Tanja Fajon: Prajd je preduslov za tolerantno društvo – GayEcho\nPrajd je preduslov za tolerantno društvo i drago mi je što ?u biti u prilici da Beogra?ane podržim na Paradi, rx izjavila je poslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon koja je potpredsednica me?ugrupe u EP za podršku LGBT pravima.\nOna je za istakla da je ovaj napredak kada je u pitanju duh jednog grada, naroda, otvorenost i spremnost da se prihvati druga?ije, “u samom je srcu evropskih integracija i gra?enja tolerantnog i modernog društva 21. veka.\n“Važno je da se Parada održava svake godine, ne smemo da zaboravimo da to nije nešto što se podrazumeva u zemljama regiona. Isto tako, ne smemo da zaboravimo kroz šta su sve pripadnici LGBT zajednice morali da pro?u da bi se sada nesmetano šetali ulicama Beograda”, rekla je Fajon – prenose beogradski mediji.\nPoslanica Napredne alijanse socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu tokom posete Beogradu govori?e i na skupu “Belgrejd Pride Forum”.\n« Polno prenosive bolesti postaju imune na antibiotike\nBoban Stojanović: Nema više strasti oko Parade, stišava se sve »


Čubrilović: Ne vjerujem da će se posebna sjednica NS RS pretvoriti u beskonačno repliciranje | Srpskainfo\nČubrilović: Ne vjerujem da će se posebna sjednica NS RS pretvoriti u beskonačno repliciranje\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović rekao je da očekuje punu sabornost među poslanicima na sutrašnjoj posebnoj sjednici Republike Srpske, na kojoj će razmatrati Informaciju o neustavnoj transformaciji dejtonske BiH i uticaju na položaj i prava Republike Srpske.\nOčekujem da će se postići puna sabornost poslanika iz stranaka koje imaju sjedište u Republici Srpskoj – rekao je Čubrilović za Alternativnu televiziju.\n– Zadovoljni su dokumentacijom koja je pripremljena za ovaj slučaj i podržavaju da je ovo pravo vrijeme da se Narodna skupština oglasi o tom pitanju – rekao je Čubrilović, koji je prisustvovao sjednici Senata.\nCvijanović: Nadam se da će poslanici pokazati dovoljno jedinstva o stvarima strateški važnim za Srpsku\nGLAVNI ODBOR SDS Šarović najavio da će biti na posebnoj sjednici parlamenta Srpske\n– Nemogućnost da se i nakon godinu dana formira vlast na nivou BiH daje za pravo međunarodnoj zajednici da ovde i dalje ostaje prisutna u toj formaciji – smatra Čubrilović.\nPolitika Narodna skupština RSNedeljko ČubrilovićNSRS\nOPET ISTI VOZ U istom danu kada je usmrtio supružnike kod Šapca, ponovo UDARIO U AUTOMOBIL\n"DJECA SU ZAPOMAGALA" Svjedoci o detaljim stravične nesreće kada je voz udario automobil\nTEŠKA NESREĆA KOD ŠAPCA Sudarili se automobil i voz, stradali muškarac i žena\nKAMION GORI, TOVAR EKSPLODIRAO Vozač iz Rusije, nije ni slutio da vozi TEMPIRANU BOMBU (VIDEO)


Svijet – Zabavno24h\nHome / Svijet\tSvijet\tBila je Tošetova devojka, posle tragedije se udala, rodila dete, a ovako sada izgleda! (FOTO)\nMay 23, 2017\tSvijet\nAndrijana Budimir je bila devojka Tošeta Proeskog koji je nastradao u saobraćajnoj nesreći pre devet godina U trenutku kada je tragično nastradao Toše Proeski je bio u vezi sa rukometašicom Andrijanom Budimir, koja je sada udata i ima dete. Andrijana se nakon saobraćajne nesreće, u kojoj je pre devet godina ...\nMay 20, 2017\tSvijet\nKad mi je poslednji put uradio to, nisam mogla da se iskontrolišem, drala sam se da me je ceo komšiluk čuo. Krv mi je jurnula u glavu, bila sam u stanju svašta da uradim.Svaki put ista priča. Zna kako da me dovede do ludila i to radi. Premda znam šta ...\nKAKAV CAR! Sjajni Velimir imitirao Vučića BOLJE NEGO IKAD, ceo studio je vrištao od smeha! (VIDEO)\nMay 12, 2017\tSvijet\nVelimir Tošić ponovo je bio na visini zadatka, a perfektno je imitirao i Tomislava Nikolića i Vojislava Šešelja Velimir Tošić opet je nastup za pamćenje. Momak iz Banatskog Karlovca je u emisiji “Ja imam talenat” imitirao Aleksandra Vučića, a mnogi kažu da mu je ova imitacija bila bolja od prethodnih. ...\nOn više nikada neće krasti: Brazilci surovo kažnjavaju lopove, pogledajte kako! (VIDEO)\nMay 7, 2017\tSvijet\nNa snimku koji kruži internetom vidi se mladić koji je očigledno uzeo nešto što mu ne pripada, i najmanje dvojica ljudi koji mu drvenim letvama prebijaju šake, iako ih on moli da prestanu. Pogeldajte video: Atraktiva.in\nApril 27, 2017\tSvijet\nVIDEO) Rus ubrizgao u sebe bakteriju staru 3,5 miliona godina – Rezultati sokirali medicinske strucnjake Prije četiri godine Rusi su u sibirskom ledu pronašli 3,5 miliona godina staru bakteriju čiji proteini navodno pomažu jačanju odbrambenog mehanizma u ljudskom organizmu. Naučnici smatraju da bi “Bacillus F” uveliko mogao usporiti proces starenja ...\nSVI PLAČU ZA NJIM: Tuga zbog pogibije glumca!\nApril 25, 2017\tSvijet\nGlumac Aleksandar Radojčić se preko svog Instagram profila oprostio od kolege iz serije “Vojna akademija“. On je rasplakao sve koji su vidjeli njegov oproštaj od Radovana Vujovića koji je poginuo u seriji i više neće glumiti. Radojičić je potresnu fotografiju objavio uz riječi: – R. I. P. ...\nApril 23, 2017\tSvijet\nJelena Karleuša napravila je rusvaj u studiju gde se snimaju “Zvezde Granda” kada je na nagovor članova žirija izašla na scenu i odvalila pesmu Marije Šerifović! Karleuša je na binu, iz nepoznatog razloga izašla bosa, a publika je počela da vrišti usred Jeleninog izvođenja Marijine pesme “Deo prošlosti”. Foto: Telegraf ...\nApril 19, 2017\tSvijet\nApril 11, 2017\tSvijet\nIvona Negovanović Cuca ponovo je u centru zbivanja posljednjih dana nakon što su mediji objavili da je obnovila vezu sa Šabanom Šaulićem. Međutim, STAR je došao do šokantne informacije da pjevačica ima tumor na materici, pa je po hitnom postupku operisana u bolnici “Narodni front”. Da sve bude još gore ...\nMarch 24, 2017\tSvijet\n– Mislim da bi mogla da takne nosić da bi izgledala lepše – rekla je klaberka U emisiji “Paparazzo lov” žiri je ocenjivao poznate dame bez šminke. Na listi se i našla Rada Manojlović, a Tamara Đurić (koja je bila u žiriju) imala je šta da kaže za izgled zvezde ...\nPage 1 of 212\t»\tCategory Posts\t“ŽIVIMO RAZDVOJENI, ONI SU U SRBIJI A JA U DIJASPORI RADIM DA BIH MOGAO DA IM OBEZBEDIM BOLJI ŽIVOT…”


V. B. 5. jula 2020. 23:29\nFoto: Anathea Utley - CC BY 2.0\nPrilagođavanje roditeljstvu nakon porođaja predstavlja izazov i u normalnim okolnostima, a usred pandemije koronavirusa ono je dodatno otežano.\nStručnjaci su od početka zabrinuti zbog uticaja pandemije na mentalno zdravlje nakon porođaja, a novo istraživanje objavljeno u časopisu „Frontiers in Global Women’s Health“, koje je sproveo Univerzitet Alberta u Kanadi, potvrđuje da su njihovi strahovi bili opravdani.\nIstraživanje je sprovedeno na 900 žena, od kojih je 520 bilo trudno, a 380 se porodilo prošle godine, otkrilo je da se postporođajna depresija utrostručila tokom pandemije, piše Forbes.\nPre pandemije 29 odsto tih žena imalo je simptome umerene do visoke anksioznosti, a 15 odsto simptome depresije.\nAli tokom pandemije 72 odsto ih je reklo da su doživele anksioznost, a 41 odsto reklo je da su doživele depresiju.\n„Neophodne mere koje se sprovode u cilju smanjenje širenja virusa utiču na fizičko i mentalno zdravlje mnogih od nas, na porodilje naročito“, rekla je dr Margi Davenport sa Univerziteta Alberta u Kanadi, koja je saradnik autor studije.\nTrajni osećaj tuge i lošeg raspoloženja, gubitak interesa za svet oko sebe, nedostatak energije, problemi sa spavanjem i osećaj majke da ne možete da se brine o detetu, su samo neki od simptoma koji mogu da se jave u periodu posle porođaja.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Brojni problemi u radu Agencije za zaštitu podataka\nANALIZA MANSA 11. 05. 2019. 15:40 >> 15:42 0\nIspunjavanje obaveza propisanih Zakonom o slobodnom pristupu informacijama, neodgovarajuća struktura zaposlenih i nedovoljna informisanost članova Savjeta o predmetima o kojima odlučuju, ključni su izazovi Agencije za zaštitu ličnih podataka i slobodan pristup informacijama (AZLP), pokazala je analiza MANS-a.\nAnaliza kapaciteta AZLP, koju je sproveo MANS, pored mapiranih problema, sadrži i ključne preporuke kako bi se stanje unaprijedilo, uzimajući u obzir važnost Agencije u procesu slobodnog pristupa informacijama.\n"Iako se institucionalna osnova Agencije može smatrati u dovoljnoj mjeri razvijenom, niz problema koji se javljaju u praksi odraz su problematično postavljenih ostalih osnova na kojima počiva Agencija, ali i nepoštovanja utvrđenih pravila", kaže se u saopštenju.\nAnaliza je pokazala da struktura zaposlenih u Agenciji ne odgovara organizacionoj strukturi, prije svega u pogledu broja zaposlenih.\n"Njihove kompetencije i mjera u kojoj ispunjavaju obaveze, nije moguće procijeniti, jer ne postoji utvrđeni sistem evaluacije, niti je Agencija voljna da bilo kakve podatke o radnim biografijama zaposlenih da na uvid javnosti", navodi se u saopštenju.\nIstiče se da nije preciziran niti je u praksi ustanovljen sistem raspodjele posla u pogledu obavljanja nadzorne uloge i rješavanja po žalbama, kao najznačajnijim i najopterećenijim djelokruzima rada Agencije.\nEvidentan je, kako se navodi, problem nedovoljno definisanog načina na koji predmeti dolaze na dnevni red na sjednicama Savjeta Agencije i utvrđeno je da članovi Savjeta, koji odlučuju po predmetima, nijesu u dovoljnoj mjeri informisani o predmetima niti upoznati sa njihovom suštinom.\n"Činjenica da oni samo odlučuju, ali i ne sačinjavaju rješenja niti imaju obavezu da provjere njihov konačni sadržaj, „prelila“ je u većoj mjeri ovlašćenja u vezi sa rješenjima iz Savjeta u Odsjek za informacioni sistem, koji samostalno interpretira odluke Savjeta i sačinjava rješenja", kažu iz MANS-a.\nOcjenjuje se da su rješenja "nedovoljno dobro obrazložena", sa šturim pravnim zaključcima i preopterećena nepotrebnim deskripcijama slučaja, što se kasnije odražava na rad drugih organa u sistemu, kao što je Upravni sud.\nAnaliza je pokazala da finansijski aspekt nije veći izazov i da postojeći budžet uglavnom omogućava funkcionisanje Agencije, ali da bi dodatna sredstva bila potrebna za unapređenje znanja i vještina zaposlenih, za njihovu edukaciju i obuke.\nKada je u pitanju informacioni sistem Agencije i softversko rješenje, analizom su utvrđeni problemi, prvenstveno u smislu pravovremenog i dosljednog sakupljanja informacija.\n"To za posljedicu ima upitnu tačnost raspoloživih podataka, jer se na primjer pokazuje da je samo MANS u nekom periodu podnosio više zahtjeva organima vlasti, nego što je Agencija evidentirala u istom periodu", kaže se u saopštenju.\nOcjenjuje se da je značajan problem činjenica da se elektronska baza podataka uz pomoć koje se prati postupak po žalbama na odluke prvostepenih organa, kao i tužbi na odluke Agencije, ne vodi na dnevnom nivou.\n"Zbog toga nije moguće pratiti dosljedno „status“ konkretnog predmeta. Agencija ne posjeduje arhivu u elektronskoj formi, jer se ni dokumentacija ne skenira, pa je nemoguće čuvanje i pretraživanje akata u elektronskoj formi", navode iz MANS-a.\nOcjenjuje se da je potrebno je da Agencija efikasnije uredi i jasno definiše hronologiju odlučivanja, kako ne bi kršila zakonske rokove, da svoju bazu podataka dnevno ažurira i unaprijedi postojeći softver i izradi elektronski arhiv.\nMANS Agencija za zaštitu podataka


Dodavanje datoteka u programu OneNote - OneNote\nDodavanje datoteka u programu OneNote\nKada radite istraživanje ili planirate projekat, možete da dodate digitalne otiske datoteka u vaše beleške da biste imali bitne informacije na jednom mestu.\nUmesto stvarnog štampanja datoteke na papiru, OneNote može da pošalje digitalnu sliku u vašu beležnicu. Nakon što se slika nađe na stranici, možete na nju dodati beleške.\nU dijalogu Izbor dokumenta za umetanje izaberite datoteku koju želite da umetnete.\nOneNote štampa sadržaj datoteke na trenutnoj stranici u beležnici.\nDatoteke odštampane u programu OneNote izgledaju kao slike. Možete da prevučete sliku na drugo mesto na stranici i da prevučete regulatore za datoteke koji se pojavljuju oko slike kako biste promenili veličinu slike.


Centar za razvoj neprofitnog sektora » Projekat: Linija 481\nProjekat: Linija 481\nSamo iz budžeta Republike Srbije, desetine miliona evra godišnje se troši na „dotacije za NVO“. Pa ipak, detaljniji pogled na dobitnike ovih budžetskih sredstava otkriva da najveći deo novca u okviru budžetske linije 481, koja se u budžetu zove „dotacije za NVO“ odlazi na finansiranje sportskih udruženja, verskih zajednica i političkih stranaka, dok za „ostale NVO“ – kako ih budžet naziva – ostaju tek mrvice.\nS obzirom da su ove četiri grupe – sportska udruženja, verske zajednice, političke partije i „ostale NVO“ svake godine u predlogu budžeta koji usvaja Skupština predstavljene zbirno, kao linija 481, nije moguće tačno uvideti koliko je Vlada Srbije namenila kojoj pojedinačnoj grupaciji. Ovo je moguće saznati tek po završetku budžetske godine, kroz informacije o izvršenju budžeta. Međutim, tada je kasno za argumentovanu debatu i širu raspravu o budžetskim sredstvima planiranim za dotacije nevladinim organizacijama.\nRazdvajanje sportskih udruženja, verskih zajednica, političkih partija i „ostalih NVO“ u zasebne budžetske linije, omogućilo bi građanima, narodnim poslanicima i svim zainteresovanim stranama da prilikom predlaganja i usvajanja budžeta steknu tačan uvid u to kolika su sredstva planirana za koju od grupaciju u narednoj godini.\nInicijativa za diverzifikaciju budžetske linije 481, iz koje se finansiraju nevladine organizacije, političke stranke, verske zajednice i sportska udruženja predata je Ministarstvu finansija 26. aprila 2010. Ovu Inicijativu je potpisalo 188 nevladinih organizacija.\nOd Ministarstva finansija se zahteva izmena kontnog plana, kako bi dotacije za političke stranke, verske zajednice, sportska udruženja i nevladine organizacije u užem smislu reči, bile prikazane odvojeno u budžetu. Ovom izmenom obezbedila bi se veća transparentnost budžetskog procesa i jasniji uvid poreskih obveznika u koje svrhe su njihova sredstva upotrebljena.\nProjekat je omogućio Institut za održive zajednice (ISC), uz podršku američkog naroda kroz donaciju USAID-a br. 169-A-0006-00104-00. Mišljenja izneta na sajtu su izneta od strane autora i nužno ne odslikavaju mišljenje ISC-a, USAID-a ili Američke vlade.\nNOVO: NVO finansirane iz budžeta Srbije 2008–2011.


Slučaj Ćuruvija: Tužilac traži ponovno otvaranje pretresa - NOVA portal\nSlučaj Ćuruvija: Tužilac traži ponovno otvaranje pretresa\nHronika Autor:Beta07. Jul. 202016:37\nApelacioni sud u Beogradu počeo je trodnevno razmatranje žalbi na prvostepenu presudu kojom su bivši čelnici Državne bezbednosti osuđeni zbog ubistva novinara Slavka Ćuruvije, a na današnjoj sednici zamenik tužioca za organizovani kriminal Milenko Mandić zatražio je da se otvori glavni pretres u ovom postupku i tako donese izmenjenu presudu.\nOn je na sednici veća Apelacionog suda rekao da je prvostepeni sud pogrešno utvrdio “odlučne činjenice” kada je ocenio da je N.N. lice pucalo u Ćuruviju, a ne pripadnici Službe državne bezbednosti (SDB) Ratko Romić i Miroslav Kurak, kako tužilaštvo tvrdi.\n“Ako se ne bih žalio na taj deo presude, ne bi moglo da se dokazuje da to nije tačno i da je sud pogrešio”, rekao je Mandić.\nOn je pojasnio da zakon predviđa da je u ponovljenom sudskom postupku moguće pobijati samo delove presude koji su obuhvaćeni žalbom.\nMandić je istakao i da je njegova najava žalbe pogrešno shvaćena u delu javnosti i zato naišla na negativne komentare. Prvobitno je bilo najavljeno da će u žalbi tužilaštvo tražiti ukidanje i ponavljanje postupka, a sada je predložilo da sud otvori glavni pretres da bi se uštedelo na v remenu.\nNegativni komentari u javnosti usledili su povodom Mandićeve najave da će uložiti žalbu, što nije uobičajen postupak tužilaštva.\nMandić je osporio prvostepenu presudu da osuđeni pripadnici DB-a ne predstavljaju organizovanu kriminalnu grupu, nasuprot tvrdnji u optužnici. Kako je dodao, jasno je da je nalog za ubistvo Ćuruvije došao iz vrha vlasti “jer DB ne može samoinicijativno da deluje”.\nOn je istakao da je Ćuruvija smetao zbog svog medijskog i političkog značaja koji su imali veliki ođek u javnosti. Prema rečima Mandića, tadašnja politika, odnosno vrh vlasti odredili su šta će se sa Ćuruvijom dešavati.\n“Sve što je Ćuruvija radio, činio je za dobrobit zemlje”, rekao je Mandić.\nVeće Apelacionog suda pred kojim se danas našla prvostepena presuda za ubistvo Ćuruvije sutra će razmatrati žalbe odbrane, kada se može očekivati da će biti završen javni deo sednice.\nNekadašnji šef SDB-a Rade Marković osuđen je prvostepenom presudom na 30 godina zatvora, kao i nekadašnji šef beogradskog centra DB-a Milan Radonjić.\nNekadašnji pripadnici DB-a Ratko Romić i Miroslav Kurak osuđeni su na po 20 godina i to kao saizvršioci u teškom ubistvu, a ne kao neposredni izvršioci, što je tražilo tužilaštvo.\nĆuruvijina ćerka o žalbenoj sednici: Uvek mi teško pada\nApelacioni sudBeogradfondacija slavko ćuruvijahronikaSlavko ĆuruvijaSrbijaubistvo novinara


U akciji saobraćajne policije u Hercegovini svi kontrolisani su i kažnjeni - Bolja Strana\nNaslovnica Vijesti U akciji saobraćajne policije u Hercegovini svi kontrolisani su i kažnjeni\nU akciji saobraćajne policije u Hercegovini svi kontrolisani su i kažnjeni\nU toku akcije kontrolisano je 45 učesnika i svi oni su kažnjeni za neku vrstu prekršaja. Od ukupnog broja kontrolisanih 34 učesnika su kažnjena za počinjene prekršaje koji su bili akcenat akcije i 11 za ostale saobraćajne prekršaje\nPolicijska stanica za bezbjednost saobraćaja Trebinje je od 16. do 19. marta 2021. godine realizovala akciju u saobraćaju u Trebinju s akcentom na kontrolu korištenja bezbjednosnih pojaseva, sigurnosnih sjedalica, upotrebe telefona u toku vožnje i zaštitne opreme za vozače i suvozače motocikla, lakih motocikla i mopeda.\nU toku akcije kontrolisano je 45 učesnika i svi oni su kažnjeni za neku vrstu prekršaja. Od ukupnog broja kontrolisanih 34 učesnika su kažnjena za počinjene prekršaje koji su bili akcenat akcije i 11 za ostale saobraćajne prekršaje.\nOd 34 učesnika u saobraćaju kažnjeno je: 19 vozača zbog nekorištenja bezbjednosnog pojasa, 12 vozača zbog nekorištenja sigurnosne sjedalice za djecu i tri za nepravilnu upotrebu telefona u toku vožnje.\nPolicijski službenici su i 11 vozača kaznili zbog vožnje pod uticajem alkohola od toga: tri vozača zbog utvrđene količine alkohola u organizmu od 0,31 do 0,80 g/kg, pet zbog utvrđene količine alkohola u organizmu od 0,81 do 1,50 g/kg i dva zbog utvrđene količine alkohola u organizmu preko 1,51 g/kg.\nPrethodni članakU Srbiju će moći ući svi vakcinisani, bez testa i izolacije\nNaredni članakVanjskotrgovinska komora BiH pozvala privrednike da se prijave za vakcinaciju u Srbiji


umetnost - Stranac\nOznaka: umetnost\t(page 1 of 1)\n26/04/2021 / 0 komentara\nUniverzum u očima\n“Slikar ima ceo univerzum u svom umu i rukama” .\nU čast Da Vinčijevog rođendana (15.4.1452.-2.5.1519.) Međunarodna asocijacija umetnosti je 2012. godine, 15. april proglasila Svetskim danom umetnosti. U objašnjenju svog izbora naveli su da Da Vinčija smatraju simbolom svetskog mira, tolerancije, slobode izražavanja, bratstva i multikulturalizma, kao i da je pokazao važnost umetnosti u drugim oblastima.\nKao što mi prilikom putovanja poseta starim, lokalnim grobljima (više u tekstu „Horizontalno i vertikalno vreme“) daje dobar uvid u neko društvo, i umetnička ponuda je sastavni deo upoznavanja sa ljudima i gradovima. Samim tim kada planiram neko putovanje jedna od prvih stvari koje obavezno proverim jeste koje izložbe će u tom trenutku biti otvorene i koje muzeje moram da stavim na listu.\nDeset izložbi i muzeja koji su mi ostali urezani u sećanju, bez posebnog reda (naravno van velikih poput Tejta, Gugenhajma, Luvra, izložbe o Rolingstonsima, Benksijevih radova, itd.), su:


Vlada KS na vanrednoj sjednici donijela odluku da nabavi dodatne količine gasa - Sarajevska sehara\nVlada Kantona Sarajevo je na vanrednoj sjednici donijela odluku da nabavi dodatne količine gasa po tržišnoj cijeni.\nSve u svrhu kako bi se spriječila obustava grijanja za više od 150.000 građana, koji su korisnici “Toplana”.\nToplane imaju alternativnog goriva za dva dana grijanja\n“Međutim, naglim padom gasnog sistema u Sarajevogasu došlo je do isključenja svih naših kotlovskih postrojenja. Pojedini građani nisu imali isporuku toplotne energije, a to je zbog prelaska na alternativna goriva jer uspostava zagrijavanja putem alternativnih goriva traje od 1 do 2 sata. Vršimo zagrijavanje dakle putem alternativnih goriva osim krovnih kotlovnica koje smo nastavili zagrijavati putem prirodnog gasa”, izjavila je ranije danas Irma Aščerić iz KJP Toplane Sarajevo za N1.\nTags: Grijanje, sarajevo, Toplane, Vlada KS\nFK Sarajevo u nedjelju putuje u Antaliju, zakazano pet pripremnih utakmica, za sve osiguran prenos


Popović:Mogućnost tužbe ne postoji ni teoretski - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nMogućnost tužbe za navodni genocid, kojom političari u Prištini ponovo prete Srbiji, postoji samo u njihovim uzavrelim glavama. U pravnom smislu takva opcija ne postoji čak ni u teoriji.\nNezabeleženo je u istoriji međunarodnog prava da jedna teritorija, što Kosovo i Metohija defakto jeste, tuži vlastitu državu.\nProvokacija, da će krajem sledeće godine tzv. Kosovo podnetu tužbu protiv sopstvene države, samo je neuspešna kupovina vremena, jer i u Prištini znaju da je takav naučno-fantastični scenario nemoguć i u pravnom smislu ništavan.\nTakozvano Kosovo, kao teritorija pod protektoratom međunarodne zajednice, po rezoluciji Saveta Bezbednosti UN 1244, nije, niti može biti subjekt međunarodnog prava i što pre Priština prihvati realnost, to će mogućnost za nastavak dijaloga i pronalaženje kompromisa biti izvesnija.\nBaveći se ovakvim besmislicama, političari iz Prištine pokazuju da nemaju jasnu i realnu politiku, niti volјu da grade politiku mira, već samo rade na rasplamsavanju separatističkih i ekstremističkih strasti.\nSnaga argumenata i međunarodnog prava je na strani Beograda i s toga je uzaludno što Priština bije unapred izgublјene bitke.\nSigurno je da postoji korisniji način za trošenje novca, kao što je kupovina vakcina i rad na imunizaciji stanovništva, umesto kvazi pravničkih bitki koje su osuđene na propast.


Salkić o odluci NSRS: Ovo je početak rušenja ustavnog poretka – Ljepota Islama\nSalkić o odluci NSRS: Ovo je početak rušenja ustavnog poretka\n21lis2021 lena halilovicauthor\nPotpredsjednik bh. entiteta Republika Srpska Ramiz Salkić komentarisao je odluku Narodne skupštine RS-a da usvoji Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima Republike Srpske.\nSalkić je naglasio da je ovo “početak rušenja ustavnog poretka”.\n– Dakle jasno je da je NSRS u službi separatističke politike Milorada Dodika i ono što je sada evidentno je da su oni sada krenuli u taj proces – rekao je Salkić za Avaz.\nPozvao je visokog predstavnika Christiana Schmidta da reagira.\n– Visoki predstavnik kao neko ko je zadužen da prati provođenje Dejtonskog mirovnog sporazuma dužan je i pozvan da reagira. Naravno tu su i državne institucije koje su zadužene da štite ustavni poredak i mi očekujemo reakciju. Očekujemo konkretne korake – izjavio je Salkić za Avaz.\nPodsjetimo, Schmidt je danas rekao da je Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH jedina institucija u BiH koja je ovlaštena, sposobna i opremljena da osigura da lijekovi i medicinski uređaji koji su u upotrebi u BiH budu sigurni, kvalitetni i efikasni.\n– To je ujedno i jedina takva agencija koja je osnovana i radi u skladu sa EU Acquis, kao uslov za BiH u procesu pristupanja Evropskoj uniji – rekao je Schmidt te pozvao sve poslanike u NSRS-u da postupe u skladu sa Ustavom BiH i ne glasaju za Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima RS.\nNo, ipak, Narodna skupština Republike Srpske danas je usvojila Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Republike Srpske. Glasanju je prisustvovalo 45 narodnih poslanika, od čega su samo dva poslanika bili protiv usvajanja ovog Prijedloga zakona.\nProfesor Sanin Musa: “Ovu dovu preporučujem i poklanjam svima da je što češće uče” 461 views


Aleksandar Vulin: Zašto je crnogorskim vlastima problem kad neko dolazi iz Srbije | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tAleksandar Vulin: Zašto je crnogorskim vlastima problem kad neko dolazi iz Srbije\nNisam kritičar Crne Gore, već kritičar vlasti u toj zemlji koja pokušava da otme hramove i manastire Srpskoj pravoslavnoj crkvi, izjavio je ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nVulin je juče u Crnoj Gori posetio grob bivšeg ministra odbrane SRJ Pavla Bulatovića, 20 godina nakon njegovog ubistva, ali delegaciji Vojske Srbije nije bilo dozvoljeno da uđe u uniformama. Vulin je za RTS rekao da to nije očekivao, ističući da nije bio u privatnoj poseti, već da je došao u ime Ministarstva odbrane.\nNaveo je da je mitropolit Amfilohije zahvalio srpskoj delegaciji, ali da je dodao da je sramotno što ministar odbrane Crne Gore nije došao da oda poštu Bulatoviću.\n„Učinili su sve da bismo mi rekli da nećemo doći”, rekao je Vulin.\nVulin je rekao da je u Srbiju svako dobrodošao da obiđe sunarodnike i vidi kako se prema njima odnosi. Napomenuo je da je, prema prema zvaničnoj statistici, Srba u Crnoj Gori oko 25 odsto, a samo ih je pet odsto zaposleno u javnim službama.\nKaže da oni nemaju pravo na pismo, jezik, ni elementarno pravo da se mole u Srpskoj pravoslavnoj crkvi. Kako je rekao, sve što se desi u Hrvatskoj, par godina kasnije se desi i u Crnoj Gori.\nAleksandar VulinCrna GoraMinistar odbraneSRBIJAuniforma


Kako štampati - Windows pomoć\nPostoji nekoliko različitih načina za štampanje, u zavisnosti od tipa aplikacije koji koristite. Za većinu aplikacija ćete za štampanje koristiti dugme „Uređaji“. Ukoliko koristite aplikaciju radne površine, koristićete opcije štampanja koje su ugrađene u tu aplikaciju.\nOtvorite stavku koju želite da štampate.\nIzvršite brzo prevlačenje sa desne stane ekrana, izaberite stavku Uređaji, a zatim dodirnite dugme Odštampaj. (Ako koristite miš, postavite pokazivač u gornji desni ugao ekrana, pomerite ga nadole, a zatim izaberite stavku Uređaji i kliknite na dugme Odštampaj).\nAko primite poruku Ova aplikacija ne može da štampa, aplikacija koju koristite ne podržava štampanje.\nAko ne možete da pronađete štampač koji želite, možete da ga dodate. Više informacija potražite u članku Instalacija štampača.\nOpcije se u okviru stavke Još postavki razlikuju za svaki štampač, ali obično možete promeniti tip papira, raspored na stranici, orijentaciju štampanja i druge izlazne postavke. Opcije koje vidite je dostupnim učinio proizvođač štampača.\nKada budete zadovoljni postavkama, dodirnite dugme Odštampaj ili kliknite na njega.\nŠtampanje iz aplikacija radne površine\nSvaka aplikacija radne površine određuje kako ćete štampati iz nje, te se način štampanja razlikuje od aplikacije do aplikacije. Evo nekih najuobičajnijih načina za štampanje iz aplikacija radne površine:\nPogledajte meni „Datoteka“. Uobičajeno je da se opcija štampanja nalazi u meniju „Datoteka“ aplikacije.\nTako se može pojaviti dijalog „Štampanje“ aplikacije.\nPotražite ikonu štampanja ili dugme za štampanje. Proizvođači aplikacija obično stavljaju ikonu štampanja ili dugme za štampanje negde na ekran. Oni se uobičajeno nalaze na traci sa alatkama koja je smeštena na vrhu ili dnu aplikacije.\nAko nijedan od ovih načina ne radi, pogledajte dokumentaciju koju ste dobili uz aplikaciju ili posetite lokaciju pomoći ili podrške za aplikacije da biste saznali kako da štampate.


Pozdravljeno izvinjenje Vlade RS porodicama žrtava Srebrenice - 2004-11-11\nPredstavnici OHR-a i OEBS-a i Evropske Unije u B i H danas su pozdravili izvinjenje Vlade Republike Srpske porodicama srebreničkih žrtava sadržano u zaključcima Komisije za Srebrenicu a predstavnici entitetskih vlasti su najavili i dodatne korake u rasvjetljavanju istine o događajima u ovoj opštini tokom proteklog rata.\nIzvještaj Komisije za istraživanje događaja u i oko Srebrenice od 10. do 19.jula 1995.godine je važan korak u suočavaju sa istinama iz prošlosti na prostorima Bosne i Hercegovine. Saopštile su ovo, na današnjoj konferenciji za novinare u Banjaluci, portparoli OHR-a i OEBS-a, Ljiljana Radetić i Vedrana Dimitrijević, posebno naglašavajući vrijednost zaključaka Vlade Republike Srpske u vezi sa ovim pitanjem, pošto zaključci sadrže i izvinjenje za žrtve Srebrenice.\nPrema njihovim riječima,OHR i OEBS ohrabruju Vladu Republike Srpske da nastavi aktivnosti koje će voditi trajnoj pravdi u skladu sa odlukama Doma za ljudska prava BiH.\nI šefovi misija Evropske Unije u B i H su u saopštenju za javnost pozdravili ovaj izvještaj i pozvali vlasti Republike Srpske da brzo preduzmu sve mjere na pronalasku masovnih grobnica, identifikaciji žrtava i izvođenju pred lice pravde osoba odgovornih za ratne zločine.\nS tim u vezi i potparol premijera Republike Srpske, Goran Radivojac je najavio dodatne korake u tom pravcu.\n»Mi ćemo izvještaj proslijediti nadležnim sudskim organima koji treba da povedu postupke, odnosno da provedu procedure, utvrde u konkretnim slučajevima ko su osumnjičeni i da proces dovedu do kraja.«\nPredsjednik Narodne Skupštine Republike Srpske, Dušan Stojičić danas je izrazio očekivanja da će Izvještaj o Srebrenici biti prelomna tačka u uspostavljanju povjerenja među narodima naglasivši da srpski narod nikada neće prihvatiti tezu da je gencidan.


Pidro produžio ugovor sa Sarajevom - sport1.ba\nPidro produžio ugovor sa Sarajevom\nNakon stopera Nihada Mujakića koji je nedavno produžio ugovor sa FK Sarajevo, mladi bek FK Sarajevo Selmir Pidro danas je i zvanično produžio svoj ugovor na dodatnih pet godina.\nPidro je na startu ove sezone dobio priliku za igru prije svega u evropskim utakmicama, a proteklog vikenda u Tuzli je debitovao i u Premijer ligi BiH i apsolutno opravdao povjerenje Stručnog štaba i Uprave kluba.\n- Sretni smo što smo nakon Nihada Mujakića produžili ugovor na dodatnih pet godina sa još jednim fudbalerom iz naše Akademije. Pidro je na startu ove sezone pokazao da Akademija ima kapacitet da proizvodi kvalitetne fudbalere i ovo je put kojim želimo ići u budućnosti. FK Sarajevo u sastavu uvijek mora imati igrače koji su ponikli u našoj Akademiji, rekao je sportski direktor Bordo kluba Emir Hadžić.\nPidro je rođen 3. marta 1998. godine, u Akademiju FK Sarajevo je stigao početkom 2014. godine, a u međuvremenu je u periodu kada je bio junior postao i kapiten svoje generacije. U ovoj sezoni do sada je odigrao četiri utakmice, tri u Evropa ligi i jednu u Premijer ligi Bosne i Hercegovine.\nselmir pidro fk sarajevo


Direktorka Zavoda za zdravstvenu zaštitu studenata Beograd Marija Obradović izjavila je da im se sve više studenata javlja sa respiratornim tegobama, a 210 ih je do sada bilo pozitivno na korona virus.\nPrema najavama, najverovatnije će biti ograničen rad restorana, kafića i noćnih klubova.\nPrema navodima RTS, u Zlatiborskom okrugu poslednjih dana znatno je skočio broj inficiranih korona virusom. Od 71 novozaražene osobe, 47 je iz Užica, čime je taj grad postao novo žarište. Danas će zasedati Gradski štab za vanredne situacije na kojoj bi trebalo da bude razmatrano uvođenje vanredne situacije zbog pogoršanja epidemiološke situacije.\nLoša epidemiološka situacija već danima je i u Novom Pazaru, gde je pre četiri dana uvedena vanredna situacija. Više od 100 ljudi ima tešku kliničku sliku, lekarsko osoblje je na izmaku snaga, mnogo njih je zaraženo, a u taj grad upućena je i Vojska Srbije koja postavlja šatore ispred bolnice.


Konatar Vladi: Usvojite mjere iz ekonomskog programa URE -smanjite poreze i oslobodite privredi sredstva za investicije\nUmjesto povećavanja poreza i parafiskalnih nameta koji guše i otežavaju privrednu aktivnost Građanski pokret URA se zalaže za smanjenje poreza čime bi se crnogorskoj privredi oslobodila dodatna sredstva za investicije.\nCrna Gora mora voditi aktivnu fiskalnu politiku i prije svega je neophodno postizanje društvenog konsenzusa da svi plaćaju porez, dakle URA se zalaže za nultu stopu tolerancije kada je u pitanju plaćanje poreza. Ako zakon važi jednako za sve, ako svi plaćamo porez, a tako mora biti, onda možemo da spustimo poreske stope. Crna Gora sa porezima mora biti atraktivna i konkurentna i omogućiti privredni zamah i inicijativu.\nURA je i u svom ekonomskom programu "Posao za sve" kao podršku malom i srednjem biznisu u Crnoj Gori predložila postepeno smanjenje poreza i doprinosa na zarade sa sadašnjih 67% na ispod 50% do 2030. godine, naravno uz beskompromisno rješavanje problema sive ekonomije. Na ovaj način bi se smanjilo poresko opterećenje privrede i omogućio novi investicioni ciklus domaćim preduzetniima.\nVrlo je važno da omogućimo investicije u privatnom sektoru i ubijeđen sam da tu leži naša velika šansa. Neophodna je aktivnija uloga banaka u finasiranju privrede, ali imamo mogućnosti da i preko našeg državnog IRF-a dodatno pokrenemo privredu i zato IRF treba da ima godišnji budžet minimum 500 miliona eura u odnosu na sadašnjih 140 miliona.\nNama su potrebne strane direktne investicije, ali su nam joše više potrebne i domaće investicije privatnog sektora i država mora stvoriti uslove za tako nešto i osloboditi potencijale naše privrede, ali to se sigurno neće desiti bez neophodnih reformi niti dosadašnjom politikom povećanja poreza.\nPraksa je pokazala da smanjenje poreskog opterećenja, uz efikasnu i neselektivnu naplatu poreza, dovodi do povećanja osnovice za oporezivanje i uvećanja prihoda državnom budžetu što je put ka stabilizaciji javnih finansija i smanjenju javnog duga.


Od jutros gužva ispred PIO fonda, a još ne radi sa strankama - NOVA portal\nOd jutros gužva ispred PIO fonda, a još ne radi sa strankama\nDruštvo Autor:Bojana Milovanovic07. maj. 202011:10 > 11:13\nEkipa Nova.rs zatekla je više građana koji su jutros pokušali da dobiju potvrde i obave poslove u Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO) u Nemanjinoj ulici, ali bezuspešno, pošto ih na vratima dočekuje obezbeđenje, sa informacijom da PIO fond još uvek ne radi.\nČitaoci Nova.rs javili su da se jutros formirala velika gužva ispred PIO fonda.\nNaša ekipa je zatekla nekolicinu građana koji su došli povedeni informacijom koju su, kako kažu, jutros čuli na televiziji – da će zahtevi i potvrde moći lično da se podnose u filijali, ali to još uvek nije tako.\nNa vratima su nalepljena obaveštenja koja građane upućuju na brojeve telefona, ali građani kažu da su non-stop zauzeti, pa su im informacije nedostupne. Bilo je i prepirke sa predstavnicima obezbeđenja, koje su vidno iznervirani građani pitali zbog čega ne mogu da dobiju informacije, zbog čega su vesti oprečne i ono najvažnije – kada će PIO fond da proradi.\nFoto: Bojana Milovanović\nVitomir Pušonjić, jedan od građana koje smo zatekli, kaže da je došao da podnese zahtev u vezi sa penzijom, iz Bosne, ali da se vraća neobavljenog posla.\n“Već mesecima pokušavam to da završim”, kaže Pušonjić.\nObezbeđenje potvrđuje da filijala radi, izlaze zaposleni iz nje, ali još uvek ne rade sa strankama.\nIspred PIO fonda zatekli smo i Snežanu Milojević koja nedeljama pokušava da overi zdravstvenu knjiživcu za svoju 73-godišnju svekrvu, koja je nepokretna i prima terapiju koja sada ne može da dobije.\n„Rekli su da će se knjižica automatski overavati, ali ništa od toga. Ja stvarno ne znam šta da radim, ne možemo da dođemo do lekova“, kaže Milojević, čija svekrva je nemački osiguranik i prima penziju iz Nemačke.\nPribojava se da će imati problem i sa time kako da nadležnim službama u nemačkoj objasni ovu situaciju.\n„Ovde niko ništa ne radi“, ljuta je Milojević.


OLIVERA TAKSISTI PUCALA U GLAVU ZBOG 600 DINARA Njena brutalnost zgrozila 195\t446\nMAFIJAŠKA SAHRANA U DUNAVU KOD GOLUBCA I DALJE MISTERIJA: Deca pronašla 27\t185\nPONIZIO ARKANA PRED PUNOM KAFANOM, KLANJAO MU SE I LJUBA ZEMUNAC: Mange 51\t100\nBANDA: Uhapšen inspektor Stolić, sa zemuncem i agentom BIA pokušao da OTME 140\t186\nJelena Ivić\t 02.08.2021. 11:17h\nKavački klan planirao je da jednu žrtvu likvidira na sahrani "škaljarca" Alana Kožara u Baru prošle godine, sumnjiče se za ubistvo nestalog Damira Hodžića, ali se sumnja i da su nestalog "škaljarca" N. S. ubili tokom molitve, a slike mučenja i unakaženih leševa razmenjivali preko aplikacije Skaj, piše crnogorski Dan.\nOve informacije navode se u spisima Specijalnog državnog tužilaštva u Crnoj Gori, a Evropol i Francuska dostavili su nadležnima prepiske članova klana preko aplikacije Skaj. Kako se navodi, oni su, kao i klan Veljka Belivuka, preko ove aplikacije razmenjivali slike unakaženih tela koje su slali odbeglom pripadniku grupe.\n- Matrica zločina bila je identična kao i kod klana Belivuk-Miljković koji je razbijen u februaru, a koji se tretirao kao beogradska ekspozitura "kavčana". Žrtve su, kako stoji u spisima, pratili, otimali, posle mučenja ubijali, a njihova tela uništavali da nikada ne budu pronađena - kaže naš izvor.\nNa spisku osumnjičenih, osim navodnog vođe Slobodana Kašćelana i Radoja Zvicera, nalazi se još 13 pripadnika klana. - Prateći komunikaciju članova bande, francuski istražitelji su utvrdili da je nestali "škaljarac" otet, mučen i ubijen kako bi im odao tajne klana za koji je radio i šifru kriptovanog telefona. Njegova otmica i ubistvo do detalja su planirani, članovi klana su nadgledali stan, pratili ga i javljali kuda se kreće. Presretnut je, otet, odveden na sigurnu lokaciju i tu je mučen. Nakon što su mu posle jednog dana saopštili da će ga ubiti, tražio je dozvolu da se pomoli. Tokom molitve su ga mučili i ubili ispalivši mu hice u glavu, a onda su telo uništili - prenosi Dan saznanja iz istrage:\nNađeni delovi tela na Lovćenu Ubijeni "škaljarac" Arkanov kumić?\nKako piše Pobjeda, podno Lovćena policija je pronašla ostatke tela koji, kako se sumnja, pripadaju "škaljarcu" nestalom u avgustu prošle godine. Navodno, nađeni su i tragovi spaljivanja guma, a svi dokazi poslati su u Forenzički centar, gde će biti urađena DNK analiza. - Navodno, reč je o Nikoli Stanišiću, kumčetu Željka Ražnatovića Arkana, a koji je upravo osoba ubijena tokom molitve. Radoslav Stanišić, Nikolin otac, ubijen je hicima iz "kalašnjikova" 1997. godine ispred hotela "Mogren" u Budvi, a ubica nikada nije pronađen - objašnjava izvor Kurira.\nTelo ubijenog uništeno je u blizini Nacionalnog parka Lovćen, gde jedan od "kavčana" ima kuću. - Taj pripadnik klana im je obećao da će im pomoći u pokopavanju tela.\nKomunikacija preko Skaja otkrila je i da su "kavčani" planirali likvidaciju na sahrani Alana Kožara, visokopozicioniranog pripadnika škaljarskog klana koji je ubijen prošle godine na Krfu. - Iz komunikacije od 30. 7. 2020. godine vidi se plan i dogovor za likvidaciju za vreme sahrane pripadnika suprotstavljene kriminalne organizacije, i za likvidaciju D. H., koji je u međuvremenu nestao i za koga postoji verovatnoća da je ubijen. Takođe, komunikacija između okrivljenih ukazuje da su planirali i ubistvo jedne osobe za vreme njegovog boravka u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija - piše Dan.\nVođe i izvršioci Komunicirali preko dve grupe na Skaju\nPrema izveštaju Evropola i francuskih nadležnih organa, svi okrivljeni koristili su aplikaciju Skaj, imali su šifrovana imena preko kojih su identifikovani, a međusobno su komunicirali porukama, glasovnim porukama, fotografijama... - Okrivljeni su formirali dve zatvorene grupe korisnika unutar Skaj ECC aplikacije. U jednoj zatvorenoj grupi komunicirala su lica koja su planirala izvršenja krivičnih dela, dok su u drugoj bila lica koja su realizovala krivična dela, te da je na taj način ostvaren i plan posmatranja, praćenja, kidnapovanja, mučenja i likvidacije oštećenog, a nakon toga i uklanjanja tragova, odnosno posmrtnih ostataka oštećenog - stoji, između ostalog, u izveštaju.\n- Jedan od okrivljenih, koji je zasad u bekstvu, preko svog mobilnog telefona dobijao je fotografije ubijenih, čija su tela bila iskasapljena, od strane, zasad neidentifikovanog, pripadnika kriminalne organizacije - stoji u izveštaju.\nPrivođeno obezbeđenje splavova Tražili Veljine ljude?\nPripadnici MUP preksinoć su upali na splavove na Savi i priveli članove obezbeđenja klubova "Fristajler" i "Port", a fotografije ovog događaja osvanule su u medijima. Navodno, proveravalo se da li među pripadnicima obezbeđenja ima članova klana Belivuk-Miljković. Poznato je da je ova kriminalna grupa držala obezbeđenje na splavovima, ali i u lokalima u Beton hali, od kojih su neki oštećeni posle nereda nakon proslave titule Crvene zvezde. Podsetimo, ronioci Žandarmerije i inspektori češljali su "Fristajler" i područje oko njega i u februaru, posle razbijanja klana, te su nekoliko dana proveli na obali Save.\nVećina članova u bekstvu Kašćelan i telohranitelji završili iza rešetaka\nKriminalnu grupu, koja je uhapšena, pa puštena, pa ponovo uhapšena, prema pisanju crnogorskih medija, formirao je Slobodan Kašćelan, a osim njega činili su je Miloš Radonjić, Vladimir Vučković, Darko Prelević, Krsto Maroš, Zoran Kažić, Radoje Zvicer, Radoje Živković, Milan Vujotić, Dragan Knežević, Srđa Jurišević, Zdravko Perunović, Milan Knežević i Aleksandar Dragićević. Posle puštanja, većina pripadnika napustila je teritoriju Crne Gore, te se u pritvoru u Spužu sada nalaze Kašćelan i njegovi telohranitelji Vučković i Kažić.\nkavački klanškaljarski klanVeljko BelivukMarko MiljkovićEuropolFrancuskaRadoje ZvicerSlobodan KašćelanNikola StanišićŽeljko Ražnatović Arkanaplikacija SkajVelja Nevolja\nPONIZIO ARKANA PRED PUNOM KAFANOM, KLANJAO MU SE I LJUBA ZEMUNAC: Mange je važio za najjačeg u Jugoslaviji, a evo kako je umro 51\t100\nOLIVERA TAKSISTI PUCALA U GLAVU ZBOG 600 DINARA Njena brutalnost zgrozila Srbiju! Odležala 15 godina u zatvoru, a evo gde je danas 195\t446\nMAFIJAŠKA SAHRANA U DUNAVU KOD GOLUBCA I DALJE MISTERIJA: Deca pronašla zabetonirana tela, a jedini trag vodi ka KRVAVIM MILIONIMA 27\t185


CLS: Novi tender za autobuse s pogonom na gas u Beogradu, gori od obećanog\nBeta 30. juna 2021. 09:35\nCentar za lokalnu samoupravu (CLS) naveo je danas da su beogradske vlasti „umesto obećanog povoljnijeg“ tendera, raspisale „još gori tender za 100 autobusa na gas“.\nCLS u saopštenju ukazuje i da je planirano da se autobusi umesto najavljene „zelene“ kreditne linije, nabave putem nepovoljnog finansijskog lizinga.\n„Vrednost nabavke je tako skočila za četiri miliona evra, na 34 umesto prethodnih 30 miliona evra. Pritom, rok za dostavljanje ponuda je samo mesec dana i raspisan usred godišnjih odmora, što bi bilo prekratko za svaki pošteni i fer tender za ovako složen posao“, navedeno je u saopštenju.\nPrema informacijama CLS-a, lizing kuća preko koje će ići nabavka je „S Leasing“ Erste banke, a unapred favorizovani nabavljač je turski BMC, zbog čega je to udruženje javno pitalo gradsku vlast „da li je ceo posao unapred dogovoren, a sve ostalo šarena laža za širu javnost“?


Romanse su najčešće u leto - Izazov\nRomanse su najčešće u leto\nNovi magazin 17. jula 2017. 22:37\nIako o letnjim romansama postoje predrasude da su unapred osuđene na kraj, jedna studija utvrdila je da ove „kombinacije“ više ne traju samo jedno leto već se često pretvore u dugogodišnje veze\nČak 56 posto ljudi prvi put se poljubilo tokom leta, a 85 posto je doživelo bar jednu letnju romansu – pokazalo je istraživanje američkog magazina „Love“. U studiji je učestvovalo 100 ispitanika koji su odgovarali na pitanja o tome kada su najspremniji da se upuste u avanturu.\nDame su jednoglasno odgovorile – u leto i dodale da se tada osećaju najprivlačnije, ali su i najopuštenije. I muškarci su uglavnom zaokružili ovo godišnje doba kao idealno za avanture, s tim što je među njima bilo i onih čiji je odgovor glasio: „Uvek!“\nIako o letnjim romansama postoje predrasude da su unapred osuđene na kraj, studija britanskog turističkog portala, sprovedena na 2.000 parova, utvrdila je da ove „kombinacije“ više ne traju samo jedno leto već se često pretvore u dugogodišnje veze. Gotovo šest od 10 parova, koji su u vezi duže od pet godina, upoznali su se na letnjem godišnjem odmoru.\nMasimo rasprodao prvi koncert, zakazan drugi u Sava centru\nZlatni lovorov list sa Napoleonove krune dobio novog vlasnika\nIrina i Jana u Gruziji\nMaraja u Melininoj haljini\nOBUKLI SE KAO BORAT: Saša Baron Koen nudi pomoć kažnjenim Česima\nGREŠKOM SAHRANILI PEVAČA: Ljudi mislili da je Merilin Menson umro\n“Frajle”: Mi smo prave bećarke\nVIDEO: Misteriozni „cirkadijski ritam“ upravlja našim…


Veliko priznanje za selektora odbojkašica\nZoran Terzić, prvi trener ženske seniorske reprezentacije Srbije, proglašen je za najboljeg trenera u Evropi u 2021. na Gala svečanosti CEV u Ljubljanskom dvorcu, u Ljubljani.\nTerzić je ove godine sa seniorkama Srbije osvojio bronzanu medalju na Olimpijskim igrama u Tokiju i srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u Beogradu. Srbija je jedina zemlja iz Evrope, koja je na oba ovogodišnja takmičenja osvojila medalje.\nNa Gala svečanosti u Sloveniji, na kojoj su OSS predstavljali su predsednik Zoran Gajić i prvi potpredsednik Đula Mešter, za najbolje odbojkaše u ovoj godini proglašeni su Paola Egonu iz Italije i Ervin Ngpaet iz Francuske, pored srpskog stručnjaka, nagradu za trenera godine dobio je Loran Tili.\nTanasis Belgiratis iz Grčke je dobitnik nagrade CEV za životno delo, a za najbolje takmičenje CEV u 2021. proglašena su oba prvenstva Evrope, odnosno svih 8 organizatora EP 2021: Srbija, Bugarska, Hrvatska, Rumunija, Poljska, Češka, Estonija i Finska.\nZoran Terzić ženska odbojkaška reprezentacija Srbije odbojka CEV


Vučić: Srbija će štititi svoj narod na Kosovu | N1 Srbija\nVučić: Srbija će štititi svoj narod na Kosovu\n17.03.2019. |12.27 >12.31 |\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je, na 15. godišnjicu pogroma nad Srbima na Kosovu, da će Srbija štiti svoj narod na Kosovu i Metohiji, čak i ako oni koji to treba da rade, svoj posao ne obave.\n"Danas pokušavaju na različite načine da opravdaju taj teški zločin protiv našeg naroda, ako međunarodna zajednica ne pokaže više objektivnosti, Priština će nastaviti s takvim potezima", rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nOn je rekao i da se čini da NATO ne razume svoju ulogu, da Srbija od njih očekuje da reaguju u svakom trenutku kada je srpski narod ugrožen i da ako NATO nije u stanju da to sprovede u delo, ima ko će.\nVučić je istakao da Srbija želi kompromisno rešenje za Kosovo, ali da su vlasti u Prištini usvojile platformu za pregovore koja je protiv dijaloga.\n"Želimo da ragovaramo i da budemo u dobroj komunikaciji, postizanej kompromisnog rešenja je najbolje, ako ga neko neće treba da to kaže", kazao je Vučić.\nDodao je da je "Srbija dovoljno čvrsta i odlučna da sačuva svoj narod i bitne nacionalne državne interese", rekao je Vučić.\nSeferi: U Prištini vanredna situacija posle ostavke Haradinaja 19.07.2019.\nKosovo je izgubjeno 99 kad si ti bio ministar .A kad si bio premijer ti si uklonio ostatak institucija koje je Srbija imala bar na severu.Sad kad si predsednik ostalo je samo i da zvanično priznaš Kosovo kao albansku državu.Biće Kosovo kao i Krajina gde si započeo da braniš Srbe.Nemoj više kumim te bogom!\nPa mene si slao u rat.Bio si ministar informisanja u vladi Slobodana Miloševića.I opet bi nečiju decu mobilisao za novi rat.\nMinistar informisanja te sigurno nije slao u rat


Aerodrom Podgorica - R-TOURS\nPodgorički međunarodni aerodrom smešten je oko 12 kilometara južno od prestonice Crne Gore, Podgorice i uz aerodrom u Tivtu jedan je od dvaju civilnih aerodroma u Crnoj Gori. Smešten je pored magistralnog puta sa dve oznake: E65 i E80, a koji povezuje Podgoricu sa crnogorskim primorjem preko Skadarskog jezera i tunela Sozina. Zbog neposredne blizine gradića Golubovci, kojem je čak fizički bliži nego Podgorici, ovaj se aerodrom neretko još naziva i Aerodrom Golubovci. Preko novog terminala, izgrađenom pre četiri godine, godišnje pređe više od pola miliona putnika godišnje. Radi se o modernom terminalu funkcionalnom i primerenom prometu na aeordormu. U okviru terminala se nalazi osam šaltera za registraciju putnika za let (Check-in), kao i dva transferna šaltera za registraciju putnika koji presedaju, pasoška kontrola, kontrola putnika i ručnog prtljaga. Na aerodromu se nalaze i šalteri aviokompanija, pre svih domaćeg Montenegro Airlines-a, kao i internacionalnih Jat Airways-a, Malev-a, Austrian Airlines-a, Adria Airways-a). Zanimljivo je da je Međunarodno udruženje aerodroma (ACI) proglasilo 2007. godine Aerodrom u Podgorici najboljim u kategoriji do jednog miliona putnika.\nAerodrom u Podgorici je glavna baza za avione kompanije Montenegro Airlines, a deo je Javnog preduzeća „Aerodromi Crne Gore“ koje je formirano 1999. godine od strane Crnogorske Vlade, dok je pre toga, u vreme zajedničke države bio u vlasništvu Vojske Srbije i Crne Gore a pre toga Jugoslovenske Narodne Armije. Podgorički aerodrom je, baš kao i aerodrom u Tivtu, preuzet od srpske kompanije JAT 2003. godine kada je i zvanično postao vlasništvo Vlade Crne Gore. Novi aerodrom Podgorica je zvanično otvoren za saobraćaj 14. juna 2006. godine otkada je i punopravan član ACI-ja, međunarodnog udruženja aerodroma. Inače, iz Podgorice avioni Montenegro Airlines-a voze direktno do: Beograda (uz JAT-ova 3 leta svakog dana), Niša, Ljubljane, Kopenhagena, Frankfurta, Londona (Gatwick), Moskve (Domodedovo), Pariza (Charles de Gaulle), Rima (Fiumicino), Beča i Ciriha. Mađarski avioprevoznik Malev vozi na liniji Budimpešta – Podgorica 5 puta nedeljno, a Croatia Airlines na liniji Zagreb – Podgorica 4 puta nedeljno, a tokom letnje sezone, zbog velike potražnje saobraćaju brojne čarter aviokompanije, a pre svih one ruske.\nSa aerodroma u Podgorici odvijaju se domaći letovi unutar Crne Gore, kao i međunarodni letovi, a zbog blizine dvaju glavnih aerodroma (udaljenost je samo 80 km), ne postoje redovne domaće linije, nego su oni svedeni samo na čarter letove a celokupan redovan promet je internacionalan. Od komercijalnih sadržaja aerodrom ima duty free kao i obične prodavnice i dva restorana sa čekaonicama, a na njemu postoji još i ambulantni prostor kao i prostor za privremeni smeštaj onih kojima treba ukazati medicinsku pomoć, a opremljena su i 3 VIP salona za državne potrebe i potrebe drugih korisnika, kao i multimedijalna sala sa svom neophodnom savremenom tehnološkom opremom, i namenom da se tu organizuju sastanci, seminari, konferencije, prezentacije i slično. Na samom aerodromu postoji veliko parkiralište za privatna vozila sa oko 500 parking mesta na kojima se mogu parkirati automobili tokom odsustva trajanja leta. Treba naglasiti i da je privatan prevoz uz (relativno skup) taksi jedina opcija odlaska do aerodroma u Podgorici jer nijedna linija gradskog saobraćaja u Podgorici ne vozi do aerodroma.


SciTech Autor:N1 Beograd03. avg. 202120:525 komentara\nIzvor: HO/Atlantic Productions/AFP\nRaspadanje olupine Titanika, potonulog u vodama Atlantika pre više od 100 godina, dovelo je u problem naučnike “Ocean Gate” ekspedicije koji je istražuju. Naučne projekcije procenjuju da će bakterije sa dna okeana dovesti do toga da olupina potpuno nestane za 30 godina.\nZato su, kako bi ubrzali istraživanja, iz “Ocean Gate” otvorili poziv za kupovinu mesta zajedno sa posadama stručnjaka u misijama do Titanika. Nadaju se da će time obezbediti finansijska sredstva od bogatih turista što bi im omogućilo nastavak dokumentovanja raspadanja olupine koju nastanjuje morska fauna, piše „La Nacion“.\nCena učešća u misiji je od 125.000 dolara. Međutim, ono ne zavisi samo od novca, već je prvo potrebno prijaviti se. U svakom slučaju, prvi termin je bio 5. jul, a iz kompanije ih je najavljeno još 18.\nIzabrani će imati pravu avanturu: putovanje će započeti na brodu kompanije, koji će isploviti iz Kanade, tokom leta na severnoj polulopti. Tokom deset dana, koliko im je potrebno da dođu do olupine, oni će biti obučeni za zadatke koji ih očekuju sa ostalim članovima ekipe, sa kojima će provoditi svaki dan. Moraće da sarađuju sa posadom beležući na koji način su okeanske vrste “prilagodile” hodnike i sobe broda koji je potonuo 4. aprila 1912. godine.\nTokom putovanja, odabrani će na palubi broda videti “Titan”, podmornicu kojom će obilaziti područje u kome se nalaze ostaci Titanika. Unutar podmornice, putnici će boraviti u jednoj od pet prostorija i otisnuće se na podvodno putovanje ka jednoj od najpoznatijih olupina na svetu, dok se još uvek može videti.\nProzori koje će videti su isti oni koji opravdavaju njihovo prisustvo – bakterije iz vode napravile su rupe na trupu broda i uništile nekoliko zidova, izlažući hodnike i unutrašnje prostorije onoga što je nekada bilo najveće plovilo koje je sagradio čovek.\nDo danas, samo se 200 ljudi spustilo na 3.000 metara i videlo ostatke broda. Najnovije slike pokazuju propadanje brojnih delova broda, mesta sa koga je prvi put viđen ledeni breg kao i ograda za koju su se putnici Titanika držali posmatrajući okean na fatalnom putovanju iz Sautemptona do Njujorka.\nViktor Veskovo, jedan od istraživača koji je učestvovao u poslednjim spuštanjima do broda 2019. godine rekao je za magazin “Tajm”: Olupina je tamo dole 107 godina izložena jakim strujama i slanoj vodi, tako da nije pitanje da li će nego kada okean potpuno uništiti brod.


Ovu godinu će obeležiti velike investicije u oblasti zaštite životne sredine - Naša Mesta\nNaslovna Ekologija Ovu godinu će obeležiti velike investicije u oblasti zaštite životne sredine\nMinistarka za zaštitu životne sredine Irena Vujović izjavila je da će ovu godinu obeležiti velike investicije u zaštitu životne sredine, jer će započeti izgradnja postrojenja za preradu otpadnih voda i kanalizacione mreže u 28 jedinica lokalne samouprave.\nU intervjuu za Večernje novosti Vujović je rekla da će se ministarstvo na čijem se čelu nalazi baviti divljim deponijama, a da su budžetom tog ministarstva predviđena sredstva za izgradnju transfer-stanica u Novoj Varoši i Knjaževcu, kao i za zatvaranje i sanaciju nesanitarnih deponija u Čačku, Kraljevu, Trsteniku i drugim delovima Srbije.\nVujović je istakla da će se graditi i devet novih regionalnih centara za upravljanje otpadom, “jer imamo jasan plan šta možemo da uradimo u kraćem roku, a šta zahteva duži period”.\nNa pitanje šta će Ministarstvo za zaštitu životne sredine konkretno uraditi da bi rešilo problem ogromnog zagađenja vazduha u Srbiji, Vujović je istakla da kvalitet vazduha “nije na zavidnom nivou, ali se radi o višedecenijskom problemu kojim moramo ozbiljnije da se bavimo”.\nOna je navela da će Ministarstvo za zaštitu životne sredine subvencionisati zamenu kotlarnica u školama, vrtićima i domovima zdravlja kako bi se omogućio prelazak na ekološki prihvatljivije energente, i da će konkursi biti sprovodeni preko jedinica lokalne samouprave.\nVujović je objasnila i da će građani “moći da konkurišu za subvenciju da bi zamenili kućne kotlarnice” i da će gradska toplana u Kragujevcu biti priključena na gas, “čime će se u velikoj meri rešiti problem aerozagađenja u tom gradu”.\nResorno ministarstvo, dodala je, nastaviće sa subvencijama za kupovinu električnih i hibridnih vozila, “a u planu su i projekti pošumljavanja i ozelenjavanja javnih površina, koji će se realizovati u jedinicama lokalne samouprave”.\nOna je podsetila da su Ministarstvo za zaštitu životne sredine i Ministarstvo rudarstva i energetike dogovorili formiranje zajedničke radne grupe, “koja će doprineti bližoj i operativnijoj saradnji po pitanju aktuelnih projekata, ali i definisanju zajedničkih ciljeva u pogledu dostizanja standarda Evropske unije (EU) u oblasti zaštite životne sredine”.\nVujović je zaključila da je Srbija “snažno opredeljena da ubrza svoj evropski put i da dostigne visoke standarde EU, što nije nimalo lak zadatak, budući da je Poglavlje 27 izuzetno kompleksno i iziskuje velika finansijska sredstva”.\nPrethodni tekstDirekcija za izgradnju planira da uredi više od 30 ulica u Nišu\nSledeći tekstBiciklistička staza između Kikinde i Nakova dobija led rasvetu i video nadzor\nMinistarstvo dodelilo 99,6 miliona dinara za upravljanje otpadom, novac ide u...


spot - Sputnjik Srbija\nObjavljen spot za pesmu „Marijo slavna“ vladike Nikolaja /video/\nDanica Crnogorčević, umetnica koja se bavi etno, tradicionalnom i duhovnom muzikom, predstavila je spot za pesmu „Marijo slavna“ Svetog vladike Nikolaja (Velimirovića), u produkciji MGD – production, objavila je Mitropolija crnogorsko-primorska.\nVodeći američki epidemiolog se ograđuje od Trampovog spota /video/\nVodeći američki epidemiolog Entoni Fauči izjavio je da se nije složio da se pojavi ni u jednom reklamnom spotu u okviru predizborne kampanje predsednika Donalda Trampa i da su njegove izjave izvučene iz konteksta.\nPevala je „Vilu sa Košara,“ a danas se za nju može reći da je svojevrsna vila sa Balkana. Danica Crnogorčević, najpopularnija je mlada umetnica koja se bavi etno, tradicionalnom i duhovnom muzikom. Sa njom su reporteri Sputnjika razgovarali u manastiru Ostrog gde je snimala spot za svoju novu pesmu „Crkva Sveta.“\nGrupa „Beogradski sindikat“ objavila je novu pesmu inspirisanu borbom za odbranu svetinja u Crnoj Gori.\nPevačica albanskog porekla sa švajcarskim državljanstvom Albana Azizi još je jedna koja je šokirala javnost time što je obnažena snimila spot u Crkvi Svetog Nikole u Novom Brdu, nadomak Prištine.\nNajskuplji srpski spot: Balada na koju plešu „migovi“ raznežila stroge ruske generale\nOvo je Dojčland? Spot s krvavim logorašima s omčom oko vrata šokirao Nemačku (video)\nNemački hard rok bend Ramštajn izazvao je bes javnosti nakon što je objavio video kojim promoviše svoj novi album, a u kojem se članovi grupe pojavljuju obučeni kao logoraši sa omčama oko vrata.\nMuzički sastav „Crni Srbi“ iz Čikaga koji čine Jovan Crnović i David Brkljač snimila je pesmu „Prva liga“ posvećenu srpskim fudbalerima.\nRuski glumac Sergej Bezrukov i njegov bend „Kum“ (Krestnый papa) objavili su spot za pesmu „Proboj“, koja predstavlja izraz podrške ruskoj reprezentaciji na Svetskom prvenstvu u fudbalu.\nIzborni panel za žalbe i predstavke u Prištini kaznio je Srpsku listu na žalbu BIRN-a i „Internjuza Kosova” sa 25.000 evra zbog izbornog spota koji, kako se navodi u obrazloženju, „promoviše i podstiče mržnju protiv postojanja države Kosova“.


149. VEČITI DERBI - Sportske.net\n149. VEČITI DERBI\nProtekli vikend doneo je veliki broj velikih derbija širom sveta, a jedan od njih bio je i naš beogradski, duel Zvezde i Partizana.\nDugo se nije primećivao takav optimizam u Ljutice Bogdana kao ovih dana, posle pobede Zvezde u subotu nad Partizanom (3-1).\nZvezdin novajlija na zanimljiv način obeležio je sinoćnju pobedu Crvene zvezde nad Partizanom u 149. ''večitom derbiju''.\nPosle trećeg poraza u osam odigranih mečeva u Superligi ove sezone, delu navijača Partizana je ''prekipelo'' - smatraju da crno-belima treba novi trener.\nSL - Pregled kola i tabela, Partizan sve dalje od vrha\nPosle šest preostalih mečeva devetog kola odigranih u nedelju, prilika je da pogledamo i kako sada izgleda tabela domaćeg šampionata.\nJeste li videli ples Mbođa i Donalda posle derbija?\nIako je izgubio poverenje trenera Božovića, a samim tim i mesto u startnoj postavi Zvezde, posle nekoliko mečeva na startu sezone, Mamadu Mbođ ne prestaje da širi pozitivnu energiju u svom timu.\nOglasio se Veljko Paunović!\nDoskorašnji selektor zlatnih Orlića se oglasio povodom spekulacija da bi mogao da nasledi Zorana Milinkovića.\nĆirković: "Nismo ličili na sebe"\nFudbaler Partizana razumljivo nezadovoljan nakon poraza u večitom derbiju od Crvene zvezde.\nKatai: "Pobeda u derbiju je neprocenjiva!"\nStrelac u derbiju ističe važnost pobede nad Partizanom.\nFudbaleri Zvezde: "Pokazali smo da smo bolji od Partizana"\nCrveno-beli ne kriju zadovoljstvo nakon pobede u večitom derbiju!\nBabović se uzda u sistem takmičenja\nVeliki problem za Partizan pred nastavak prvenstva, Zvezda je u prednosti i zbog činjenice da ne igra Evropu.\nTerzić: "Fenomenalan prelazni rok bez dinara"\nOvo je ocena nakon današnjeg derbija Zvezde i Partizana.\nŽivković: "Nije bio moj dan"\nMomak u koga su "Grobari" polagali velike nade uoči 149. "večitog derbija" čestitao je fudbalerima Crvene zvezde na pobedi i poručio da danas nije bio njegov dan.\nDvojica navijača teže povređeni na derbiju\nTokom 149. "večitog" fudbalskog derbija između Crvene zvezde i Partizana teže su povređena dvojica, lakše sedmorica navijača, a niko nije životno ugrožen.\nMilinković: "Sve je prestalo kod tog evrogola"\nŠef stručnog štaba fudbalskog kluba Partizan Zoran Milinković rekao je da su igrači Crvene zvezde pokazali više borbenosti i da je njegovu ekipu presekao evrogol Huga Vieire.\nBožović: "Još ništa nismo uradili"\nMiodrag Božović je prezadovoljan nakon pobede njegove ekipe, ali kaže da ima još prostora za napredak.\nDirljivo, znate li kome je Vieira posvetio golove?\nMomak koji je sa dva gola u 149. "večitom derbiju" izrastao u Zvezdinog junaka imao je dirljivu poruku nakon meča.\nLepota derbija u jednoj slici!\nFotografija mladih dama koje su u dresovima Partizana i Crvene zvezde došle na današnji "večiti derbi" verovatno najbolje oslikava svu draž koju sa sobom nosi srpska fudbalska svetkovina.\nDžentlmenski - Vieiri stižu čestitke iz Humske!\nGolman Partizana Živko Živković izjavio je da njegova ekipa što pre treba da zaboravi večerašnji poraz od Crvene zvezde i okrene se duelu sa AZ Alkmarom u Ligi Evrope i dodao da su "crveno-beli" zasluženo pobedili.\nZar moraju na kraju da pokvare ovakav derbi?\nManji broj navijača Partizana izazvao je incident po završetku 149. "večitog derbija" probijanjem zaštitne ograde na zapadnoj tribini.\nVieira heroj 'severa', velika Zvezdina partija za derbi "trojku"!\nFudbaleri Crvene zvezde i Partizana priuštili su ljubiteljima fudbala "večiti derbi" za pamćenje iz kojeg je kao pobednik izašao lider na tabeli i vicešampion Srbije. Junak utakmice bio je Hugo Vieira koji je u 50. minutu postigao gol za špice.\nZvezda dominira, Vieira postigao magičan gol!\nGol kakav se retko viša u derbiju, ponovo je strelac Ugo Vieira!\nOvako je Vieira "zapalio" tviter\nCrvena zvezda vodi na poluvremenu meča protiv Partizana rezultatom 1:0 golom Vieire u 25. minutu, a ovaj gol je izazvao različite reakcije na tviteru.\nGenijalnost Vieire, Zvezda vodi!\nPogledajte na koji način je Crvena zvezda uspela da povede protiv Partizana u 149. Večitom derbiju.\nOvom šansom je počeo 149. "večiti derbi"\nPrvu šansu na 149. "večitom derbiju" stvorili su fudbaleri Partizana ali je Kamerunac Abubakar Oumaru na kraju šutirao "preširoko".\nSL: Crvena zvezda - Partizan (KRAJ)\nDeveto kolo Superlige Srbije obeležio je 149. međusobni susret Crvene zvezde i Partizana koji je pripao crveno-belima koji su slavili rezultatom 3:1.


Kako saznajemo, u dosadašnjem toku istrage saslušani su osumnjičeni, obavljeno je neuropsihijatrijsko i psihološko veštačenje osumnjičenih i oštećenog koji je potom ispitan u tužilaštvu i obavljena je sudsko-medicinsko veštačenje povreda. U naprednom periodu, kako je zakazano, isptaće se i svedoci.\nNikoli i Milanu se, podsećanja radi, na teret stavlja da su 28. septembra oko 21.00 sat u Beloj Crkvi silom i pretnjom prinudili 19-godišnjaka na polne odnose. Silom su mu oduzeli mobili telefon u nameri da ga prisvoje i naneli su mu teške telesne povrede...\nKako smo ranije pisali, trojica muškaraca su kobne večeri zajedno boravili u jednom parku da bi druženje nastavili u kući jednog od njih u Beloj Crkvi. Zatim je, kako se sumnja, Nikola u pijanom stanju nasrnuo na mladića. Niko od komšija koji žive u istom dvorištu navodno nije čuo jauke i zapomaganje žrtve zbog glasne muzike, a za slučaj se saznalo kada se mladić javio lekaru.\nI Nikola i Milan su i dalje u pritvoru jer postoje okolnosti koje ukazuju da bi, boravkom na slobodi, u kratkom vremenskom periodu ponovili krivično delo, kao i zbog činjenica da im na teret stavljaju krivična dela za koja je zapraćena kazna zatvora preko 10 godina. Pored toga, i sam način izvršenja dela je doveo do uznemirenja javnosti.\nBliski rođak Milana N. (21) pre samo tri godine je iz čiste obesti ubio svog sugrađanina a zatim pokušao da siluje njegovu prijateljicu, pisali su tada beogradski mediji. Milanov rođak Ivan N. je došao u kuću Jona Mezinke, zatražio cigaretu, a kada je ovaj odbio da mu da, nasmrt ga je izbo. Zatim je njegovu prijateljicu, koja se slučajno zatekla u kući, pokušao da siluje, ali je pokušala da ga pobegne i pozove policiju.


M:tel poklonio dijagnostički aparat Domu zdravlja Drvar - Srpskainfo\nZahvaljujući kompaniji “m:tel”, stanovnici opštine Drvar sada u okviru Doma zdravlja u ovom gradu imaju mogućnost obavljanja specifične analize krvi pomoću novog imunodijagnostičkog aparata, a koji do sada ova ustanova nije imala.\nFoto: M:tel/RAS Srbija\nPredstavnici kompanije “m:tel”, zajedno s konzulom Konzularne kancelarije Republike Srbije u Drvaru Predragom Mitićem, danas su uručili donaciju ove kompanije Javnoj zdravstvenoj ustanovi Dom zdravlja Drvar.\nRiječ je o imunodijagnostičkom aparatu, koji će građanima ove opštine omogućiti dijagnostiku za koju su ranije upućivani u Banjaluku ili u Livno. Između ostalog, na navedenom aparatu mogu da se rade srčani markeri, tumorski markeri, hormonski status štitne žlijezde, kao i niz analiza poput markera upalnih stanja za blagovremeno postavljanje dijagnoze i pružanje adekvatne medicinske pomoći.\nKako ističu u “m:telu”, društvena odgovornost je način poslovanja koji u ovoj kompaniji zauzima važno mjesto, a sve s ciljem stvaranja što boljih uslova za život svih građana. Stoga ulaganje u zdravlje već decenijama unazad uživa konstantnu podršku ove kompanije, kako za veće centre, tako i za manje zajednice poput opštine Drvar.\nDonacija medicinskog aparata Domu zdravlja nastavak je podrške opštini Drvar, koju je “m:tel” realizovao u prethodnom mjesecu, kada je uručio sportsku opremu ustanovama i klubovima u ovom gradu, a u saradnji s Ambasadom Republike Srbije u BiH.


Skupština CG o leks specijalisu 4. maja\nSkupština Crna Gore (rtcg.me)\nPored usvajanja leks specijalisa i izbora novih ministara vlade izbornog povjerenja, na sjednici će se glasati i o zahtjevu za razrješenje predsjednika Skupštine Ranka Krivokapića\nNakon usvajanja Sporazuma o fer izborima, na današnjem Kolegijumu dogovoreno je da će se dugo očekivana sjednica Skupštine Crne Gore održati u srijedu.\nSjednica Skupštine Crne Gore na kojoj će na dnevnom redu biti leks specijalis, sastav nove vlade i smjena šefa parlamenta Ranka Krivokapića, zakazana je za srijedu, dogovoreno je na kolegijumu predsjednika Skupštine.\nDemokratski front će, nakon polugodišnjeg vanparlamentarnog djelovanja, prisustovati sjednici Parllamenta.\nU međuvremenu, predsjednici opozicionih SDP-a, SNP-a, GP URA i Demosa, Ranko Krivokapić, Srđan Milić, Žarko Rakčević i Miodrag Lekić ni na trećoj rundi pregovora nijesu uspjeli da usaglase sva rješenja za funkcije u Vladi Mila Đukanovića, koja po Sporazumu o slobodnim i fer izborima pripadaju opoziciji. Njihovo usaglašavanje stavova o tome kome će pripasti koja funkcija u Vladi, I dalje traje.\nPremijer Milo Đukanović je juče kazao da će uputiti zahtjev za promjene u vladi zavisno od brzine kojom će mu potencijalni partneri dostaviti informaciju da imaju spisak kandidatata. Ta lista, ipak, nije stigla, ali je premijer ubrzo parlamentu uputio zahtjev sa dnevnim redom - izmjene u sastavu vlade.\nPored usvajanja leks specijalisa i izbora novih ministara vlade izbornog povjerenja, na sjednici bi trebalo da se glasa i o zahtjevu za razrješenje predsjednika Skupštine Ranka Krivokapića.\nĐukanović je juče nakon premijerskog sata rekao da je Sporazum u 98 odsto teksta zasnovan na onome što je ponudio opoziciji prilikom glasanja o poverenju vladi u januaru.\nKrivokapić je juče ponovio da Pozitivna ne može biti u kvoti opozicije jer je podržala vladu, dok je Đukanović odbacio mogućnost da ta partija preuzme mjesto šefa diplomatije, jer ono pripada DPS-u. Pozitivna je juče potpisala Sporazum.


Škot Kalvin Haris našao se na vrhu Forbsove liste najplaćenijih didžejeva sa godišnjom zaradom od 66 miliona dolara što, piše Rojters, pokazuje „eksploziju“ elektronske dens muzike (EDM).\nHaris (31) je producent koji je radio sa zvezdama kao što su Rijana, Eli Gulgind i Ni-Jo. Njegov album iz 2014. „Motion“ bio je prvi na američkoj list dens muzike. Reklamira Armanijev donji veš, naočare i satove a trenutno se zabavlja sa pop pevačicom Tejlor Svift.\n„Uspon dens muzike je astronomski. Ja sam se samo našao na pravom mestu u pravo vreme“, rekao je Haris Forbsu.\nNa drugom mestu je francuski didžej Dejvid Geta sa 37 miliona dolara, Holanđanin Tiesto je na trećem sa 36 miliona dok su Amerikanci Skrileks i Stiv Aoki zaokružili top pet sa po 24 miliona dolara zarade od muzike i drugih poslovnih poduhvata od juna do juna.\nEDM je muzički žanr koji se u poslednje vreme najbrže razvija.


Na poligonu "Slobode" projektil raskomadao tela rođaka : Nadlanu.com\nNa poligonu "Slobode" projektil raskomadao tela rođaka\nObjavljeno 17. dec 2013. / 17:46:50\nIstražni organi posle gotovo dva dana od tragedije na poligonu vojne fabrike "Sloboda“ u Miokovcima identifikovali su dvojicu nastradalih mladića, čija su tela od siline eksplozije razornog projektila, bila bukvalno raskomadana. Radi se o Mladenu Krdžiću (22) i njegovom rođaku Desimiru Krdžiću (23), obojica iz Gornje Gorevnice.\nDvojica mladića, koji su sa njima bili u krađi sekundarnih sirovina na poligonu, gde se isprobava ispravnost projektila proizvedenih u "Slobodi“, a koji su posle tragedije ćutali o nesreći, su Desimirov rođeni stariji brat Jovica i njihov zajednički prijatelj iz okolnog mesta Trbušana. Oni su, nakon eksplozije, u kojoj su samo pukom srećom ostali živi, policiji prijavili nestanak Mladena i Desimira, u prvom trenutku ne priznajući da su ih ostavili mrtve na poligonu.\n"Nismo znali ko su dvojica poginulih mladića, jer su njihova tela bila raskomadana, a delovi tela su bili svuda po poligonu. Tek kada smo dobili prijavu o nestanku dvojice mladića iz Gornje Gorevnice učinilo nam se sumnjivim. Obavili smo razgovor sa Jovicom i uspeli smo da dođemo do priznanja da su njih četvorica zajedno išli u krađu, da je došlo do eksplozije i da su Mladen i Desimir nastradali", ispričao je izvor blizak istražnim organima.\nPošto su saslušani pred tužiocem, dvojica preživelih mladića pušteni su na slobodu, jer im se, kako nezvanično saznajemo, jedino stavlja na teret krivično delo krađa u pokušaju, a i olakšavajuća okolnost je što su u rodbinskim odnosima sa nastradalim.\nPrema još nepotvrđenim informacijama, kobnog dana – u nedelju oko 14 časova, četvorica mladića su autom "zastava 128“ došli do obližnje šume iz koje se silazi do poligona, koji je ograđen bodljikavom žicom i "pokriven“ video nadzorom. Preskočili su ogradu i spustili se do mesta gde se odlaže bojeva municija koja je spremna za uništenje. Mladen i Desimir su bili na mestu gde se nalaze neeksplodirani projektili, dok su Jovica i još jedan mladić bili iza grudobrana, gde se nalaze mesingane čaure, koje su skupljali kao sekundarnu sirovinu. Bezbednosne kamere zabeležile su trenutak eksplozije, od koje se bukvalno potresao čitav Čačak, a potom i dvojicu mladića koji beže preko šume.\nRadnik obezbeđenja, odnosno portir Dikosav Nešović, koji je u nedelju bio dežuran, prijavio je odmah eksploziju nadležnima u fabrici, ali niko nije reagovao, pošto nije bilo većeg požara. Takođe, bili su ubeđeni da su projektil aktivirale divlje životinje, što se i ranije dešavalo, a Nešović nije, po bezbednosnim pravilima, smeo da priđe bliže mestu eksplozije, jer je postojala šansa i od naredne eksplozije. Tek sutradan, u ponedeljak, oko 6.30 časova, kada su u smenu došli ostali radnici obezbeđenja na poligonu, saznali su da je se dogodila tragedija.\nU Gornjoj Gorevnici danas su svi bili u neverici i žalosti za dvojicom mladića. Komšije pričaju da Desimir i Jovica jesu problematični momci, i da imaju debele dosijee u policiji, ali da je Mladen bio dečko za primer. Kažu da je trenirao fudbal u seoskom klubu, i da nikada nije imao problema sa zakonom.\n"I Mladenov otac Mišo, kao i Desimirov otac Raško su u Rusiji. Tamo su otišli da zarade neki dinar, rade na građevini. Čekaju se da dođu i tada će se znati kada će nesrećnici biti sahranjeni ", ispričale su komšije.\n"Velika je ovo tragedija za Gorevnicu, otišla su dva mlada života..."\nU javnosti su se odmah nakon nesreće spekulisalo da su u poligon u Miokovcima došli lopovi koji su hteli da kradu eksloziv i bojevu municiju. To, međutim, kako smo saznali nije istina, jer se na video snimku vidi kako nesrećni mladići na stranu odlažu čaure od mesinga, koje su želeli da prodaju kao sekundarne sirovine. Tačan uzrok aktiviranja jednog od projektila još nije poznat, mada se pretpostavlja da je nespretnim rukovanjem došlo do slučajnog okidanja bojeve municije, koja je zbog neispravnosti bila spremljena za uništenje.


Stručni saradnik Narodne banke Kine: Kriptovalute su realna pretnja!\nNakon niza loših vesti iz Kine, stiže još jedna. Jedan od vodećih stručnih saradnika Narodne banke Kine je osudio ideju kriptovaluta unutar kineskog finansijskog sistema.\n457 Ukupno pregleda\nNegativne vesti, poput onih o zabrani ICO projekata, zatvaranju menjačnica kriptovaluta i najnovijim glasinama o “Velikoj zaštitnoj mreži” protiv stranih menjačnica, su pogodile tržište. Međutim, nakon što je vrednost pala za 30% u odnosu na najveću vrednost ikada tržišta se polako stabiliziju i prihvataju odnos Kine kao normu.\nMoguće je i da veruju da će posle devetnestog kongresa Komunističke partije Kine ICO projekti i menjačnice biti ponovo dozvoljeni. Nasuprot tim uverenjima, Žou Đeng, naučni saradnik na Kineskoj akademiji društvenih nauka odseka za finansije, je u nedavnom intervjuu odbacio takve ideje.\nNakon što je govorio o porastu kriptovaluta i kvazi digitalnih valuta, on navodi:\n“Nadzorni organi moraju da preduzmu stroge mere kako bi obezbedili da realan monetarni i finansijski sistem ostane stabilan.”\nNa pitanja da li očekuje da kada se situacija stabilizuje vlast ponovo omogući privatne kriptovalutne transakcije, njegov odgovor je bio odričan.\nOn dalje nastavlja sa tvrdnjom da kriptovalute predstavljaju realnu pretnju finansijskoj stabilnosti i da se moraju ukinuti - jedina mogućnost je zamena privatnih kriptovaluta sa kriptovalutama koje izdaje Narodna banka Kine.


Evropska komisija odobrila „Fortenova grupi“ kupovinu „Merkatora“ - 22.09.2020, Sputnik Srbija\nEvropska komisija odobrila „Fortenova grupi“ kupovinu „Merkatora“\nEvropska komisija odobrila je nameru koncentracije kojom „Fortenova grupa“ stiče kontrolu nad Poslovnim sistemima „Merkator“, saopšteno je iz Uprave grupe. 22.09.2020, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, merkator, agrokor\n19:17 22.09.2020 (Osveženo: 19:32 22.09.2020)\nEvropska komisija odobrila je nameru koncentracije kojom „Fortenova grupa“ stiče kontrolu nad Poslovnim sistemima „Merkator“, saopšteno je iz Uprave grupe.\nZa teritorije Srbije, BiH, Crne Gore i Severne Makedonije prijava je podnesena nadležnim lokalnim regulatornim telima za zaštitu tržišne konkurencije, te su sad sva nacionalna tela, osim Komisije za konkurenciju Republike Srbije, odobrila koncentraciju, navodi se u saopštenju „Fortenova grupe“, prenosi B92.\n„Raduje nas ova odluka Evropske komisije da odobri prenos ’Merkatora‘ sa ’Agrokora‘ na ’Fortenova grupu‘. Verujemo da će uskoro uslediti i odobrenje srpske Komisije. Time se otvara put da se prenos ’Merkatora‘ realizuje do kraja ove godine i da maloprodaja ’Fortenova grupe‘ od 2021. na tržištu nastupi kao zajednička, regionalna grupacija čije je poslovanje u interesu svih – od zaposlenih preko dobavljača i deoničara do ukupnog privrednog okruženja u nacionalnim državama, ali i na prostoru celog regiona“, rekao je Fabris Peruško, glavni izvršni direktor „Fortenova grupe“, komentarišući odluku Evropske komisije.\n„Snažan vlasnik će ’Merkatoru‘ omogućiti dalji rast i razvoj i podržati strateške projekte ’Merkatora‘, uključujući investiciju u novi logistički centar u Ljubljani vrednu 130 miliona evra“, dodao je Tomislav Čizmić, predsednik Uprave „Merkatora“ i takođe naglasio da je ovo odobrenje izuzetno važan korak u prenosu „Merkatora“ na „Fortenova grupu“, saopšteno je.


Irski muzičar ser Bob Geldof na Nišvilu - Shtek House\nIrski muzičar ser Bob Geldof na Nišvilu\nRođen je 1951. godine u Irskoj, gde je pohađao privatnu katoličku školu, za koju kaže da mu, osim zbog religioznog etosa, nije odgovarala i zato što tamo nije mogao da igra ragbi! Promenio je nekoliko zasposlenja, a onda je početkom sedamdesetih otišao u Kanadu gde je radio kao muzički novinar za čuveni magazin “New Musical Express”. Po povratku u Irsku 1978. godine postaje pevač sastava “Boomtown Rats” koji je, iako nastao u prvim godinama ekspanzije novog talasa i koji mnogi i danas karakterišu kao punk grupu – u muzičkom smislu bio kompleksniji od inicijalnog “prangijanja” punk pionira.\nGodine 1978. “Boomtown Rats” (bendu je kumovao sam Geldof koji je iskoristio ime dečje bande koju je u svojoj autobiografiji pomenuo Woody Guthrie) prvi put stižu do prvog mesta britanske liste singlova pesmom “Rat Trap”, što nešto kasnije ponavljaju i pesmom “I don`t like Mondays” koja postaje njihov zaštitni znak do današnjih dana. Godine 1981. Bob Geldof je pozvan da učestvuje na koncertu za “Amnesty International”, što je, pokazaće se, presudno uticalo na njegovo dalje angažovanje, odnosno posadilo seme za buduće aktivnosti. Godine 1984. velika humanitarna katastrofa pogodila je Etiopiju i druge afričke zemlje. Glad i bolesti odneli su na hiljade života, a scene dece koja umiru od gladi emitovane su na televizijskim stanicama širom sveta. Praktično prvi konkretan potez u cilju obezbeđivanja pomoći bila je pesma “Do they Know it`s Christmas Time” koju su potpisali Bob Geldof i Midge Ure ( lider grupa “Ultravox”, “Visage”…) a u čijem su snimanju učestvovale mnoge zvezde ostrvske pop-rock scene okupljene pod imenom “Band Aid”. Prihod od ovog singla u startu je namenjen kao pomoć ugroženoj deci u Africi. Iako je u startu Geldof „projektovao“ prihod od 70.000 funti, singl se tokom prvih dvanaest meseci širom sveta prodao u skoro 12 miliona primeraka i zaradio preko 8 miliona funti. Kako se pokazalo bila je to grudva koja je pokrenula možda najveću, a sigurno najlepšu, najhumaniju i najdirljiviju misiju u istoriji čovečanstva. Na „izazov“ iz Evrope veoma brzo su reagovali i sa druge strane strane Atlantika, pa su najveće američke zvezde okupljene pod nazivom „USA for Africa“ snimile pesmu „We are the world“ koja je imala ništa manji uspeh. Logičan sled je bio organizovanje koncerata „Live Aid“ 13. jula 1985. godine na „Wembley“ stadionu u Londonu (sa 72.000 posetilaca) i „John F. Kennedy“ stadionu u Pensilvaniji (gde se okupilo 100.000 ljudi). Istog dana slični koncerti održani su u još nekoliko zemalja (Sovjetski Savez, Kanada, Japan, Austrija, Australija, Zapadna Nemačka i … Jugoslavija). Bio je to jedan od najgledanijih TV prenosa svih vremena – procene su da je (a samo da podsetimo da je to bilo mnogo pre internet ere) šesnaestosatni program, u kojem su učestvovali skoro svi najznačajniji pop rock izvođači – gledalo skoro 2 milijarde gledalaca u 150 zemalja, odnosno da je bar 40 posto svetske populacije pratilo koncerte na TV ekranima. Procenja zarada, od ovog projekta, a oja je je u celosti otišla za pomoć gladnima u Africi – iznosila je preko 150 miliona funti. Godine 1986. od Kraljice Elizabete Druge dobio je titulu viteza – Honorary Knight Commander of the Order of the British Empire (sa oficijelnom skraćenicom: KBE) – mada je već uobičajeno da ga svi zovu Ser Bob Geldof, iako on tu titulu nije mogao da dobije jer nije državljanin Ujedinjenog Kraljevstva, odnosno zemalja Komonvelta. Njegova angažovanja sve više uključuju humanitarni rad kroz razne nevladine organizacije, Tako je, između ostalog, 2005. godine kao odgovor na sastanak lidera „G8“ zajedno sa Bonom iz U2, organizovao koncert „Live 8“, kao inicijativu da najmoćniji otpišu dugove zemalja Trećeg Sveta.\nKada je reč o njegovoj solo muzičkoj karijeri koja je zvanično otpočela 1986. godine kada je napustio „Boomtown Rats”, Geldof se polako ali sigurno, kao što to obično i biva sa muzičarima u najzrelijim kreativnim godinama, sve više okretao korenima, odnosno, tradicionalnoj irskoj muzici koja je „značajan sastojak“ u mnogim muzičkim pravcima koji su nastajali na severno američkom kontinentu, a posebno country and western muzike.\nPovremeno je nastupao i sa drugim izvođačima (Dave Gilmour, Thin Lizzy…), glumio je i u fimu “Wall” sastava Pink Flojd (1982), a 1992. godine nastupio je na velikom Freddie Mercury Tribute koncertu, održanom na Vembliju.\nPrevious articleVan Gogh je izbacio novi singl „Gotovo je sve“ sa aktuelnog albuma „More bez obala“\nNext articlePromocija knjige Zvonimira Đukića Đuleta u Nišu


Obavještenje za privredne subjekte (pravna lica i preduzetnici)\nObjavljeno petak, 09 jul 2021 09:42\nObavještavamo sve privredne subjekte koji su povećali plate radnicima u periodu januar-jun 2021. godine da podnesu zahtjev Ministarstvu privrede i preduzetništva Republike Srpske za dodjelu podsticaja za povećanje plate radnika za četvrti obračunski period.\nZahtjev se podnosi putem aplikacija "e Podsticaj" koja se nalazi na internet stranici Ministarstva privrede i preduzetništva, a koja će biti aktivna do 30. avgusta kada ističe rok od 60 dana za podnošenje zahtjeva.\nNakon što aplikacija automatski potvrdi da je zahtjev ispravno popunjen i uspješno elektronski dostavlјen, privredni subjekt štampa, potpisuje i ovjerava dio zahtjeva koji se odnosi na opšte podatke, te vrši njegovu dostavu Ministarstvu privrede i preduzetništva u pisanoj formi. Zahtjev u pisanoj formi sadrži bar-kod koji se dodjelјuje nakon uspješne elektronske dostave, a smatra se podnesenim kada se Ministarstvu dostavi odštampani dio zahtjeva sa bar-kodom.\nVažno je napomenuti da privredni subjekti mogu ostvariti pravo na podsticaj već po osnovu jednog povećanja plate koje su izvršili u nekom od prethodnih obračunskih perioda.\nPodsjetimo, u skladu sa Zakonom o podsticajima u privredi Republike Srpske, privredni subjekti ostvaruju pravo na podsticaj za povećanje plata u dva obračunska perioda, od kojih jedan traje od 1. januara do 30. juna, a drugi od 1. jula do 31. decembra u jednoj kalendarskoj godini. Zahtjev sa prilozima možete preuzeti sa linka ispod.


Studenti u Srbiji – Časopis InterFON\nŽelite da čujete zanimljivosti o novim tehnologijama, trendovima savremene televizije, optičkom prepoznavanju teksta, o tome kako da za samo par meseci napravite sajt za više od dvadeset hiljada konkurentnih korisnika, koje su prednosti rada u virtuelnim timovima i zašto je 42 odgovor na smisao korporativnog života. Odgovore na pitanja saznaćetePročitaj više…\nOn: 29. May 2015.\nPozivamo sve kreativne ljude koji bi želeli da se pridruže našoj organizaciji kao fotografi I dizajneri. Bez obzira na to da li se već bavite time ili ste spremni da naučite, značilo bi nam da podelite sa nama vaš pogled na svet. Fotografi Glavna zaduženja I obaveze: fotografisanje događaja fotografisanjePročitaj više…\nVeslački klub „Beogradski Univerzitet“ organizuje žurku u subotu, 30. maja sa početkom u 21h na Adi Ciganliji. Žurka će biti pod vedrim nebom i pogledom na reku, uz odličnog DJ-a, sa niskim cenama pića i pozitivnom veslačkom energijom! Veslački klub „Beogradski Univerzitet“ osnovan je 2006. godine na Fakultetu organizacionih naukaPročitaj više…


Predsjednik države PORUČIO: Nema nijednog razloga za PRELAZNU Vladu i PRIJEVREMENE izbore\nČetvrtak, 13.09.2018 | 20:00\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović je jasan – nema nijednog razloga za organizovanje prijevremenih parlamentarnih izbora, niti za formiranje Vlade izbornog povjerenja.\nOn je u intervjuu Televiziji Crne Gore poručio kako želi da se parlament kompletira i pozvao na saradnju u okviru institucija bez, kako kaže, ucjena i ultimatuma.\n“Ne vidimo nijedan razlog za organizaciju prijevremenih parlamentarnih izbora. Ne vidim nijednu sličnost sa 2016. Nema nijedan razlog da reanžiramo Vladu i da pravimo Vladu izbornog povjerenja. Ova Vlada ima legitimitet, a i premijer ima pravo na svoj stav o kojem bi razgovarali, ali ponavljam da iz razgovora koje sam imao sa njim znam da je njegov stav identičan mom. Ne treba se nadati nikakvoj vladi izbornog povjerenja, treba se nadati redovnom funkcionisanju crnogorskog političkog sistema, redovnom obavljanju vladinih poslova u susret redovnim izborima koji će biti 2020”, jasan je bio predsjednik Đukanović.\nOsvrnuo se predsjednik i na pitanje Aerodroma.\nKako je istakao, dobar aranžman za Aerodrome koji će počivati na dobrom koncesionom ugovoru sa referentnim partnerom što bi doprinijelo da Crna Gora bude dostupnija, jedan je od ključnih preduslova za dalji turistički i ekonomski razvoj.\n“Nažalost, to se u našoj javnosti predstavlja kao dominatno političko pitanje, kao pitanje odnosa u koaliciji, kao pitanje političkih prava ovog ili onog koalicionog partnera. Mislim da je to naopako. Ne želim ni da pomislim da tom pitanju tako pristupa koalicioni partner u vladajućoj koaliciji, mislim na Socijaldemokrate. Mislim da smo svi dovoljno zreli i odgovorni da svakom interesu pretpostavimo nacionalni interes. Veoma važan nacionalni interes Crne Gore, ukoliko želi da ostvari koncepciju dinamičnog razvoja, jeste da sebe učini dostupnijom”, istakao je Đukanović.


Objavljeno 22. dec 2007. / 00:00:00\n1588 - Tokom zasedanja Skupštine staleža u dvorcu Bloa, po nalogu francuskog kralja Anrija III, ubijene su vođe katoličke Lige vojvoda od Giza, njegov brat Luj i kardinal od Giza. Kardinal Burbonski uhapšen je i do kraja života bio je u zatočeništvu.\n1777 - Rođen je ruski car Aleksandar I Romanov, koji je tokom vladavine od 1801. sproveo liberalne reforme i teritorijalno proširio Rusiju, pripojivši Finsku, velike delove Poljske i Besarabiju. Nakon Napoleonovog neuspešnog pohoda na Rusiju 1812, uništio je njegovu vojsku u povlačenju, a 1814. trijumfalno je ušao u Pariz, gde su vođeni mirovni pregovori posle Napoleonove kapitulacije.\n1790 - Rođen je francuski egiptolog Žan Fransoa Šampolion, osnivač egiptologije. Dešifrovao je 1822. hijeroglife s ploče pronađene 1799. u egipatskom mestu Rešid i utvrdio da oni nisu samo simboličko, nego i fonetsko pismo.\n1920 - Francuska i Velika Britanija odobrile su konvenciju kojom su utvrđene granice Sirije i Palestine.\n1953 - Streljan je bivši šef zloglasne sovjetske političke policije NKVD i potpredsednik sovjetske vlade Lavrentije Berija, ključna ličnost u Staljinovim velikim čistkama. Osuđen je na smrt pod optužbom da je kovao zaveru s ciljem da nasledi Staljina.\n1963 - Na grčkom putničkom brodu "Lakonija", zahvaćenom požarom posle eksplozije u severnom Atlantiku, poginulo je 128 ljudi, a 908 je spaseno pre potonuća broda 29. decembra.\n1972 - Umro je sovjetski konstruktor aviona Andrej Nikolajevič Tupoljev, koji je rukovodio izradom više od 100 tipova aviona, uključujući bombardere i džinovski ANT-20 "Maksim Gorki". Posle Drugog svetskog rata konstruisao je putničke avione, među kojima i "TU-144", prvi supersonični avion u svetu.\n1989 - SAD su ojačale svoje trupe od 24.000 vojnika u Panami sa još 2.000 kako bi savladale neočekivano jak otpor pristalica bivšeg panamskog premijera, generala Manuela Antonija Norijege.\n1995 - U indijskom gradu Dabali, severno od Nju Delhija, u požaru koji je izbio u svečanoj sali za vreme školske zabave, život je izgubilo 538 ljudi, među kojima najveći broj dece između pet i 14 godina.\n1997 - Umro je japanski glumac Toširo Mifune, koji je svetsku slavu stekao tumačenjem uloga samuraja, posebno u filmovima režisera Akire Kurosave ("Rašomon", "Sedam samuraja", "Legenda o Musašiju", "Šogun", "Krvavi presto").\n2001 - Nigerijski državni tužilac Bola Ige ubijen je u svojoj kući u mestu Ibadan u jugozapadnoj Nigeriji.\n2005 - Poslednji preživeli član takozvane četvoročlane bande Jao Venjuan (74) preminuo je u Kini. On je proveo 20 godina u zatvoru zbog političkog nasilja tokom kineske Kulturne revolucije (1966-1976).


NSinfo: Srbija baci pola milijarde evra godišnje\nSrbija baci pola milijarde evra godišnje\nSrbija bi, ukoliko počne da reciklira građevinski otpad i koristi ga kao resurs, mogla da ostvari dobit od oko 500 miliona evra godišnje\nOvo je zaključak konferencije "Industrija rušenja" koju je u Beogradu organizovala Srpska asocijacija za rušenje, dekontaminaciju i reciklažu. Građevinski materijal koji bi se, kažu, pravilno odlagao, sortirao i reciklirao mogao bi da bude i izvozni resurs zemlje, ali i mogućnost za otvaranje novih radnih mesta u Srbiji.\nU Beogradu je samo u poslednjih godinu dana srušeno pet velikih objekata, među kojima je i zgrada Saveznog MUP-a, SSNO-a u Nemanjinoj i američke ambasade.\n"Ako je po kvadratu samo ovih objekata bilo dva kubika šuta, računica pokazuje da je sa te tri lokacije uklonjeno oko dva miliona kubika građevinskog otpada. Budući da se po svakom kubiku reciklažom može izvući minimum 20 evra vredan novi materijal, sa ovim građevinskim otpadom bačeno je više od 40 miliona evra", kaže za "Politiku" predsednik ove asocijacije Dejan Bojović.\nOn pita zašto Srbija, kao zemlja koja je do osamdesetih godina prošlog veka imala uređen sistem odlaganja i upravljanja otpadom, danas olako odbacuje ovaj neiskorišćeni resurs.\nProcenjuje se da u Srbiji godišnje nastaje oko milion tona građevinskog otpada i otpada od rušenja. Prema važećim propisima on završava na deponijama komunalnog otpada iako se ponovo može upotrebiti i do 80 odsto šuta i drugog građevinskog otpada. Evropski prosek pokazuje da je u novoizgrađenim objektima oko 10 odsto recikliranog materijala, dok je u Americi znatno više.\n"U ovom trenutku imamo oko četiri hiljade divljih smetlišta prepunih građevinskog materijala. Daleko smo od Finske koja, na primer, reciklira oko 97 odsto građevinskog materijala, Danska više od 90 odsto, a Belgija, Engleska i Nemačka oko 70 procenata. Međutim, zemlja smo u izgradnji i bilo bi logično da koristimo ovaj resurs i ostvarimo znatne uštede", navodi Bojović.\nReciklaža građevinskog otpada je u našoj zemlji zanemarljiva i reciklira se samo asfalt.\nPredsednik Građevinske komore Srbije Goran Rodić za "Politiku" kaže da su se oni ovim problemom bavili još pre 15 godina i ukazivali na to kako bismo mogli profitirati od građevinskog otpada, međutim do danas se ništa nije promenilo. Potencijali su veliki, međutim da bi se i država uključila, potrebno je da se pre svega uključi struka i da jasne smernice.\n"Sve je počelo od toga kada smo, uz pomoć stručnih institucija, razmatrali kako bismo mogli da iskoristimo oko 600 miliona tolja mulja koji bi trebalo izvaditi iz Đerdapa. To je količina koja bi bila veća od Avale. Budući da je to posao koji nas svakako čeka, trebalo bi na vreme razmišljati kako da to uradimo. Posle smo se bavili i pitanjem reciklaže otpada i navodili primer Poljske koja je sa nama podelila iskustva u korišćenju građevinskog otpada u izgradnji novih objekata", navodi Rodić i najavljuje da će ova komora uskoro izaći sa konkretnom inicijativom.\nPodsetimo, uređenje ove oblasti i zaštita životne sredine je i jedna od obaveza u procesu pristupanja EU. Hrvatska i Grčka i dalje plaćaju visoke kazne jer nisu rešile ovaj problem i posle ulaska u EU.


"Matićevi dani": Matiću u čast nadrealizam u Srbiji\n„Matićevi dani“: Matiću u čast nadrealizam u Srbiji\nTanjug 9. septembra 2019. 07:33\nĆUPRIJA – Tradicionalna književna manifestacija 38. „Matićevi dani“, posvećena velikanu srpske književnosti, nadrealisti, esejisti, akademiku i diplomati Dušanu Matiću (1898-1980), počeće danas u njegovom rodnom gradu Ćupriji.\nManifestacija, koja će trajati do 13. septembra, održava se u organizaciji Narodne biblioteke „Dušan Matić“ u Ćupriji, pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Srbije i Skupštine opštine Ćuprija.\nCentralni deo manifestacije je 13. septembra, na dan rođenja Matića, kada će se u Narodnoj biblioteci, koja se nalazi u rodnoj kući pesnika, održati okrugli sto – naučni skup o njegovom životu i stvaralaštvu, pod nazivom „Dušan Matić danas“.\nU radu okruglog stola učestvovaće: Gojko Božović, Predrag Jašović, Gojko Tešić, Danica Pejović, Nemanja Veljović Subrosa, Zoran Bognar…\nU Narodnoj biblioteci biće uručena i tradicionalna književna nagrada „Matićev šal“ za najbolju prvu zbirku pesama, objavljenu između dve manifestacije, pesniku Srbije do 27.godina starosti.\nManifestacija će biti otvorena danas u Galeriji Ustanove kuklture „Sinđelić“ u 12 sati, a otvoriće je upravnik Narodne biblioteke Srbije Laslo Blašković.


NATO se boji da će Tramp povući američku vojsku iz Evrope - Sputnjik Srbija\n12:13 21 Oktobar 2020\n20:28 12.11.2016 Preuzmite kraći link\nNATO se pribojava da će Donald Tramp kao predsednik SAD smanjiti prisustvo američkih trupa u Evropi, prenosi „Špigl“.\nList navodi da je to jedan od scenarija koji su opisani u izveštaju generalnog sekretara Pakta Jensa Stoltenberga koji oseća „ogromnu“ zabrinutost zbog izbora američkog milijardera za predsednika.\n„Nigde zabrinutost zbog izbora Trampa za predsednika SAD nije toliko velika kao u NATO-u. Sada Alijansa pomera svoj samit zakazan za proleće“, navodi se u članku.\nStoltenberg se već bio pripremio da će predsednica biti Hilari Klinton, a na prolećnom samitu nameravao je da joj čestita na izboru, piše „Špigl“. Međutim, posle pobede Trampa na izborima, NATO je odlučio da odloži svoj samit za leto.\nOsim povlačenja američkih trupa, Stoltenbergov štab razmatra i druge moguće scenarije, a posebno onaj da Tramp može da poništi saglasnost za rotaciju američkih vojnika u Istočnoj Evropi.\n„Najpovoljniji“ scenario koji se pominje u izveštaju štaba zasnovan je na činjenici da će novi američki predsednik insistirati na povećanju troškova evropskih zemalja za sopstvenu odbranu.\nUpravo o tome je milijarder letos govorio u intervjuu za „Njujork tajms“, navodeći da mnoge članice NATO-a „ne plaćaju račune“. Tada su neki novinari došli do zaključka da će Tramp kao predsednik odbiti da pomogne zemljama Alijanse u slučaju vojnog sukoba, ukoliko one ne ispune svoje obaveze.\namerička vojska, povlačenje, NATO, Donald Tramp, Jens Stoltenberg


RTCG Kenijske vlasti su pozvale na razgovor ambasadora Tanzanije u Najrobiju da bi zatražile objašnjenje zbog toga što su vlasti njegove zemlje prodale kenijske krave... Kenijske vlasti su pozvale na razgovor ambasadora Tanzanije u Najrobiju da bi zatražile objašnjenje zbog toga što su vlasti njegove zemlje prodale kenijske krave zalutale na teritoriju Tanzanije u potrazi za pašnjacima. 3 dan\nKalalei najbrži na Atinskom maratonu\nRTS Kenijac Samuel Kalalei ostvario je pobedu na Atinskom maratonu. Kalalaeji je priredio svojevrsno iznenađenje jer je glavnog favorita predstavljao njegov zemljak Milton Rotiča. Kenijac Samuel Kalalei ostvario je pobedu na Atinskom maratonu. Kalalaeji je priredio svojevrsno iznenađenje jer je glavnog favorita predstavljao njegov zemljak Milton Rotiča. 2 sed\nAnadolu Agency Nekada zemlja plemena Masai, od 1984. godine pod zaštitom je kenijske vlade i dom je mnogih životinjskih vrsta poput bufala, zebre, lava, babuna i više od 100 vrsta ptica Nekada zemlja plemena Masai, od 1984. godine pod zaštitom je kenijske vlade i dom je mnogih životinjskih vrsta poput bufala, zebre, lava, babuna i više od 100 vrsta ptica 2 sed\nRTS Najlepši potez šestog kola elitnog takmičenja viđen je na grčkom derbiju između Olimpijakosa i Panatinaikosa, fantastično zakucavanje krila "zelenih" Kenija Gebrijela. Na... Najlepši potez šestog kola elitnog takmičenja viđen je na grčkom derbiju između Olimpijakosa i Panatinaikosa, fantastično zakucavanje krila "zelenih" Kenija Gebrijela. Na drugoj poziciji je takođe atraktivan napad Fenerbahčea koji završava Jan Veseli. Na četvrtom mestu našao se i Dragan... 2 sed\nVučić čestitao Simensu preuzimanje fabrike "Milanović" RTS 32 sek dalje...\nSkupština, rasprava Mihajlovićeve sa radikalima o Kosovu, šminkanju RTS 32 sek dalje...


SRPSKI „ORLOVI“ U ALBANIJI BRANE ČAST – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\nPočetna / BIH / SRPSKI „ORLOVI“ U ALBANIJI BRANE ČAST\nSRPSKI „ORLOVI“ U ALBANIJI BRANE ČAST\n8. октобра 2015.\tBIH, BIJELJINA, DOMACI, REPUBLIKA SRPSKA, SPORT, STRANI, VIJESTI Ostavite komentar 868 Pregledi\nFudbalska reprezentacija Srbije meč protiv Albanije igra u Elbasanu u pretposlednjem kolu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo. Susret počinje u 20.45 uz direktan prenos na RTS 1. „Orlovi“ brane čast, a domaćin pobedom želi da obezbedi plasman na EP.\nMeč (pre)visokog rizika, izuzetno složena bezbednosna situacija. Čim su sleteli u Tiranu naši reprezentativci su dočekani kamenicama. Srećom, do hotela su stigli nepovređeni. Danas ih očekuje put od 50 kilometara do stadiona i novo iskustvo.\nOdavno je ovaj meč postao više od igre. Još kad su Albanci dronom prekinuli meč u Beogradu, znalo se da sledi revanš u Albaniji. Domaćin je našoj selekciji garantovao bezbednost, ipak, ponovo su se desile nemile scene. Albanci su rekli da se ovako nešto više neće ponoviti i da naši reprezentativci treba da se osećaju bezbedno.\nReprezentativci Srbije i selektor nisu želeli da pričaju o kamenovanju. Okrenuli su se fudbalu i onome što ih očekuje na meču. Svesni su da neće biti lako, takođe su spremni da pruže svoj maksimum i konačno obraduju naciju i pokažu da su tim.\nSelektor Radovan Ćurčić je rekao da u glavi već ima sastav koji će suprotstaviti Albancima, a takođe je dodao da razmišlja samo o fudbalu.\n„Spremili smo se za sve, nemamo nijedan razlog da razmišljamo o bilo čemu drugom osim o fudbalu. Sve drugo pored fudbala ostavićemo sa strane. Ne treba da trošimo energiju na ono što se neće događati na terenu“, rekao je Ćurčić.\n„Znamo da nas čeka paklena atmosfera, to može da se vidi iz dočeka u Albaniji. Ne očekujemo da će nam neko aplaudirati, kao što to i albanska reprezentacija nije očekivala u Beogradu. Znam da je velika tenzija, da su oči uprte u ovu utakmicu i da svi žele da utakmica preraste u nešto, ali mi moramo da igramo fudbal“, rekao je kapiten Branislav Ivanović.\nS druge strane, protivnik će učiniti sve da trijumfuje, jer pobeda im donosi istorijski plasman na Evropsko prvenstvo. Možda je njihova najveća prepreka pritisak sa tribina, jer se od njih očekuje samo pobeda. Da li će uspeti da se nose s tim, videćemo večeras.\nMeč na stadionu u Elbasanu počinje u 20.45, direktan prenos je na Prvom programu RTS-a.\nPrethodni U SRPSKOJ OVE GODINE U SAOBRAĆAJU POGINULO 117 OSOBA\nSljedeći KOMPANIJA IZ JAGODINE ZAINTERESOVANA ZA BANJU DVOROVI


Unapređenje svih oblasti za nesmetano odvijanje saobraćaja – Novosti Plus\n10 Marta, 2020 10 Marta, 2020 Kristina Prole\t0 Comments\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Đorđe Popović rekao je da se na objektu Aerodroma Banjaluka intenzivno radi na unapređenju svih oblasti neophodnih za nesmetano odvijanje avio-saobraćaja.\nPopović je istakao da je Aerodrom u Banjaluci licenciran za međunarodni saobraćaj.\nOn je rekao novinarima u Banjaluci da licenciranje vrši Direkcija za civilno vazduhoplovstrvo BiH.\nPopović je naveo da se radi na uspostavljanju registra saobraćajnih znakova Srpske, što će dodatno urediti ovu oblastu.\nOn je rekao da na planu postavljanja vertikalne i horizantalne signalizacije ima dosta nelogičnih rješenja i kolizija, dodajući da je glavna odgovornost na upravljačima puteva sa kojima će se raditi na otklanjanju nedostataka.\n← Prijave za obuku: Naučite pisati projekte\nOdaberite XYnet m:tel Dopuna tarifu – Uživajte u vrhunskim internet opcijama →