavnika javnih preduzeća, javnih ustanova i privrednih društava iz Republike Srpske, a učesnici su izrazili visok stepen zadovoljstva prezentovanim sadržajima.\nObuku su proveli predstavnici Privredne Komore Republike Srpske i Ministarstva pravde Republike Srpske, uz stručnu podršku predstavnika Ede u pripremi programa obuke, u okviru projekta „Jačanje javnog integriteta u Republici Srpskoj i Federaciji BiH“, kојi finаnsirа Vlаdа Uјеdinjеnоg Krаlјеvstvа putеm UK aid.


Holistički pristup Tai Či Čuanu i Ćigongu - Tai Chi Serbia\n9. January 2016. 9. January 2016. tanja\nIndividualni holistički pristup vežbanju\nŠkola Mali tigar neguje jedinstveni, individualni i holistički pristup vežbanju. Pored poznatih i širom sveta popularnih sistema Ćigong vežbi kao što su Šibaši Tai Či Ćigong, Ćigong Pet Elemenata, Ćigong Osam Delova Brokata, na treninzima se posebna paznja posvećuje individualnim potrebama svakog polaznika. Na ovaj način dobijaju se vežbe prilagođene pojedincu, prati se razvoj i put otvaranja energetskih tokova a instrukcije takođe prate jedinstveni ritam po kome svaki čovek napreduje u poboljšanju zdravlja i sticanju vitalnosti.\nVežbanje Tai Či Čuan forme i Ćigong vežbi za svakog čoveka je unikatan i neponovljiv put. Kada se počne sa vežbanjem, pokreti koji bude i pokreću vitalne tokove energije uma i tela različito se manifestuju i svaki čovek oseća drugačije promene. Kao što se od rođenja promene i sazrevanje dešavaju skokovito, ponekad iznenadno, ponekad skoro neprimetno tako i pokreti Tai Či Čuana i Ćigonga deluju na odrasle ljude. Drevni pokreti, pročišćeni i svedeni do savršenstva jednostavnosti i delotvornosti, prekaljeni vekovnom praksom i proverom, imaju blagotvorno dejstvo na svakoga ko se vežbanju posveti. Duboko i suštinski humani, ovi sistemi vežbi obraćaju se svakom pojedincu posebno. Iako neupućenom posmatraču izvođenje Tai Či Čuan forme ili Ćigong vežbi može izgledati uniformisano i bezlično, zapravo se kroz sinhronizovani pokret grupe ljudi koja vežba “kao jedan” otvaraju najtananije ali ujedno i najsnažnije kapije oslobođene energije svake jedinke ponaosob.\nVežbajući Tai Či Čuan formu i Ćigong vežbe, pokreti za koje mislimo da smo ih već usvojili i naučili ne prestaju da nas iznenađuju raznolikošću senzacija koje pokreću u umu i telu. Mudrost i uskladišteno znanje koje izbija iz ovih pokreta kao što izvire najčistija voda iz planinskog izvora, pročišćena kroz slojeve kamena i peska, sa vremenom provedenim u vežbanju donosi stalno sve veću snagu, kondiciju i izdržljivost. Najbolji način da uvidimo koliko su delotvorne ove vežbe je da se posle nekoliko meseci vežbanja osvrnemo i setimo kako smo se osećali pre. Tada najbolje vidimo koliko smo napredovali.\nDrevni sistem vežbanja neprestano i iznova nas zadivljuje i iznenađuje svojom efikasnošću. U današnje smo konstantno pod pritiskom i poplavom “novih i revolucionarnih” načina da dođemo do savršenog tela i uma – trodnevne dijete, sedmodnevne magične vežbe, pilule za mršavljenje, pilule za mišićnu masu, pilule za smirenje, pilule za podizanje, dvosatni seminari duševnog mira, tromesečne škole za bogate i uspešne…. A za svo to vreme, odgovor i način postoji, proveren, delotvoran i bez “neželjenih efekata”. Tokom ljudske istorije su se menjali uslovi života, uzroci stresa i razlozi koji nas pokreću ali je cilj uvek bio isti: biti zdrav, dugovečan, uspešan, mudar, prosvećen…. Budući da je Tai Či Čuan borilačka veština, doduše stilizovana, usklađeni niz pokreta koji čine Formu nudi čoveku način i obuku da savlada životne teškoće, kada je fizičko zdravlje i snaga u pitanju, jednako kao i kada je smirenost i snaga uma u pitanju. Ova izbalansirana celovitost i sveobuhvatnost rezultata koje vežbanje Tai Či Čuana donosi čini ovaj vid vežbanja jedinstvenim i čudesnim. Drugi sistemi vežbi su, po pravilu, posvećeni ili rešavanju zdravstvenih (fizičkih) problema ili su više meditacija nego vežba.\nTai Či Čuan nas uči kako da koračamo kroz život, kako da se regenerišemo “u hodu”, kako da sami sebi pomognemo i otklonimo fizičku napretost ili stres, kako da se predstavimo i postavimo u odnosu na ljude sa kojima se srećemo i kako da rešimo probleme koji nas zadese. Imajući ovo u vidu, u školi Mali tigar se neguje “Tai Či” pristup i kada su Ćigong vežbe u pitanju.\nO Tai Či Čuanu Zanimljivosti Zdravlje, Ćigong i Tai Či\nćigong qigong t'ai chi ch'uan tai chi tai či Tai Či Čuan trening vežbe\nJanuarski treninzi u školi Mali tigar


NEVIĐENO LUDILO: U Zadrugu ulaze NJIH DVOJE - obećavaju vrhunsku ZABAVU! Zadrugari će slaviti kad ih vide! (FOTO) - Informer\nSpremite se za ludu zabavu kraj malih ekrana\nKako su zadrugari, ali i gledaoci u prethodne tri sezone već navikli, i ovog utorka biće održana žurka u "Zadruzi", na kojoj zadrugari mogu da dođu do hrane i pića, a za to dobijaju i novac.\nPored toga, Veliki šef zadrugarima uvek obezbedi i bogat muzički program, a ove večeri njih će zabavljati Ljupka Stević i DJ Krčmar.\nKako će ova žurka proći i da li će zadrugari, kao i uvek, imati noć za pamćenje, saznaćete odmah posle ovonedeljnog izdanja emisije "Amidži šou", malo posle ponoći.\nLjupka Stević zadruga rijaliti Zadruga Zadruga 2 zadruga 3 Zadruga 1 Zadruga tri zadruga treća sezona zadruga official rijaliti zadruga tv pink zadruga 3. sezona zadruga žurka Zadruga 3 sezona dj krčmar\nURAĐEN Ljupka Stević: Snup Dog je došao na snimanje naduvan\nINFORMER U GOSTIMA KOD LJUPKE STEVIĆ: Umem da budem umiljata kao jagnje i opasna kao vuk!


Emocionalna inteligencija: Ko razume svoje emocije, vešto "čita" i tuđe\nObrazovanje uma bez obrazovanja srca nije nikakvo obrazovanje – davno nas je upozorio Aristotel. Ali nismo ga poslušali, jer istraživanja pokazuju da je većini ljudi više stalo do toga da iskažu mudrost, a ne emocije. Ako i razumemo svoja osećanja, često ne razmišljamo zbog čega su tu, ne umemo da ih izrazimo ili nam nije u interesu da ih preispitamo. Ili smo možda najpametniji na svetu ali nam je emocionalna inteligencija “na tankom ledu”. I zato nam je teško da se približimo i sebi i drugima, kao i da izgradimo dublje i kvalitetnije odnose. O tome šta se još dešava u odsustvu emocionalne inteligencije, zbog čega je ona važna, koliko nam olakšava i ulepšava život, kako prepoznajemo osobe kod kojih je razvijena, razgovarali smo sa psihoterapeutom dr Zoranom Milivojevićem. Sagovornik “Života plus” kaže da je emocionalno inteligentna osoba ona koju doživljavamo kao prijatnu, simpatičnu, uspešnu i pametnu.\nEmocionalna inteligencija donosi značajne prednosti. Emocionalno pismene osobe bolje poznaju sebe, promišljaju svoja osećanja, umeju da razlikuju razumne emocionalne reakcije od iracionalnih, u boljem su kontaktu sa sobom.\n– To su oni ljudi koje zovemo životnim pobednicima – precizira Milivojević, autor knjige “Emocije – psihoterapija i razumevanje emocija”, koja je na 16 fakulteta u regionu uvrštena kao udžbenik. – Ukratko, emocionalno pismene osobe imaju značajne prednosti u odnosu na druge. Bolje poznaju sebe, promišljaju svoja osećanja, umeju da razlikuju razumne emocionalne reakcije od iracionalnih, u boljem su kontaktu sa sobom. Zbog toga više razumeju druge i lakše se kreću u socijalnom svetu, ostvarujući uspehe u svim sferama. Otpornije su na stres, pa istraživanja pokazuju da su zadovoljnije, mentalno i telesno zdravije.\nZnati da kažeš “ne”\nNije jednostavno izmeriti koeficijent emocionalne inteligencije, ali je istraživanje kompanije “Telesmart”, u kojem je učestvovalo milion ljudi, pokazalo da osobe koje njom mogu da se pohvale imaju neke zajedničke osobine. Prepoznaju se po snažnom, emotivnom rečniku, svesne su svojih vrlina i mana, odlično procenjuju druge osobe, prihvataju promene, nije ih lako uvrediti, znaju da kažu “ne”, sklanjaju se od negativnih i “otrovnih” ličnosti, jasno im je da je savršenstvo nerealni zanos…\nŠANSA I ZA MANIPULACIJU\nZnanje o emocijama i bolja procena drugih mogu da se upotrebljavaju, ali i zloupotrebljavaju. – Za mnoge ciljeve čovek mora da se poveže sa drugima. Tu pomaže emocionalna inteligencija, jer osoba zna kako da uključi nekog ko je poseban, ume da mu pristupi, sporazume se sa njim, motiviše ga… Ali upravo zahvaljujući njoj, sposobna je i da izmanipuliše drugog, što znači da ima skriveni cilj i predstavlja stvari na neistinit način. To vam je sudbina svakog znanja – ko zna više od drugih, to može da iskoristi za obostranu korist ili za iskorišćavanje – objašnjava psihoterapeut Milivojević.\nMada je nama često prva asocijacija na emocionalnu pismenost empatija, saosećanje dolazi kao rezultat prisustva svesti o sopstvenim osećanjima.\n– Kada je neko u stanju da prepozna i imenuje svoje emocije, tugu, radost, bes, da ih poveže s događajima u spoljašnjem svetu, tada mnogo bolje razume sebe, svoje reakcije, vrednosti i način na koji gleda na sebe i druge. Poznavati svoja osećanja je preduslov da bolje razumemo osećanja drugih, kako oni tumače situacije i reaguju na njih. To se ne odnosi samo na jasno izražene emocije, već i na one prikrivene i sakrivene. I zato je prepoznavanje svojih osećanja preduslov za ono što zovemo empatijom – prepoznavanje kako drugi doživljavaju neke situacije. A kada neko dobro “čita” druge, sposoban je da se bolje odnosi prema njima i gradi kvalitetnije odnose – objašnjava Milivojević.\nIako su bebe od sedam meseci u stanju da prepoznaju emocije ljudi koji ih okružuju, a u petoj godini deca već znaju da razlikuju lažna od pravih osećanja, dok su sa 11 svesna postojanja mešovitih emocija, emocionalna inteligencija je nešto što se u najvećoj meri uči. Zato je, naglašava psihoterapeut, bolja upotreba termina emocionalna pismenost. I objašnjava:\n– On podrazumeva da svako može da se opismeni. Kada ljudi nauče šta neko mora da misli da bi se pojavilo određeno osećanje, tada mogu da zaključe kako je procenio neku situaciju. Zato je važno da se stiču znanja o emocijama, a zatim primenjuju na sebi. Ali oni koji smatraju da osećanja samo komplikuju život, bore se protiv njih i pokušavaju da budu samo “razumni”, najmanje uče o emocijama i najmanje su spretni u interakciji sa drugima, privatno ili poslovno.\nMilivojević navodi i da je važno da se prema osećanjima napravi distanca, kako bismo mogli da ih preispitamo, da procenimo da li su primerena ili nisu, učeći iz grešaka kada su neadekvatno izražena.\nIstraživanja pokazuju da najviši koeficijent emocionalne inteligencije imaju stanovnici Filipina i Salvadora, a najniži Rusi, Belorusi, Litvanci i Singapurci. Kada je u pitanju profesija, za psihologe, psihijatre, socijalne radnike, menadžere i prodavce se tvrdi da su emocionalno pismeniji od ostalih.\nJedna od najčešćih dilema je da li je emocionalna pismenost preduslov drugih tipova inteligencije i može li emocionalno inteligentna osoba da kuburi sa, recimo, socijalnom veštinom. Psihoterapeut objašnjava da je inteligencija kao takva definisana kao sposobnost, dok emocionalna uključuje i odnose sa drugima.\n– Zato emocionalno pismeni ljudi imaju razvijene socijalne veštine. Oni su vešti u komunikaciji sa drugima, dok neko ko “ne ume” sa ljudima svakako nije emocionalno inteligentan. Neka istraživanja pokazuju da oni koji zastrašuju druge vrše psihičko nasilje nad vršnjacima u školi, zahtevaju da uvek bude po njihovom i imaju nizak koeficijent emocionalne inteligencije. Zato i postoje programi u školama za “emocionalno opismenjavanje” dece, kako bi bolje razumela druge, uspešnije pregovarala u konfliktima i sticala manje neprijateljstava – naglašava sagovornik.\nTagovi :dr Zoran Milivojević, emocije, emocionalna inteligencija, emocionalna pismenost, osećanja, psihologija\nZoran Milivojević: Da li je vreme za novi naziv za “maćehu”?


Nastavnici podstiču učenje na daljinu - Radio Goraždevac\nNastavnici podstiču učenje na daljinu\nProsvetni radnici na Kosovu rade non-stop kako bi razradili program učenja na daljinu za svoje učenike. U četvrtak su roditelji, nastavnici i prosvetni radnici pozvani ne debatu u BIRN-ovom televizijskom programu Jeta ne Kosove, da porazgovaraju o izazovima razvoja nacionalnog onlajn nastavnog plana i programa za samo nekoliko nedelja.\nIako su kosovske škole zatvorile svoja vrata učenicima pre više od tri nedelje kako bi ih zaštitile od širenja koronavirusa, to ne znači da su prazne i ne služe svrsi.\nOtkad je na Kosovu stupila na snagu Vladina odluka o zatvaranju škola usled pandemije, školski hodnici preplavljeni su nastavnicima, urednicima, kamermanima i stručnjacima za obrazovanje, koji koriste učionice, biblioteke i menze kao svoju bazu, za razradu novog kosovskog programa e-učenja.\nSedeći u biblioteci škole Ćamilj Batali u Prištini, zamenik ministra obrazovanja, Džavit Redžaj, kaže za BIRN da je pomaganje deci da nastave obrazovanje putem onlajn i televizijskog učenja na daljinu predstavljalo izazov. Ali uz pomoć prosvetnih radnika i volontera iz civilnog društva i medija, kako kaže, već su počeli da se hvataju u koštac i sa najsitnijim poteškoćama.\n„Časovi se odvijaju dobro. Trudimo se da poboljšamo kvalitet iz dana u dan, ali ne zaboravimo – glavni cilj našeg projekta e-učenja je da zaštitimo zdravlje svih. To je naš prioritet broj jedan,” Redžaj poručuje BIRN-u.\nOd sredine marta, Ministarstvo obrazovanja je stavilo na raspolaganje više od 500 časova učenicima na Kosovu putem onlajn platforme za e-učenje Ministarstva, kao i platforme BIRN-a na Kosovu, Kallxo.com, i javne televizije. Otprilike 300 časova snimljeno je sa albanskim nastavnicima u Prištini, a 200 sa nastavnicima iz turske i bošnjačke zajednice koji snimaju iz Prizrena, gde živi većina pripadnika ovih zajednica.\n„Nismo bili pripremljeni za učenje na daljinu,” izjavljuje ministarka obrazovanja Hikmete Bajrami. „Ovo je najbolje što smo mogli da učinimo u tako kratkom vremenskom periodu i uz podršku mnogih volontera. Svi koji su uključeni zaslužuju našu najiskreniju zahvalnost.”\nVršioc dužnosti ministra za obrazovanje, nauku i tehnologiju, Hikmete Bajrami. Foto: BIRN\nIako mnogi pozdravljaju napore ministarstva, opštinskih odeljenja za obrazovanje i školskog osoblja za snimanje časova i rad sa učenicima dok je Kosovo zatvoreno, istaknute su određene zabrinutosti oko održivosti plana ministarstva na dugi rok.\nBIRN je pozvao roditelje, nastavnike i prosvetne radnike da učestvuju u televizijskoj debati Jeta ne Kosove (Život na Kosovu) u četvrtak, kako bi porazgovarali o izazovima razrade nacionalnog onlajn nastavnog plana i programa u samo nekoliko nedelja, kao i o nizu tehničkih i političkih problema koji nastupaju sa naporima da se svima pruži obrazovanje u višejezičnoj zemlji.\nRazvoj učenja na daljinu u „ranim fazama”\nPrema ministarki Bajrami, kosovska opštinska odeljenja za obrazovanje izdala su uputstva kako bi pomogla nastavnicima koji se bore da se prilagode novom onlajn sistemu.\n„Nastavnici su dobili instrukcije da nastave sa proverom domaćih zadataka i davanjem dodatnih zadataka učenicima, koristeći Viber, Zoom, WhatsApp, Google Classrooms“, objašnjava ona. „Nisu postavljena nikakva ograničenja u pogledu metoda koje bi trebalo da koriste, sve što želimo je da ostanu u bliskom kontaktu sa decom.”\nKako bi osigurali da nastavnici i dalje ispunjavaju svoje zahteve prema učenicima, gđa Bajrami kaže da je ministarstvo uspostavilo mehanizme izveštavanja preko direktora škola i opštinskih odeljenja za obrazovanje. Revizori takođe kontinuirano pregledaju i izdaju preporuke o tome kako poboljšati onlajn nastavni plan i program, koji je trenutno u fazi izrade.\nDženana Drini, Bošnjakinja iz Prizrena, jedna je od nastavnica koja je počela snimanje časova za decu kod kuće nakon što je dobila zahtev od lokalne opštine.\n„U početku je bilo neuobičajeno, bio je izazov, ali sam htela da ga prihvatim“, rekla je Drini i objasnila da, iako je ohrabrivala svoje kolege da urade isto, mnogi od njih su oklevali. „U početku nisu hteli ni da čuju, nisu hteli da napuste kuću zbog virusa ili su bili preplašeni da budu pred kamerom.”\nKuštrim Demiri, roditelj učenika trećeg razreda škole Faik Konica, kao i član njenog odbora direktora, kaže da se nastavljanje nastavnog plana i programa odvija lakše nego što se očekivalo.\n„Priznali smo da ima grešaka i da su nužna i poboljšanja, ali svi ulažu svoj doprinos. Uzimamo u obzir primedbe roditelja“, rekao je Demiri. „Zahvaljujući ministarstvu, naša stopa pohađanja je 99 odsto.”\nFaik Ispahiu, reditelj i producent koji se dobrovoljno javio da snimi časove sa timom od 15 ljudi sa BIRN-ove digitalne antikorupcijske platforme, Kallxo.com, kaže da je jasno da je civilno društvo moralo da se animira i ponudi svoje usluge besplatno, jer kosovsko Ministarstvo obrazovanja nema kapacitete da samostalno dovrši nastavni plan i program za e-učenje u tako kratkom roku.\n„Snimali smo po 16 sati dnevno, dve nedelje za redom, uključujući vikende, kako bismo obezbedili dovoljno časova za početak emitovanja, kako bi deca propustila što manje škole i imala šta da rade“, rekao je Ispahiu za BIRN. „Sada su sati rada sve redovniji. Uspostavili smo delotvoran sistem pripreme, snimanja, montaže i revizije svake lekcije, istovremeno pazeći da poštujemo socijalno distanciranje i druge mere predostrožnosti kako bismo zaštitili zdravlje produkcijskog tima.”\nJehona Đurđealja, koja upravlja Kosovskom fondacijom za razvoj mladih, TOKA, rekla je da joj je njena uloga koordinacije nastavnika u ovom procesu dala veliki uvid u situaciju. „Projekat e-učenja na Kosovu pokazao je pozitivne stvari koje možemo da postignemo kada radimo zajedno na istom cilju“, rekla je ona. „Međutim, pokazalo se da treba uložiti više napora da bismo poboljšali kvalitet nastave.”\nDa li su škole mogle biti pripremljenije?\nProsvetni radnici na Kosovu bili su pod pritiskom da za samo nekoliko nedelja transformišu svoj stil nastave tako da se uklopi u ograničenja pandemije. Međutim, ovo nije moralo da dođe kao svojevrstan šok, zaključuju učesnici debate, imajući u vidu da razvoj programa učenja na daljinu na Kosovu nije potpuno novi koncept.\ngodine, Vlada Kosova izdvojila je pet miliona evra za razvoj onlajn platforme za učenje i obuku nastavnika o tome kako da je koriste. Međutim, od kada je obuka završena 2016. godine, platforma je ostala prazna u smislu sadržaja i neiskorišćena.\n„Postojala je platforma za e-učenje, ali je postojala samo kao struktura bez sadržaja“, rekla je Bajrami. „Da budem iskrena, nismo se bavili dokumentacijom projekta i videli smo je kao platformu koju nismo znali kako da koristimo. Rečeno nam je da je 700 nastavnika odavno obučeno da je koristi, ali da je sve zaboravljeno, zbog čega smo morali da počnemo iznova.”\nPrema nastavniku i ocu dvoje dece Demiru Markoviću, iako je to bolje nego ništa, žurba sa kojom su osmišljeni nastavni programi – lekcije snimljene tamo gde nastavnici predaju, i učenici koji to prosto posmatraju – moglo bi imati negativne posledice po budućnost dece čiji je cilj da se obrazuju.\n„Manjka angažman i mislim da je to ključ kvalitetnog obrazovanja. Ovakva vrsta komunikacije, gde je učenik ograničen u svojoj interakciji, može u osnovi da naškodi uticaju obrazovanja “, rekao je on.\nMarković je napomenuo da postoje onlajn aplikacije koje omogućavaju svrsishodniji angažman i interakciju sa učenicima, kao što su Skype i Zoom, ali da se njihov potencijal ne koristi na odgovarajući način postojećim metodama koje ministarstvo koristi. „Imamo tehnologiju koja omogućava odgovarajuću interakciju. Nastavnici poznaju dobro svoje učenike, ali tu postoje psihološke barijere, koliko god angažovani nastavnici bili.”\nPrema nastavnici Bljerti Hasani, na roditeljima je da pomognu nastavnicima kada praktične, interaktivne metode obrazovanja više nisu opcija. „Roditelji bi u ovom slučaju trebalo da posluže kao most, pomažući u domaćim zadacima i njihovom slanju,“ rekla je Hasani.\nNermin Ibrahimi, majka dvoje dece iz turske zajednice iz Prizrena koja je učestvovala u debati, rekla je da je naišla na par problema pomažući svojim ćerkama da prate programe časova. „Pratili smo časove i znam da je ovo vanredna situacija za sve, ali sam zaista zadovoljna onim što je emitovano na RTK-u i onim što su nastavnici uradili.”\nMeđutim, mimo svakodnevnih nastavnih programa, još uvek ne postoje planovi za konačno ocenjivanje i ispite, priznaje Bajrami.\n„Grupa stručnjaka za obrazovanje iz različitih opština radi na ocenjivanju za različite nivoe“, rekla je ona. „Ne možemo biti previše ambiciozni u pogledu kvaliteta, ali krećemo se u tom pravcu. Ako nas ova pandemija spreči da se vratimo u škole, moraćemo da idemo sa tom opcijom.”\nBajrami je dodala da se očekuje da ministarstvo donese konačnu odluku u vezi sa načinom sprovođenja ocenjivanja za kosovske učenike „u predstojećim danima.”\nPrevazilaženje jezičkih barijera u obrazovanju\nPrema rečima zamenika ministra obrazovanja, Enisa Kervana, koji dolazi iz kosovsko-turske zajednice, ministarstvo je koordinisalo nastavnike iz Mitrovice, Prištine i udaljenih područja Prizrena da zajednički snimaju časove i time omoguće da su isti dostupni učenicima i na bosanskom i turskom jeziku.\n„Nastavnici su se ujedinili kako bi obavili veliki deo posla“, rekao je Kervan. „Nastavnici i političari rade zajedno u korist dece, a mi smo imali vrlo malo problema.”\nMeđutim, romski novinar iz Prizrena, Fatljum Krieziu, primetivši da je posao koji su nastavnici obavili do sada uzoran, ističe da nijedan čas nije priređen na romskom jeziku. „U područjima kao što su Prizren i Gračanica, ima učenika koji uče na romskom jeziku“, rekao je on. „Da li se nešto radi za njih?”\nPrema gđi Bajrami, ministarstvo deluje pod utiskom da učenici iz romske zajednice pohađaju školu na albanskom jeziku i zbog toga bi trebalo da pristupe programima učenja na daljinu na albanskom jeziku kako bi nastavili svoje obrazovanje. „Ako su učenici zainteresovani, a nastavnici voljni, onda ćemo rado započeti pripreme za snimanje dodatnih časova na romskom jeziku“, odgovorila je ona.\nMeđutim, što se tiče obrazovanja na srpskom jeziku odgovornost za razvijanje programa učenja na daljinu je pod potpunom kontrolom srpskog Ministarstva prosvete od kada je počela pandemija.\nPrema rečima Sanje Vuković, učiteljice osnovne škole u Vitini, Radio-televizija Srbije uvela je program namenjen osnovcima i srednjoškolcima koji je Ministarstvo pripremilo uz pomoć nastavnika koji su već obučeni za digitalno obrazovanje.\nVuković smatra da u ovo vreme kosovski obrazovni sistem ne bi mogao da uključi programe na srpskom jeziku.\n„Prosto rečeno, ne postoji dovoljna saradnja između pojedinaca i političkih stranaka“, rekla je ona. „To je oduvek bio slučaj sa obrazovanjem, ali s obzirom na situaciju u kojoj se sada nalazimo, stvari su zadovoljavajuće.”\nVuković je naglasila koliko je važno da su takvi programi dostupni širom Kosova. „Ne zaboravimo, ovo nije obrazovanje samo za Srbe, već na srpskom jeziku“, rekla je ona. „Ono okuplja i bošnjačku, romsku i goransku zajednicu, tako da po svemu sudeći ovo predstavlja i drugu šansu, ako žele da pristupe obrazovanju.”\nDok neki Bošnjaci pohađaju nastavu na srpskom jeziku, Vlada Kosova odlučila je da snimi časove sa bošnjačkim nastavnicima sa Kosova na bosanskom jeziku, kako bi porodice imale izbora a deca slušala svoje nastavnike, koji govore na njihovom maternjem jeziku i akcentu.\nBajrami je primetila da odsustvo obrazovanja na srpskom jeziku u službenom kosovskom nastavnom planu i programu predstavlja političko pitanje, čije rešavanje prevazilazi okvire trenutne situacije. Ona je dodala da je integracija nastave na srpskom jeziku pitanje koje mora da se reši u budućnosti, nakon konačnog sveobuhvatnog sporazuma između Kosova i Srbije.\nDo tada, kako kaže gđa Bajrami, opštinska odeljenja za obrazovanje i dalje će imati široka ovlašćenja na polju sprovođenja obrazovne politike, i njenog prilagođavanja potrebama zajednica širom kosovskih opština.\n„Obrazovanje je decentralizovano, a opštine su odgovorne za razvoj osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja. Opštinama je namerno dodeljeno ovo ovlašćenje i imaju diskreciono pravo nad obrazovnim pitanjima koja proizilaze iz prava zagarantovanih Ahtisarijevim planom“, objasnila je ona. „Iako nam nije potreban konačan sporazum da bismo razvili ovaj nastavni plan i program (na srpskom jeziku), moramo prethodno da se uverimo da imamo kapacitete za njegovo sprovođenje. Nemamo luksuz da se sada bavimo ovim pitanjem.”\nI dalje ostaju mnogi izazovi kada govorimo o uspehu onlajn učenja na daljinu: pitanja kao što su loša internet veza širom zemlje i u školama, nepostojanje obrazovnih programa prilagođenih deci sa invaliditetom i mnogi nastavnici koji nisu upoznati sa tehnologijom koja im je potrebna da ispune svoje obaveze prema učenicima, tek su neka koja treba rešiti.\nSa samo tri nedelje otkako je krenuo program učenja na daljinu, roditelji i nastavnici su ipak optimistični da stvari idu pravim putem, rekla je Majlinda Nuši, potpredsednica veća roditelja škola u Prištini.\n„Kao roditelj i građanin, ova inicijativa, dosadašnji doprinosi i požrtvovanost zaista zaslužuju reči hvale“, rekla je ona. „Nastavite sa dobrim radom.”\n„Ova serija debata podržana je i finansirana od strane UNMIK-a. Program oslikava samo individualna gledišta.


Ova web stranica koristi kolačiće kako bi poboljšala iskustvo vašeg boravka na našem sajtu. Za više detalja, ili da biste saznali kako onemogućiti kolačiće, pratite ovaj link.\nImajte na umu da brisanjem kolačića ili onemogućavanjem budućih kolačića možda nećete moći da pristupite određenim oblastima ili karakteristikama našeg sajta.\nAko zatvorite ovu poruku ili počnete da se krećete na ovoj web lokaciji, slažete se sa korišćenjem kolačića.\nU oblasti informacionih tehnologija i procesa dokumenata i rešenja za produkcionu štampu, nudimo konsalting, implementaciju i upravljanje sa naglaskom na IT infrastrukturu.\nMerni Instrumenti (English)\nKONICA MINOLTA Grupacija Srbija\nKONICA MINOLTA poslovna rešenja SE d.o.o Srbija


MEDIK - Iščašenje\nIščašenje predstavlja gubitak kontakta između dve zglobne površine i najčešće je posledica udarca, pada ili neprirodnog pokreta. Rame, lakat, prsti na rukama i vilica su najpodložniji traumatskom iščašenju. Iako ređe, postoji i urođeno iščašenje koje najčešće pogađa kuk i može uzrokovati hramanje.\nTraumatsko iščašenje ramena\nDo iščašenja ramena dolazi kada se nakon udarca ili pada glava ramene kosti izmesti iz glenoidne šupljine lopatice. Nakon iščašenja može doći do uganuća, a ponekad i do preloma kosti ili povreda nerava ili krvnih sudova.\nvraćanje kosti na mesto\nimobilizacija zgoba na tri-četiri nedelje\nNošenje ortoze može smanjiti rizik od recidiva.


Šta donose izmene Pravilnika o IPARD podsticajima za ulaganje u fizičku imovinu gazdinstava? - Finansiranje | Agroklub.rs\nŠta donose izmene Pravilnika o IPARD podsticajima za ulaganje u fizičku imovinu gazdinstava?\nNajvažnije izmene odnose se na posebne uslove za ostvarivanje prava na odobravanje projekta u sektoru voća, gde će se uslov po pitanju površine pod zasadima ispunjavati na kraju investicije, a ne prilikom podnošenja zahteva za odobravanje projekta.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede objavilo je Pravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o IPARD podsticajima za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava. Najvažnije izmene odnose se na posebne uslove za ostvarivanje prava na odobravanje projekta u sektoru voća, gde će se uslov po pitanju površine pod zasadima ispunjavati na kraju investicije, a ne prilikom podnošenja zahteva za odobravanje projekta kako je do sada bio slučaj.\nU prhvatljive troškove uključeni i prevoz i montaža\nPrema tekstu Pravilnika u prihvatljive troškove biće uključeni i troškovi prevoza i montaže, dok će podsticaji moći da se ostvare i za proizvodnju sadnog materijala voća i matičnjaka voća, kao i za proizvodnju roditeljskog jata kokošaka teškog tipa. Pravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o IPARD podsticajima za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava možete preuzeti na zvaničnoj internet stranici Ministarstva poljoprivrede i Uprave za agrarna plaćanja ili ga možete preruzeti u prilogu ispod ovog članka.\nPravilnik o izmenama i dopunama pravilnika o IPARD podsticajima za ulaganje u fizičku imovinu gazdinstava\nPravilnik IPARD Izmene Podsticaji Ministarstvo poljoprivrede Uprava za agrarna plaćanja\nKlara Stručić, pre 2 dana\nDamir Rukovanjski, pre 19 sati\nDamir Rukovanjski, pre 5 sati\nBoško Grgić, pre 6 sati


AMS upozorava: Jaki udari vjetra na području Mrkonjić Grada\nIz Auto-moto saveza (AMS) Republike Srpske upozoravaju vozače da su na području Mrkonjić Grada jaki udari vjetra, a magla smanjuje vidljivost na području Istočnog Sarajeva i Foče.\nNa većini puteva kolovozi su mokri i klizavi, a na dionicama u usjecima i pored kamenih kosina mogući su odroni.\nU toku su radovi na dionici magistralnog puta Lončari-granica Republike Srpske-Brčko distrikta i granica Republike Srpske-Brčko distrikta-Donja Bukovica, zbog čega je saobraćaj preusmjeren na obilazni put sa desne strane iz pravca Brčkog.\nZbog sanacionih radova, saobraćaj se odvija jednom trakom naizmjeničnim propuštanjem vozila na dionici regionalnog puta Obudovac dva-Lončari.\nZbog aktiviranih klizišta, jednom saobraćajnom trakom naizmjeničnim propuštanjem vozila saobraća se na regionalnim putevima Karanovac-Kneževo u mjestu Ljubačevo, na dionici Ukrina-Gornja Vijaka i Bratunac-Drinjača, dok se saobraćaj odvija usporeno na magistralnom putu Banjaluka-Jajce, na lokalitetu Srpskih Toplica.\nZbog radova na izgradnji kružne raskrsnice u Prnjavoru izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja na magistralnom putu Klašnice jedan-Prnjavor-Gornja Vijaka, a saobraćaj reguliše privremena signalizacija.\nNa dionici magistralnog puta Klašnice jedan-Prnjavor, zbog izgradnje auto-puta Banjaluka-Doboj u zoni ukrštanja sa magistralnim putem izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja.\nRadi bezbjednog odvijanja saobraćaja na auto-putu “9. januar” Prnjavor-Doboj, uspostavljen je poseban režim saobraćaja u području petlji “Prnjavor” i “Johovac”.\nNa regionalnom putu Bratunac tri-Drinjača na snazi je zabrana saobraćanja za teretna vozila ukupne mase veće od 3,5 tona i autobuse klase “M3”, dok se zabrana ne odnosi autobuse “Drinatransa” koji saobraćaju na redovnim autobuskim linijama Zelinja-Zvornik, Bratunac-Polom-Zvornik, Bratunac-Polom-Bijeljina i Polom-Bratunac.\nVidljivost je jutros zbog magle smanjena u FBiH na dionicama na području Livna i Tomislavgrada, kolovoz je pretežno mokar ili vlažan, a pojačan oprez savjetuje se zbog učestalih odrona na putevima: Bugojno-Novi Travnik, Bugojno-Prozor-Jablanica i Bihać-Bosanska Krupa.\nIz AMS Republike Srpske apeluju da vozači vožnju prilagode stanju i uslovima na putu.


Dana 23. januara 2016. godine u organizaciji IPA Sekcije Srbija i R&B College u Beogradu, održan je kurs za članove IPA, zaposlene u Ministarstvu unutrašnjih poslova i drugim ministarstvima, pod nazivom „Finansijska forenzika“. Uvodno predavanje o finansijama održao je prof. dr Igor Pejović, predsednik Odbora za obrazovanje IPA Regije Beograd. Sa značajem finansijske forenzike polaznika kursa u sjajnom predavanju upoznala … Opširnije\nU periodu od 14. do 16. januara 2016. godine, održana je Generalna skupština IPA Sekcije Izrael na kojoj su prisustvovale mnogobrojne delegacije država – članica IPA. Predstavnik IPA Sekcije Srbija na ovom događaju bio je Bojan Marković, IEC delegat, koji je u svom obraćanju domaćinu skupa preneo zahvalnost na pozivu, kao i pozdrave i čestitke od strane IS Sekcije Srbija. … Opširnije\nDana 22. novembra 2015. godine u Ustanovi kulture “Vuk Stefanović Karadžić“ u Beogradu, otvorena je kolektivna izložba slika 29 autora, pod nazivom: “OČUVANJE SRPSKOG NACIONALNOG IDENTITETA“, a pod pokroviteljstvom IPA Sekcije Srbije. Mr Milan Reljić u svojstvu predsednika Odbora za kulturu i obrazovanje IPA Regije Beograd i kao predsednik UG “Krila anđela“, pozdravio je sve prisutne i obratio se rečima: … Opširnije


Dobra vijest za crnogorske radnike: Sljedeće godine minimalac 250 eura - CdM\nDobra vijest za crnogorske radnike: Sljedeće godine minimalac 250 eura\nMinimalna zarada u Crnoj Gori sljedeće godine biće najvjerovatnije povećana sa 193 na 250 eura. Ove ohrabrujuće najave stižu sa najznačajnijih adresa. Ministar finansija Darko Radunović je najavio povećanje i istakao da će do kraja godine donijeti prijedlog povećanja minimalca koji sada iznosi 193 eura i dodao da u ovom momentu ne može da saopšti koliko. Najavio je da će paralelno sa tom odlukom biti predloženo i smanjenje opterećenja na zarade.\n<<<Više od 80.000 radnika u Crnoj Gori prima platu do 250 eura<<<\nSagovornici CdM-a kažu da su za povećanje, te da je vrijeme da Crna Gora više ne bude regionalni šampion po minimalcu.\nIz Unije poslodavaca Crne Gore poručuju da će podržati povećanje minimalne zarade, ali isključivo pod uslovom da se prethodno omogući smanjenje opterećenja na zarade.\n“To znači da UPCG, kao zvaničan zastupnik privrede, ne može prihvatiti povećanje minimalne zarade ukoliko se ne usvoji i naša inicijativa o uvođenju neoporezivog dijela zarade tj. ukoliko ne dođe do smanjenja opterećenja na zarade”, istakao je za CdM Mirza Mulešković, šef Sektora za međunarodnu saradnju i ekonomiju u UPCG.\nPrema njegovim riječima, kao socijalni partner, Unija poslodavaca Crne Gore (UPCG), učestvuje u radu radne grupe koja ima za zadatak da uradi Analizu efekata uvećanja minimalne zarade kao i smanjenja troškova zarada.\n“U tom dijelu, predstavnici UPCG aktivno učestvuju u radu ove Radne grupe, koja ima veoma težak zadatak, a to je procjena uticaja uvećanja minimalne zarade na sve tri strane, poslodavce, zaposlene i na kraju državu, u dijelu prilagođavanja javne potrošnje”, jasan je on.\nMulešković napominje da, kako je dogovoreno na samoj radnoj grupi, učesnici u ovom procesu neće iznositi podatke koji se direktno odnose na rad grupe da bi se obezbijedili adekvatni uslovi rada i eliminisale mogućnosti za bilo kakav dodatni pritisak, a sve sa ciljem kreiranja analize koja je kvalitetna i može objektivno pokazati da li su privreda i država finansijski spremni da istrpe ovo uvećanje.\n“Stoga, ovom prilikom pozivam sve subjekte da budu strpljivi, da daju vremena Radnoj grupi da završi svoj posao, da se ne vrši dodatan pritisak javnosti, a sve u interesu kako bi se ovaj problem riješio što kvalitetnije i na dobrobit svih strana”, jasan je Mulešković.\nDa je zrelo vrijeme da se minimalac sa 193 poveća na 25o eura smatra i generalni sekretar Unije slobodnih sindikata Srđa Keković. On za CdM kaže da bi ovo povećanje konačno trebalo da se desi, ali tako da minimalna zarada ne bude ispod 50 odsto od prosječne plate u državi.\n“Tri godine pričamo o tome. Mi smo rekli da podržavamo poslodavce u tome da se ogromni nameti koje oni trpe po raznim osnovama smanje, da se nađe osnov da se oni relaksiraju i da se poveća zarada. E, sad, to sigurno ne bi moglo da bude na teret doprinosa PIO, jer su doprinosi PIO od izuzetnog značaja za svakog zaposlenog. Jer, ako mi povećamo minimalnu zaradu a doprinosi PIO ostanu isti ili se smanje, onda su tu gubitnici radnici, a gubitnik je i Fond”, poručio je Keković u izjavi za CdM.\nI član Predsjedništva SDP Mirko Stanić smatra da je trenutak da minimalac od 193 eura bude prošlost. On za CdM kaže da najava predstavnika poslodavaca da su spremni da podrže ideju o povećanju minimalne zarade na 250 eura ukoliko se uvede neoporezivi dio zarade, predstavlja odličan pokazatelj da se u Crnoj Gori na svim stranama stvara atmosfera da je nužno riješiti ovaj problem na pravi način.\n“Danas imamo situaciju u kojoj 80.000 od oko 185.000 radnika prima manje od 250 eura i ovo predstavlja ogromni sistemski problem. Jer će se desiti da za 20-tak godina imamo armiju penzionera koji će imati minimalne penzije i time današnjim ponašanjem Vlade tempiramo socijanu bombu koja će eksplodirati našoj djeci za koju deceniju. Jer se penzije izvlače na osnovu prosjeka uplaćivanja tokom svih godina staža, a možete pretpostaviti koliku će neko imati penziju ukoliko je ona danas jedva 50 odsto u odnosu na prosječnu platu. Da li će neko sa 90 ili 100 eura penzije moći da plati hranu, struju, ljekove i ostale osnovne životne potrepštine”, pita Stanić.\nOn napominje da zbog toga SDP snažno insistira na donošenju odluke kojom će se Crna Gora pomjeriti sa neslavnog posljednjeg mjesta najsiromašnije regije u Evropi kad je visina minimalne zarade u pitanju.\n“Ovim povećanjem bi se povećale i druge plate u Crnoj Gori u nizu kompanija, država bi dobila više prihoda, poslodavci ne bi osjetili udar zbog uvođenja neoporezivog dijela zarade. Svi bi bili na dobitku, i građani, i poslodavci koji pošteno rade i država sa većim prihodima i boljim punjenjem fondova. Zbog toga je izuzetno bitno da i dalje ova tema bude u fokusu javnosti kako bi uspjeli da barem djelimično poboljšamo status stotina hiljada naših sugrađana koji danas žive od plate koja je ispod minimuma potrebnog za dostojanstven život”, istakao je Stanić.\nMinimalna zarada u Crnoj Gori od 193 eura utvrđena je još 2014. Minimalac je veći u BiH, Srbiji, Makedoniji i na Kosovu, iako su kod njih manje prosječne plate. U regionu minimalna zarada iznosi od 45 do 53 odsto prosječne zarade, a u Crnoj Gori ona je 37 odsto.\nTagoviDarko Radunović minimalna zarada Ministarstvo finansija Mirko Stanić Mirza Mulešković SDP Srđa Keković Unija poslodavaca (UPCG) Unija slobodnih sindikata\n82 Komentara na "Dobra vijest za crnogorske radnike: Sljedeće godine minimalac 250 eura"


Nova Makedonska Misija | Institute for War and Peace Reporting\nNova Makedonska Misija\nNATO se poduhvatio kompleksnog zadatka da nadvlada etnicke podele i ogorcenje koje vlada u Makedoniji.\nZa novu mirovnu misiju NATO-a u Makedoniji pre ce biti neophodna politicka mudrost nego vatrena moc, kao i pregovaracke sposobnosti umesto vojne taktike.\nCilj operacije pod nazivom "Cilibarska lisica", jeste da se Makedoniji pomogne da se vrati tamo gde je bila pre rasplamsavanja sukoba pocetkom 2001. godine. Ova misija je u obavezi da pomogne pri ponovnom uspostavljanju poverenja izmedju dveju zavadjenih zajednica - etnickih Makedonaca i etnickih Albanaca.\nOva misija zamenila je operaciju "Sustinska zetva" ciji je cilj bio prikupljanje oruzja od etnickih albanskih gerilaca - pripadnika Oslobodilacke nacionalne armije, ONA.\n"Cilibarska lisica" je odobrena nekoliko dana posle zavrsetka teskih pregovara izmedju makedonske vlade i NATO-a. U originalnom planu Alijanse predvidja se rasporedjivanje 1.000 do 2.000 vojnika sa mandatom od sest do devet meseci.\nStrahujuci da bi borci Oslobodilacke nacionalne armije mogli da iskoriste prisustvo NATO-a za podelu zemlje, vlasti u Skoplju predlozile su manju misiju sa oko 700 vojnika i mandatom od tri meseca.\nPostignut je kompromis prema kome bi 700 novih vojnika bilo rasporedjeno uz postojecih 300 koji se vec nalaze u Makedoniji. Njihov mandat ce biti tri meseca uz moguce produzenje zavisno od dogadjaja na terenu. "Veci deo trupa ce boraviti u kasarnama osim ukoliko ih ne pozovu da razrese incidente koji mogu predstavljati pretnju medjunarodnim posmatracima", kaze Mark Lejti, portparol NATO-a u Skoplju.\nMisiju ce predvoditi Nemacka, koja ce obezbediti 600 vojnika pod komandom general majora Hajnc-Georga Kerla. Medju preostalih 10 nacija koje uzimaju ucesca u ovoj operaciji je i Francuska sa 200 vojnika.\nOcekuje se da nekih 100 do 200 vojnika budu rasporedjeni na terenu kao oficiri za vezu izmedju bivsih pripadnika Oslobodilacke nacionalne armije i makedonskih vlasti. "Trupe ce biti mobilne, fleksibilne i sposobne za brzu akciju," izjavio je general Kerl.\nNATO, OEBS, i Evropska unija blisko saradjuju na koordinaciji misije. Ujedinjene nacije donele su rezoluciju kojom podrzavaju operaciju "Cilibarska lisica", pruzajuci time ovoj misiji sirok medjunarodni legitimitet.\nSmatra se da je podrska Ujedinjenih nacija od kljucne vaznosti za misiju koja ni u kom slucaju nije bez rizika. NATO snage su sustinski vazna bezbednosna komponenta bez koje bi planirane politicke reforme u Makedoniji mogle zapasti u corsokak.\n"Nece biti lako. Situacija u Makedoniji je jos nestalna, ali nece biti jos jedne Srebrenice," tvrdi Mikael Stajner, savetnik nemackog kancelara Gerharda Sredera za inostrana pitanja. On je mislio na masakr hiljada bosanskih Muslimana u Srebrenici 1995. godine kada je to bila "zasticena zona" Ujedinjenih nacija. On je dodao da NATO nece oklevati da upotrebi silu ukoliko to bude potrebno.\nEvropska unija i OEBS odlucili su da posalju 284 posmatraca radi nadgledanja implementacije makedonskog mirovnog sporazuma prema kome ce se albanske izbeglice vratiti u svoje kuce, dok ce se makedonske regularne snage bezbednosti vratiti na polozaje na kojima su bile pre nego sto izbio sukob.\nUloga medjunarodnih posmatraca bice posebno vazna za smanjivanje medjuetnickih tenzija i podsticanja stvaranja jedne stabilne, multietnicke drzave. Izvori iz Evropske unije kazu da ce posmatraci morati da se konsultuju sa liderima albanskih politickih stranaka u Makedoniji pre nego sto daju signal da su ta podrucja dovoljno bezbedna za regularnu policiju i pocetak povratka izbeglica.\n"Povratak makedonskih snaga bezbednosti u podrucja koja kontrolisu pobunjenici bice jedan od najtezih zadataka", priznao je nemacki ministar inostranih poslova Joska Fiser. Lejti je na konferenciji za stampu izjavio da niko ne treba da gaji iluzije: "Niko ne bi trebalo da ocekuje da ce poteci med i mleko preko noci. Bice problema, bice nasilja. Moguci su, takodje, incidenti."\nIzvori NATO-a koje je citirao Rojters tvrde da su potencijalno najvece prepreke smanjivanju medjuetnickih tenzija makedonske paravojne snage i policijski rezervisti, koji nisu deo regularnih snaga bezbednosti.\nDa bi se umanjio rizik od nasilja, NATO, Evropska unija i OEBS zahtevali su od makedonskih vlasti da se ubrza donosenje ustavnih promena predvidjenih mirovnim sporazumom, te da se donese zakon o amnestiji za albanske pobunjenike.\nVlada strahuje, pogotovo njeno nacionalisticko krilo koje predvodi premijer Ljupco Georgijevski, i ministar unutrasnjih poslova Vlado Boskovski, da ce takav zakon prouzrokovati zestoku reakciju makedonske vecine, te da ce ih skupo stajati glasova na izborima zakazanim za pocetak 2002. godine.\nMakedonske vlasti su vec pokazale nestrpljenje da povrate teritorije koje je zauzela ONA. Medjutim, generalni sekretar NATO-a Dzordz Robertson je upozorio da je amnestija kljucni element za postizanje ovog cilja. Vlada zna da rizikuje obnavljanje nasilja ukoliko bude insistirala na povratku regularne policije u osetljiva podrucja pre nego sto se ozakoni opsta amnestija.\nBoskovski je u intervjuu za TV Telma izjavio: "Trebalo bi da prihvatimo cinjenicu da smo preuzeli obaveze koje su deo mirovnog plana. Imamo tezak zadatak da se vratimo na te teritorije i svako bi trebalo da zna da ce biti otezan povratak policije bez tog zakona (o amnestiji)".\nPolicija ce se u celosti vratiti na te teritorije kada u policijskim patrolama budu i etnicki Makedonci i etnicki Albanci angazovani na istom poslu zajedno sa NATO-om i medjunarodnim posmatracima. Ni Makedonija niti medjunarodni zvanicnici nemaju precizan vremenski raspored za ostvarenje tog cilja, ali je jasno da ce ponovno uspostavljanje poverenja posle sedmomesecne krize biti dugacak i tezak proces.


posted on Feb. 03, 2014 at 11:24 am 03. February 2014\nSistem pogona na sve točkove kod modela Opel Mokka\nPogon na sve točkove kod modela Opel Insignia Country Tourer i Opel Insignia OPC\nOpel Mokka i Opel Insignia Country Tourer nude superioran koncept vožnje!\nPo zimskom ledu i snegu vozila sa pogonom na sva četiri točka su kao na domaćem terenu. Međutim, ovo je samo deo priče, zato što inteligentni sistemi vožnje sa pogonom na sva četiri točka mogu doprineti i povećanoj bezbednosti i dinamici vožnje tokom cele godine, bez potreba za pravljenjem kompromisa po pitanju pogodnosti za obavljanje svakodnevnih aktivnosti. Najbolji primer ovoga je inteligentni sistem za vožnju sa pogonom na sva četiri točka koji je ugrađen u Opel Insigniju Country Tourer, Opel Insigniju OPC i Opel Mokku. Ovi automobili predstavljaju tehnološki vrhunac skoro 100 godina dugog razvoja vozila sa pogonom na sva četiri točka koji se odvijao u automobilskoj industriji. Opelovi sistemi vožnje sa pogonom na sva četiri točka su danas toliko prefinjeni da mogu da osete i prilagode se na promenu uslova tokom vožnje pre nego što dođe do kritične situacije.\nRazvoj kompleksnog, mrežno povezanog sistema vožnje u savremenim Opelovim modelima je pratio brzinu razvoja koju smo videli u digitalnom informatičkom dobu. Na primer, na svom tržišnom debiju pre 22 godine, Opel Frontera, trendseter u SUV kategoriji i jedan od najprodavanijih terenskih vozila u Evropi, se i dalje oslanjao na klasičan, mehanički po-zahtevu sistem vožnje sa pogonom na sva četri točka. Danas njegov potomak, Opel Mokka, kontoliše distribuciju snage na zahtev pomoću elektonskih bitova i bajtova. Ovo, naravo, važi i za Insignija 4×4 modele koje predvodi Country Tourer. Elektronika je postala prihvaćena kao sredstvo kojim se obezebeđuje najbolja moguća raspodela snage. Na ovaj način, Opelova inteligentna tehnologija vožnje sa pogonom na sva četiri točka neprimetno primenjuje i bezbednosne sisteme poput ABS-a i ESP-a.\nPrednosti kontrole raspodele snage po zahtevu su nemerljive u poređenju sa čisto mehaničkim sistemima koji se i danas ponekad koriste. Urođene manjkavosti ovakvih jednostavnih 4×4 sistema – na primer, uvijanje u pogonskoj grupi, znatno veća potrošnja goriva, kao i smanjena udobnost zbog snažnijih vibracija – skoro su u potpunosti eliminisane korišćenjem ineligentnih sistema vožnje sa pogonom na sva četiri točka koji su u upotrebi u savremenim Opelovim modelima. Opelovi sistemi postižu pun pogodak sa preciznom, „na-zahtev“, raspodelom snage kojoj su potrebne milisekunde da reaguje na promene u situaciji tokom vožnje. Ovo ih čini očigledno superiornim o odnosu na druge sisteme vožnje sa pogonom na sva četiri točka sa raspodelom snage „na zahtev“ koji se oslanjaju na čisto mehaničke sisteme kontrole i raspodele snage kada dođe do proklizavanja jednog točka. To se obično događa nakon primetnog vremenskog zastoja, što ima odgovarajuće negativno dejstvo na dinamiku vožnje i nivoe udobnosti.\nOpelov sistem pogona na sve točkove poseduje elektronsko multi-disk kvačilo koje je postavljeno na zadnji diferencijal pomoću prirubnice. Diskovi se nalaze u posudi sa uljem i njihovo dejstvo se neprimetno prilagođava u milisekundama pomoću integrisanog kontrolnog modula. Ovo rešenje pruža Opelovim inženjerima slobodu da stvore posebne strategije upravljanja koje optimalno podešavaju sistem pogona na sve točkove radi zadovoljenja raznovrsnih zahteva različitih linija modela, iako im je hardver zajednički.\nPored tehničkih sličnosti kod elektronskog multi-disk kvačila, sistemi pogona na sve točkove kod modela Opel Mokka, Opel Insignia Country Tourer i Opel Insignia OPC imaju sličnosti i kad je u pitanju funkcionisanje složene mreže vozila pomoću CAN bus mreže. Podaci sa brojnih senzora se konstantno razmenjuju između upravljačkih modula a Opelov sistem pogona na sve točkove koristi iste senzore za dinamiku vožnje koji prenose informacije ABS i ESP sistemima. Podaci o stepenu zanošenja, uglu upravljača i brzinama vozila se procenjuju i obuhvaćeni su strategijom upravljanja pogona na sve točkove.\nSistem, takođe, registruje druge uslove vožnje. Sveobuhvatna umreženost i neosetna raspodela snage, bukvalno bez vremenskog zastoja, omogućavaju funkcionisanje Opelovog sistema pogona na sve točkove predviđajući situacije. Na primer, on momentalno reaguje na pokrete upravljača i snagu motora koju meri senzor ventila regulatora ubrizgavanja, sprečavajući proklizavanje vozila, ili njegovu nestabilnost pre nego što do njih dođe. U osnovi, Opelov inteligentni sistem pogona na sve točkove može se posmatrati kao neki vid obrnutog ESP-a: dok sistem elektronske stabilnost interveniše preko kočionog sistema u kritičnim situacijama u vožnji, kako bi zadržao automobil na pravcu kretanja, elektronski upravljan sistem pogona na sve točkove omogućava ‘preventivnu’ stabilizaciju vozila pre nego što dođe do kritične situacije.\nRazlike između sistema pogona na sve točkove kod modela Opel Mokka, Insignia Country Tourer i OPC predstavljaju rezultat različitih postavljenih ciljeva u skladu sa posebnim zahtevima svakog koncepta vozila:\nEkološka odgovornost predstavljala je vrhunski prioritet tokom razvoja sistema pogona na sve točkove za model Mokka. To nije iznenađujuće obzirom da je Opelovo sub-kompaktno SUV vozilo postavilo standarde potrošnje goriva i emisije CO2. Ovaj razvojni cilj je uspešno ostvaren sa ciljanim vrednostima parametara sistema pogona na sve točkove. Sistem modela Mokka može neprimetno da raspodeljuje snagu između prednje i zadnje osovine u odnosu koji se kreće u opsegu od 100:0 do 50:50, dok u uslovima redovne, svakodnevne upotrebe radi kao ekonomičan automobil sa pogonom na prednje točkove. Ova izvedba omogućila je inženjerima tokom razvoja modela Mokka konstrukciju veoma lakih delova koji su potrebni za sistem pogona na sve točkove. Kao rezultat toga, kompletan sistem pogona na sve točkove, uključujući sve potrebne osovinske, pogonske i prenosne delove, ima težinu manju od 65 kilograma. Sistem pogona na sve točkove se uključuje kada Opel Mokka stoji, kako bi se sprečilo proklizavanje prilikom kretanja. Takođe se aktivira neprimetno, u deliću sekunde, čim vozač pritisne papučicu kvačila. Kada vozilo krene, celokupna snaga se prebacuje na prednje točkove, a sistem pogona na sve točkove se aktivira samo kada to nalažu uslovi vožnje. Kao i kod većine SUV vozila, sistem pogona na sve točkove modela Mokka ima funkcije podrške pri kretanju na nizbrdici (HSA) kao i pri kretanju na nizbrdici (HDC). Elektronsko upravljanje vučom takođe zamenjuje funkciju blokiranja diferencijala osovine automatskim kočenjem.\nPri razvoju varijante 4×4 modela Insignia, Opelovi inženjeri su se usredsredili na optimizovanje dinamike vožnje. Dok je sklop pogona na sve točkove i njegova integracija pomoću podataka koje obrađuje CAN bus sličan onome kod modela Mokka, elektronski diferencijal za ograničeno proklizavanje (eLSD) uveden je na zadnjoj osovini, zajedno sa multi-disk kvačilom. Ovo omogućava transverzalnu raspodelu snage, između zadnjih točkova, kao i uzdužno, između osovina. Optimalna vozna dinamika postiže se zahvaljujući sportskim parametrima upravljanja i sposobnosti sistema da prenese celokupan pogonski obrtni momenat na zadnju osovinu. Zajedno sa inteligentnim diferencijalom za ograničeno proklizavanje, koji takođe neprimetno vrši raspodelu snage prema preovlađujućim uslovima vožnje, Opel Insignia 4×4 nudi jedinstveno iskustvo koje vozaču omogućava najbolju moguću kontrolu nad vozilom. ESP strategija upravljanja je optimalno prilagođena tako da odgovara sistemu pogona na sve točkove. Kao rezultat, vozači mogu u potpunosti da iskoriste unapređenu voznu dinamiku modela Opel Insignia 4×4, posebno kod moćne OPC verzije, koja isporučuje 325ks. Sa Opelovim sistemom pogona na sve točkove brzog dejstva, bezbednost i zabava u vožnji dostižu nove nivoe.\nTags:OpelOpel 4x4Opel Srbijapogon na sva četitri točka\nGoran Aničić 03. February 2014\n“Diadora” sportska oprema na benzinskim stanicama NIS-a


Poslovni odnosi Er Srbije sa Aerodromom "Nikola Tesla" - troškovi vaši, zarada naša | Serb.rs\nSerb.rs > SRBIJA > Poslovni odnosi Er Srbije sa Aerodromom „Nikola Tesla“ – troškovi vaši, zarada naša\n8. avgusta 2016. / Komentari su isključeni na Poslovni odnosi Er Srbije sa Aerodromom „Nikola Tesla“ – troškovi vaši, zarada naša\nAleksandar Vucic prisustvuje predstavljanju prvog aviona avio-kompanije „Er Srbija“ (foto:www.beta.rs)\nKoliko je građane koštao poslovni „uspeh“ kompanije Er Srbija u 2015. godini, koliku je štetu pretrpeo aerodrom i kakve su mogućnosti da nacionalni avio-prevoznik od 2017. godine posluje profitabilno\nNa prvi pogled, nije bilo novih vesti kada je u petak 29. jula objavljen finansijski izveštaj za 2015. godinu o poslovanju kompanije Er Srbija: iz kompanije su još u maju sve to saopštili – imali smo neto profit od 3,9 miliona evra, a to je za 44 odsto više od neto profita iz 2014. godine, kada je dobit bila 2,7 miliona evra. Istog dana kada je finansijski izveštaj postao dostupan javnosti na sajtu APR-a, mediji su preneli vest da je britanska konsultantska kuća Oxford Economics svojom studijom došla do zaključka da će u 2016. godini kompanija Er Srbija podržati sto hiljada radnih mesta i doprineti celokupnoj privredi zemlje sa više od milijardu dolara. Preciznije: 210 miliona dolara će Er Srbija doneti zemlji kroz svoju osnovnu delatnost, a preostalih 810 miliona dolara u Srbiju će doneti više od pola miliona stranih posetilaca koji će doći kao putnici ove kompanije. Retko gde se moglo pročitati da je, kao i u prethodnih nekoliko godina, upravo Er Srbija naručila ovu studiju od Oxford Economicsa, kao i da je bilo šta drugo iz nje, osim brojki i podataka navedenih u saopštenju, javnosti još uvek nepoznato.\nNo, da ne cepidlačimo. Na prvi pogled, dakle, sve ide odlično kada je o kompaniji Er Srbija reč: nakon samo tri godine od ulaska, Etihad je preokrenuo sve trendove i od zastarele, izraubovane i nadasve neefikasne kompanije, koja je svake godine pravila desetine miliona evra gubitka poreskim obveznicima Srbije, napravio je modernog i ponajpre uspešnog nacionalnog avio-prevoznika, koji već drugu godinu zaredom pravi profit – i to profit koji ima tendenciju ozbiljnog rasta. Simbol ovog uspeha svakako je ovogodišnje otvaranje direktnog leta za Njujork. I u ekonomiji cele zemlje vidan je napredak, pala je kiša 25. jula, pa se može očekivati privredni rast i iznad tri odsto, a, videli smo iz studije, nemali doprinos ovom rastu dala je i kompanija Er Srbija. Ili, nezaboravnim rečima Siniše Malog iz intervjua portalu „Tango Six“ od pre nekoliko meseci, dok se prisećao kako je to Etihad došao u Srbiju i šta je sve od tada urađeno: „Mi smo u to vreme imali agresivan i ambiciozan plan da oporavimo našu ekonomiju, a to ne možete uraditi ako nemate jaku i stabilnu avio-kompaniju. Zato je prioritet na tim prvim sastancima sa njima, ukratko rečeno, bio: pomozite nam ako možete. (…) Imamo neku novu budućnost. To je ono što želimo da uradimo u sklopu razvoja naše ekonomije – Srbija kao dominantna zemlja, najbrže rastuća i ekonomski najagilnija u regionu. Zato moramo imati jaku nacionalnu avio-kompaniju. Otvaramo nova tržišta novim linijama. Jer biznis kada vidi da može da uđe u avion i direktno sleti u Beograd mnogo će se lakše odlučiti za investicije.“\nOva zašećerena, PR verzija stvarnosti znatno se menja kada se začeprka po netom objavljenom finansijskom izveštaju Er Srbije. Zapravo, dovoljna je jedna rečenica da opiše suštinu: država Srbija je u 2015. godini kompaniji Er Srbija uplatila donaciju od 48,7 miliona evra (5,92 milijarde dinara), a kompanija je godinu završila sa dobitkom od 3,9 miliona evra (473,6 miliona dinara). Dakle, država Srbija, kao većinski vlasnik i suvereni nosilac upravljačkih prava (a to je utvrdila nedavno završena istraga Evropske komisije o vlasničkoj strukturi kompanije), poklonila je „nacionalnom avio-prevozniku“ skoro 50 miliona evra, a zauzvrat će sa manjinskim vlasnikom Etihadom (koji je vlasnik 49 odsto kompanije) podeliti profit od četiri miliona evra – po pola.\nDaleko od toga da se ovo događa prvi put – prethodne, 2014. godine, država je donirala Er Srbiji skoro 70 miliona evra (8,38 milijardi dinara), kako bi podelila „dobit“ od 2,7 miliona evra. Međutim, kao što kažu u reklami, to nije sve: s obzirom da po ugovoru sa Etihadom država mora da ulaže novac u Er Srbiju i mimo ovih donacija, a nema pare, rešenje je nađeno u tome što će se brutalno upropašćavati poslovanje Aerodroma „Nikola Tesla“ – kompanije koji je takođe u većinskom vlasništvu države (koja ima oko 83 odsto akcija), ali čiji jedan deo direktno pripada i građanima, koji poseduju akcije Aerodroma. Ili, opet rečima Siniše Malog iz pomenutog intervjua: „Mi smo onda rekli sledeće: mi želimo da damo novac koliko god da treba, dakle pratimo Etihad u tome, ali možete li nam učiniti uslugu: ako nemamo novca iz budžeta i ako uzimamo dividendu od aerodroma, da li možemo da se ofsetujemo, da ‘prebijemo’ to na taj način i da u vremenskom periodu od tri godine Er Srbija aerodromu ne plaća deo tog novca? Naglašavam deo, jer vam opet treba novac za dnevno funkcionisanje kompanije. Ne možete samo da ne plaćate troškove aerodromu, a da nemate novac za lizing aviona i sve one segmente koje sam ranije naveo. Mi njih molimo. Oni odgovaraju: nama to nije to, ali hajde učinićemo vam, kao Etihad, vama kao Vladi Republike Srbije da imate tu mogućnost, budući da trenutno nemate dovoljno novca u budžetu.“\nSamo u 2014. i 2015. Aerodrom je Er Srbiji, direktnim otpisom i „ispravkama“ potraživanja, oprostio oko 4,3 milijarde dinara duga. Uzimajući u obzir vrednosti evra u pomenutim godinama, račun pokazuje da je država Srbija oštetila Aerodrom „Nikola Tesla“ za skoro 36 miliona evra. Kada se ovom broju doda iznos koji je država direktno donirala Er Srbiji (nešto manje od 119 miliona evra), dolazimo do zaključka da je samo kroz ove dve stavke država Srbija na Er Srbiju potrošila više od 150 miliona evra. Da kojim slučajem to nije uradila, mogla bi, na primer, da još uvek u vlasništvu ima stotinak hektara najboljeg zemljišta u Beogradu, na kojem trenutno ne važe Ustav i zakoni Republike Srbije – upravo tih 150 miliona evra bili su dovoljni da kompanija Eagle Hills dobije u zakup zemljište na obali Save na 99 godina, a da država o svom trošku pripremi celokupnu infrastrukturu za građenje „Beograda na vodi“.\nAko uzmemo kao istinite – sic! – izjave Aleksandra Vučića i Siniše Malog, da će partneri u Er Srbiji uložiti istu količinu novca (prva Vučićeva izjava na tu temu bila je da Etihad ulaže do 100 miliona, a Srbija 42 miliona dolara), te da Etihad neće uložiti više od 100 miliona dolara, onda gornji račun ne može biti tačan. Pošto gornji račun jeste tačan i lako proverljiv – napravljen je pomoću javno dostupnih finansijskih izveštaja – zaključak ne može biti jednostavniji. Da ne bude zabune, ovo „ispravljanje“ potraživanja Aerodroma prema Er Srbiji nema veze sa starim dugom JAT-a prema Aerodromu, koji je nastao pre dolaska Etihada: krajem 2014. godine donet je Zakon o preuzimanju obaveza privrednog društva Air Serbia prema pravnim i fizičkim licima po osnovu izvršenih usluga i isporučenih roba i pretvaranju tih obaveza u javni dug Republike Srbije. Tim zakonom je, kroz dve rate u 2014. i 2015, Uprava za javni dug Republike Srbije Aerodromu uplatila 4,29 milijardi dinara na ime starog duga JAT-a. Inače, ugovorom je predviđeno da država preuzima ukupne dugove JAT-a od oko 300 miliona dolara.\nVratimo se na transakcioni ugovor, potpisan 2013. godine između Vlade Republike Srbije, Er Srbije i Etihad Airways PJSC. Cilj ovog udruženog poduhvata, bar na papiru, jeste da se sve strane fokusiraju na „strategiju oporavka kako bi se Društvo razvilo u jak, finansijski samoodrživ entitet i postalo konkurentna nacionalna avio kompanija na međunarodnom nivou“. Međutim, kako će da postignu tu finansijsku samoodrživost, nije najjasnije – zapravo, deluje kao čista fantastika. Naime, prema rečima Aleksandra Vučića, ovakav način plaćanja obaveza prema zajedničkoj kompaniji – tako što Aerodrom oprosti dugove Er Srbiji – završen je početkom 2016. Sudeći po izveštaju Aerodroma za prvi kvartal 2016, ova izjava premijera je – za promenu – tačna. Aerodrom zbilja u prvom kvartalu nije opraštao nikakve dugove Er Srbiji. Takođe, po ugovoru, država prestaje da finansijski pomaže Er Srbiju na kraju 2016. godine. Ali, postavlja se logično pitanje – kako će onda Er Srbija da posluje? Ako „izbrišemo“ samo državne donacije iz 2014. i 2015, zaključićemo da je gubitak nacionalnog avio-prevoznika u ove dve godine bio veći od 110 miliona evra. Uprkos svim tim ulaganjima, broj putnika koje je Er Srbija prevezla u prvom kvartalu 2016, smanjio se za 31 hiljadu u odnosu na isti period prethodne godine.\nMoglo bi se debatovati da će se ovaj gubitak smanjivati kako kompanija bude postajala sve efikasnija, ali se postavlja jednostavno pitanje – ko će da snosi taj gubitak? Uz to, 2015. godina je bila veoma povoljna zbog izuzetno niske cene nafte – samo na kerozinu Er Srbija je potrošila 18 miliona evra manje (2,2 milijarde dinara) nego u 2014. Šta ako cena nafte počne da raste, kao što već jeste? To znači desetine miliona potrošenih evra više na kupovinu goriva. Tu je i pomenuta „kruna“, let Er Srbije za Njujork, koji će bar nekoliko godina praviti gubitke. Ili, rečima premijera Vučića: „Trenutni troškovi uvođenja nove linije ka Njujorku su 10 miliona dolara na godišnjem nivou i tek se mora osmisliti način kako da taj let bude profitabilan.“ Ili, rečima Siniše Malog: „Razmišljamo i o letovima za Kanadu i za Čikago i za neke druge destinacije.“\nJedan od načina finansiranja svih ovih (izvesnih) budućih gubitaka jeste i uzimanje kredita. Upravo za time je posegla Er Srbija, pokazuje finansijski izveštaj za 2015. Dana 15. septembra prošle godine, Er Srbija je zaključila ugovor o dugoročnom kreditu sa EA Partners I BV, i to u iznosu od 56,5 miliona dolara, nakon odbitka transakcionih troškova od 6,55 odsto. Kamatna stopa iznosi skoro sedam odsto (6,96), a kredit dospeva u celosti nakon pet godina – u septembru 2020. godine. Otkud ovaj kredit, otkud baš od ove kompanije, i otkud baš ovolika kamatna stopa? Iza skraćenice EA Partners krije se Etihad Airways Partners: u septembru 2015. Etihad je izdao obveznice u vrednosti od 700 miliona dolara, ročnosti pet godina, po kamatnoj stopi od 6,87 odsto, za sebe i svoju „partnersku alijansu“ – Etihad Airways, Air Berlin, Air Serbia, Air Seychelles, Alitalia, Jet Airways i Etihad Airport Services. Kolike su bile mogućnosti Vlade Srbije – „suverenog nosioca upravljačkih prava u kompaniji Er Srbija“ – da ne uzme ovaj, nego eventualno neki drugi, povoljniji kredit, ostaje da se nagađa. U maju 2016, Etihad Airways Partners je izdao još jednu seriju obveznica u vrednosti od 500 miliona dolara za kapitalnu potrošnju, investicije u avione i refinansiranje dugova, sa kamatnom stopom od 6,75 odsto. Da li je država, suvereni upravljač Er Srbije, ponovo uzela kredit od EA Partnersa po malčice većoj kamatnoj stopi od one po kojoj se Etihad zadužio, videćemo najkasnije za godinu dana, kada bude bio objavljen finansijski izveštaj za 2016. godinu.\nNapokon, šta će se dalje dešavati sa Aerodromom „Nikola Tesla“? Kao kontekst, ponovo ćemo upotrebiti izjavu Siniše Malog, ovog puta iz juna ove godine: „Kompanija ‘Lazard’ zajedno sa nama priprema dokumentaciju koja je neophodna da bi se kontaktirali potencijalni investitori, kako bi se što pre i krenulo u taj proces pronalaženja partnera za koncesiju Aerodroma ‘Nikola Tesla’. (…) Aerodrom je preuređen, ali će u budućnosti, kao i sada, sigurno predstavljati ‘usko grlo’ na planu razvoja Er Srbije. Letovima za Ameriku i eventualno novim letovima za Kanadu, polako ali sigurno neophodno je i da se aerodrom razvija u pravcu Er Srbije. I hotelski smeštaj, i novi terminali, i satelitski terminali, i možda neka nova pista. Nama treba partner koji zna da se bavi time, koji zna da upravlja aerodromom kako bismo podigli i nivo kvaliteta usluga.“ Dakle, u prevodu, sudbinu kompanije koja uprkos svim saplitanjima zapravo stvara dobitak (3,29 milijardi dinara, odnosno oko 27 miliona evra u 2015 – sa sve oproštenim dugom Er Srbije od 19,3 miliona evra), vezaćemo za sudbinu „rupe bez dna“, i nemilosrdno je koristiti u svrhu njenog razvoja.\nPrema poslednjoj, trećoj reviziji stendbaj aranžmana sa MMF-om, predviđena je privatizacija Aerodroma. (Ovde valja podsetiti da je još u februaru bilo rečeno da će zaključak četvrte revizije biti donet i objavljen nakon izbora nove vlade, no, pola godine kasnije, još uvek ništa od toga – vlada na dan pisanja ovog teksta još nije izabrana). Početkom godine Vučić je izjavio da šest kompanija koje su se prijavile za privatizacionog savetnika traže mnogo novca, i da ćemo mi to „direktno pregovarati i tražićemo najbolje“. Na svu sreću, od ovoga se odustalo, pa je u aprilu kompanija Lazard Freres SAS – ista ona koja je bila privatizacioni savetnik i za Telekom Srbije – izabrana za privatizacionog savetnika za koncesiju Aerodroma: za ovu uslugu će dobiti 1,27 miliona evra, i još 3,22 miliona ako Aerodrom bude privatizovan.\nKolika je cena Aerodroma „Nikola Tesla“? Tada, u januaru, kada je najavio da ćemo „mi to sve direktno“, Vučić je izjavio da je ranije procenjivano da bi se za koncesiju za Aerodrom moglo dobiti 100 miliona evra, a da, zahvaljujući dobrom poslovanju Er Srbije, sada postoje velike šanse da se dobije dobra cena – „i do 500 miliona evra“. Pre toga, u aprilu 2015, Vučić je izjavio da Aerodrom vredi 250 miliona evra, a „sada za koncesiju možemo da uzmemo, i gledaćemo da to sledeće godine i radimo, 500 do 600 miliona evra, plus milijardu u investicijama i to uz raskidni uslov“.\nAko gledamo tržišnu kapitalizaciju, odnosno onoliko koliko kompanija vredi na Beogradskoj berzi, onda je Aerodrom na dan 29. jula vredeo 34,3 milijarde dinara, tj. nešto više od 278 miliona evra. Trenutna vrednost akcije Aerodroma je tačno hiljadu dinara (podatak od petka, 29. jula), što znači da se od 19. maja prošle godine do danas vrednost Aerodroma smanjila za više od 120 miliona evra – tada je vrednost jedne akcije bila 1403 dinara, a vrednost Aerodroma na berzi bila bezmalo 400 miliona evra.\nMogli bismo približno odrediti vrednost Aerodroma i na drugačiji način. Prilikom neuspešne prodaje Telekoma prošle godine, Vučić je odbio ponuđenu cenu od šestostrukog EBITDA (Earnings Before Interest, Taxes, Depreciation and Amortization). Uz rizik od potpunog promašaja, s obzirom da je reč o različitim industrijama, možemo spekulisati o eventualnoj ceni Aerodroma ako bi bila izražena na ovaj način. Prema podacima iz finansijskog izveštaja Aerodroma, EBITDA u 2015. bila je 4,42 milijarde dinara, što znači da bi šestostruki EBITDA na kraju 2015. iznosio 218 miliona evra. No, to ništa ne znači – kad je propala prodaja Telekoma za šestostruki EBITDA, Miroslav Mišković i njegov internet tim su se pohvalili podsećanjem da je 2011. Maxi prodat za skoro dvanaestostruki EBITDA. U ovoj varijanti, vrednost Aerodroma bi bila oko 430 miliona evra.\nKako god, štetočinsko upravljanje države Aerodromom nesumnjivo je smanjilo cenu jednog od nekoliko preostalih komada „porodičnog srebra“. Ovde nije samo reč o manjem profitu zbog opraštanja dugova, niti o efektivnom „gušenju“ drugih avio-prevoznika za račun Er Srbije. Uprkos silnim uspesima Er Srbije, uprkos rastu broja putnika koji putuju ovom kompanijom (oko 250.000 više u 2015. u odnosu na 2014), broj putnika na Aerodromu je u 2015. porastao za samo tri odsto, ukupno 138.000 više nego u 2014. U prevodu, Aerodrom je izgubio više od 110.000 putnika koji su putovali nekim drugim avio-prevoznikom.\nTu su i tipične boljke državnih preduzeća. Na primer, samo tokom 2014. i 2015, Aerodrom „Nikola Tesla“ je potrošio više od 430.000 evra na poklone zaposlenima (za Božić, Uskrs i za školski pribor). Takođe, broj zaposlenih je u 2015. porastao sa 475 na 1253, a novac koji je potrošen za plate u 2015. je u odnosu na 2014. porastao za milijardu dinara – uprkos prosečnom smanjenju plata na Aerodromu od 15 odsto u 2015. Iz Aerodroma su saopštili da je reč o ljudima koji su već bili zaposleni u kompaniji preko omladinskih zadruga, te da suma plata jeste povećana, ali da su se zato smanjili troškovi proizvodnih usluga i nematerijalni troškovi – stavke pod kojima su „vođeni“ zaposleni preko zadruga. To se, otprilike, poklapa sa podacima finansijskog izveštaja za 2015. Međutim, podaci iz prvog kvartala ove godine pokazuju da su troškovi za naknade za omladinske zadruge i druge oblike angažovanja u prvom kvartalu ove i prošle godine maltene identični – nešto ispod 140 miliona dinara.\nPrema vesti od prošle nedelje, Aerodrom je zainteresovan za kupovinu Sava centra, kako bi tu napravio svoje sedište, a ujedno bi napravio i kulu od 25-30 spratova, „vrhunski šoping-mol“ i hotel. Saša Vlaisavljević, direktor Aerodroma (v.d., naravno), izjavio je da je Aerodrom ponudio državi i Gradu Beogradu „jako dobro rešenje – da budemo manjinski partner Gradu u Sava centru, sa 49 odsto udela“. Prema njegovim rečima, Sava centar gubi 90.000 – 100.000 evra mesečno, a Aerodrom bi u prve tri godine uložio 30 miliona evra iz sopstvenih prihoda, da bi se došlo do „pozitivne nule“.\n„Prvi korak je raspisivanje obavezujućeg tendera koji očekujemo da grad raspiše za najviše mesec ili dva i mi ćemo učestvovati, a posle toga videćemo ko su konkurenti i kakav je odgovor Grada, pa ćemo pričati o drugoj fazi“, rekao je Vlaisavljević.\nPokojni Tanjug, koji je preneo Vlaisavljevićevu izjavu, vest završava rečenicom: „Na Aerodromu kažu da se u svetu smatra standardom da aerodrom ima i svoj hotel.“\nUkratko, tamni vilajet. Ko proda Aerodrom, kajaće se, ko ga ne proda – kajaće se.\nOznake: Aerodrom Nikola Tesla, Aleksandar Vučić, ekonomija, Er Srbija, Etihad, laži, mmf, prevara, prihodi, privatizacija, srbija / Objavljeno u: SRBIJA\n© 9108 Serb.rs. Sva prava zadržana.


Zvaničnik Stejt departmenta: SAD ostaje na Balkanu\nDirektor Kancelarije za Jugoistočnu Evropu u Stejt departmentu Metju Palmer izjavio je da SAD proces normalizacije odnosa Beograda i Prištine tretiraju kao odvojen proces od procesa priznavanja nezavisnosti Kosova.\n"Mislim da je normalizacija definisana i prepoznata u okvirima briselskog dijaloga i tretiramo je kao odvojen proces od priznavanja nezavisnosti", rekao je Palmer za "Politiku".\nUpitan da li je moguće da Srbija uđe u EU bez priznavanja nezavisnosti Kosova Palmer je rekao da je to pitanje za EU.\n"Ono što mi radimo jeste da u punoj meri podržimo proces normalizacije odnosa Beograda i Prištine. I trenutno ne gledamo dalje od te tačke", rekao je američki zvaničnik.\nPalmer je naveo da SAD podržavaju cilj Srbije da postane deo EU, i dodao da je normalizacija odnosa sa Kosovom važan deo tog cilja.\n"Potrebno je da dodje do napretka u Briselskom dijalogu kako bi došlo do napretka na putu evrointegracija", rekao je Palmer.\nPalmer je naveo da je politika SAD prema Balkanu i regionu ista poslednjih 20-25 godina i dodao da nema nijedan razlog da veruje da će doći do promene pristupa tom pitanju.


Samoopredeljenje protiv Srpske liste za izbore 19. maja – Balkanekspresrb.rs\nKandidati Srpske liste za predsednike četiri opštine na Severu ne mogu biti potvrđeni za izbore 19. maja ove godine, ako za njih ne glasa osam od devet članova Centralne izborne komisije (CIK), piše prištinski dnevnik Zeri.\nDva predstavnika Samoopredeljenja u CIK-u najavili su da će glasati protiv predloga kandidata Srpske liste, ako ne postoje konkretni dokazi da će „srpski kandidati poštovati ustavni poredak na Kosovu“.\nHašim Tači, imenovao je samo devet članova CIK-a, a za sertifikaciju kandidata potrebno je osam glasova.\nPredstavnik pokreta „Samoopredeljenje“ u CIK-u Adnan Rustemi kaže da su bivši gradonačelnici na Severu podneli ostavku označavajući Kosovo kao „Kosovo i Metohija“, i da CIK treba pažljivo da se bavi prijavom Srpske liste.\n„Sa tim u vezi, CIK bi trebalo pažljivo i detaljnije da se osvrne na prijavu Srpske liste i njenih kandidata, ne dozvoljavajući da se ovaj proces zloupotrebi za pokretanje scenarija protiv Republike, kao što radi Srpska lista potpomognuta Aleksandrom Vučićem”, rekao je Rustemi.\nOn je najavio da je zatražio od CIK-a da zahteva od Ministarstva lokalne samouprave da dostavi ostavke bivših gradonačelnika, kao i da zatraži dodatna dokumenta od Srpske liste, koja dokazuju njihovo distanciranje od stavova Aleksandra Vučića.\nTakođe, prema njegovim rečima, mora da se dokaže da će kandidati Srpske liste „priznati i poštovati ustavni i državni poredak Republike Kosovo i ispuniti sve odgovornosti“.\n„Ne možemo da trošimo milione evra poreskih obveznika za scenarije koji ponovo upozoravaju kandidaturu i ostavku. Mi kao članovi „Samoopredeljenja“ nismo protiv Srba, nego protiv instrumentalizacije Srpske liste od strane Beograda i kroz nju, borbe protiv države Kosovo“, rekao je Rustemi.\nIstakao je da će članovi „Samoopredeljenja“ u CIK-u biti protiv potvrđivanja Srpske liste i da „Srpska lista ne može i ne treba da bude potvrđena od strane CIK-a“.\nPokret „Samoopredeljenje“ ima dva predstavnika u CIK-u. Pored Rustemija, član ovog tela je i Nazljie Balja(Kossev).♦\nTagsKiM Samoopredeljenje Srpska lista


SAD ukinule zabranu prodaje malezijskoj kompaniji Top Glav\nTanjug 10. septembra 2021. 08:23\nKUALA LUMPUR – Malezijska kompanija Top Glav (Glove) saopštila je danas da je dobila dozvolu da nastavi prodaju u Sjedinjenim Državama, pošto su američke carinske vlasti ukinule jednogodišnju zabranu zbog navodno otkrivenog prinudnog rada u fabrikama najvećeg svetskog proizvođača medicinskih rukavica.\nAmerička uprava carina i pogranične bezbednosti (CBP) zabranila je u julu 2020. godine prodaju rukavica Top Glava, uz obrazloženje da su otkrivene zloupotrebe radnika migranata.\nMalezijska kompanija je u saopštenju navela da će nabavka njenih rukavica za jednokratnu upotrebu od danas biti dostupna u svim američkim lukama.\nAkcije Top Glava, čija je cena nakon zabrane pala za oko 40 posto, skočile su jutros za 10 procenata.\nKompanija se u saopštenju pozvala na obaveštenje CBP-a dostavljeno Federalnom registru SAD-a, navodeći da je uprava carina na osnovu dodatnih informacija utvrdila da se proizvodi kompanije Top Glav više ne proizvode korišćenjem prinudnog rada.\nSAD su prošle godine iz istih razloga uvele zabranu prodaje proizvoda za još dve malezijske kompanije koje proizvode palmino ulje, a koje su angažovale nezavisne revizore koji će proceniti njihovu poslovnu praksu.


Niška televizija » Održana rasprava o strategiji borbe protiv korupcije\nObjavljeno 22.04.2013. 16:10\nTagovi: Apelacioni sud, Društvo, Udarne\nU zgradi niškog Аpelacionog suda održana je javna rasprava o nacrtu startegije za borbu protiv korupcije. Državni sekretar MUP-a Vladimir Božović rekao je da je u nacrtu predviđeno da borba protiv političke korupcije bude na prvom mestu. Prema novom nacrtu dva mehanizma biće ključna za efikasnu borbu, represivni i preventivni.\nDržavni sekretar MUP-a Vladimir Božović ističe da je još 2005. godine insistirao na tome da borba protiv političke korupcije bude na prvom mestu, ali je zbog toga izbačen iz radne grupe, a kasnije, kako kaže, i smenjen sa mesta generalnog sekretara MUP-a.\nBožović je predstavio i novoimenovanog pomoćnika načelnika PU u Nišu Želimira Milanovića ističući da je ispunjeno obećanje da će Niš osim načelnika dobiti rukovodstvo u policiji, koje će se zajedno s tužilaštvom baviti postojećim, ali i problemima borbe protiv korupcije.\nNacrt zakona između ostalog predviđa i izmene zakona o privatizaciji, o agenciji za privatizaciju i zakona o stečaju, s obzirom da je tu bilo i najviše malverzacija.\nIzlet za štićenice Sigurne kuće


Milić i Tegeltija potpisali Sporazum o izgradnji obdaništa u Brčkom\n4.12.2017. Gradonačelnik Brčko distrikta BiH Siniša Milić i ministar finansija u Vladi Republike Srpske Zoran Tegeltija potpisili su danas u Brčkom Sporazum o finansiranju projekta izgradnje obdaništa u ovoj lokalnoj zajednici donatorskim sredstvima Vlade Republike Srbije, u vrijednosti od 500.000 eura.\nGradonačelnik Siniša Milić izrazio je zadovoljstvo što je potpisivanjem Sporazuma i formalno započela procedura realizacije donatorskih sredstava. On je izrazio zahvalnost predsjedniku Republike Srbije, ali i predsjedniku Republike Srpske koji je na određen način posredovao i predložio da i Brčko distrikt BiH uđe u raspodjelu dodjele sredstava.\n„Ovdje ne postoje i ne treba spominjati nikakve političke konotacije. Ova donacija je u funkciji građana Brčko distrikta BiH i djece koja će koristiti usluge obdaništa. Mi smo u proceduri dobijanja građevinske dozvole za taj objekat koji će se graditi na lokaciji naselja Ilićka. Bilo je ideja da se gradi na području Srpske Varoši, međutim, zbog neriješenih imovinskopravnih odnosa i potrebe da što ranije krenemo u proceduru, opredijelili smo se za spomenutu slobodnu lokaciju“, pojasnio je gradonačelnik Milić.\nRiječ je o površini od oko 2.500 kvadratnih metara, a objekat bi trebao da bude površine od oko 1.000 kvadratnih metara i namijenjen za boravak oko 100 djece.\nGradonačelnik Milić je napomenuo da će objekat biti izgrađen po najvišim standardima.\n„Bitno je da na ovaj način osiguravamo transparentnost i da će projekat biti realizovan u skladu s pozitivnim zakonskim propisima koji važe na prostoru Distrikta, ali uz podršku i kontrolu Vlade Republike Srpske. Uporedo s realizacijom ovog projekta u budžetu Brčko distrikta BiH planirana su sredstva za projektovanje, a vjerovatno i izgradnju, još dva obdaništa na području Distrikta jer su to realne potrebe građana“, rekao je Milić.\nMinistar finansija u Vladi Republike Srpske Zoran Tegeltija naglasio je da Vlada RS ima ulogu da osigura da svi kandidovani projekti budu završeni i da budu u funkciji.\n„Postoji još nekoliko koraka do samog početka izgradnje vrtića kao što su procedura učešća u komisijama za izbor najpovoljnijeg ponuđača, ocjena kvaliteta radova i svega što je potrebno da se uradi, ali i sigurnost izvođača radova da će svi poslovi biti plaćeni na vrijeme. Sredstva su na poslovnom računu Vlade Republike Srpske i s rokovima kako budu dospijevale situacije mi ćemo plaćati projekte“, dodao je ministar Tegeltija.\nOn je naglasio da je ukupna donacija Vlade Republike Srbije 5 miliona eura koja će, osim u Brčkom, biti raspoređena i na lokalne zajednice u Republici Srpskoj i Federaciji BiH.\nMinistar Tegeltija je zaključio da je na radnom sastanku gradonačelnika Brčko distrikta BiH upoznao s aktivnostima koje priprema Vlada Republike Srpske, a u vezi s izgradnjom autoputa od Banje Luke do Bijeljine, koji bi prolazio kroz Brčko.