Petlja Batajnica gotova do kraja 2019. - Studio B\nPetlja Batajnica gotova do kraja 2019. Studio B, tanjug\nBeogradBeograd Pocetna 14. 02. 2018. 14:06:28\nPetlja Batajnica, koja je deo obilaznice oko Beograda, biće potputno zavšena do kraja sledeće godine i građani Batajnice će dobiti vezu sa autoputem i starim novosadskim putem, najavila potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović.\n„Imamo dovoljno novca da završimo ne samo projektno-tehničku dokumentaciju, koja će biti gotova do sredine leta, već i da završim petlju“, rekla je Mihajlović novinarima tokom obilaska batajničke petlje, sa predsednikom opštine Zemun Dejanom Matićem, direktorima Kodirora Srbije i Puteva Srbije Zoranom Babićem i Zoranom Drobnjakom.\n„Očekujemo da bi do kraja godine, verovatno do novembra, mogli da imamo izabranog izvođača i onda do kraja sledeće godine da imamo završen izlazak za naselje Batajnica, ka i iz – Beograda, Novog Sada i Zemun Polja, na autoput. To nije važno samo zbog građana Batajnice već zato što imamo puno zaintresovaniih za industrijsku i privrednu zonu“, naglasila je Mihajlović.\n„Ovim projektom mnogo dobijamo i opština Zemun i Republika – bolju povezanosti i brži izlazak građana iz naselja i da se maksimalno iskoristi potencijal koji se nudi uz obilanicu i ovaj deo autoputa, kako bi doveli investitore“, kazao je Matić.


Sastanak s predstavnicima boraca koji protestuju ispred zgradom Vlade FBiH\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salko Bukvarević održao je danas, u sjedištu Vlade FBiH u Sarajevu, sastanak s predstavnicima boraca koji protestuju ispred zgradom Vlade FBiH.\nSastanku su prisustvovali savjetnik premijera FBiH Fikret Prevljak, savjetnik federalnog ministra za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Ramiz Dreković, načelnik Općine Centar Sarajevo Nedžad Ajnadžić i predsjednik Saveza boraca FBiH Sabahudin Ramić.\nNa sastanku je zaključeno da predstavnici Vlade FBiH i resornog ministarstva s predstavnicima boraca koji protestuju ispred zgrade Vlade FBiH nastave dijalog s ciljem rješavanja svih otvorenih pitanja.\nTakođer je usaglašeno da podržavaju uspostavu i objavu Jedinstvenog registra korisnika BIZ-a i branilaca BiH u skladu sa Zakonom o pravima branilaca i članova njihovih porodica u što je moguće kraćem periodu.\nDogovoreno je održavanje zajedničkih sastanaka 15. februara ove godine s predstavnicima Saveza boraca FBiH i 28. marta u Memorijalnom centru Kovači, na koji će biti pozvani načelnici općina, kantonalni ministri za pitanja boraca i predstavnici boračkih organizacija koje baštine tekovine Armije RbiH, saopćeno je iz Federalnog ministarstva za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata.


Everton prati Pelegrinija - Sportske.net\nEverton prati Pelegrinija\nManuel Pelegrini od sledeće sezone neće predvoditi Mančester Siti, ali je izjavio da bi voleo da ostane na u Premijer ligi.\nČuvajte se, Pep kupuje "domaće"!Mančester Siti bogato nagrađuje mladog napadačaOvo su potencijalnih Top 10 transfera leta!Roberto Martinez više nije trener Evertona!Zemljotres, Siti će srušiti čitavu transfer pijacu!\nPelegrini je po poslednji put vodio Siti u remiju protiv Svonsija koji je "građanima" obezbedio učešće u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nČileanskog stručnjaka, umesto koga na Etihad na jesen dolazi Pep Gvardiola, mediji povezuju sa velikim rivalom Evertonom, koji je nedavno otpustio svog trenera Roberta Martineza.\nŠezdesetdvogodišnji stručnjak je za vreme svog trogodišnjeg mandata Sitiju doneo jednu titulu Premijer lige i dve Liga kupa.\nOn je naveo da bi voleo da ostane u Engleskoj, ali da neće žuriti pri odluci.\n"Sada ću početi da razmišljam o budućnosti. Ne želim sve da rešim u toku jedne nedelje. Razmotriću različite opcije", izjavio je Pelegrini.\n"Imao sam sreće da radim u 5 različitih zemalja, ali Premijer liga je najbolja na svetu. Stadioni su uvek puni, svaki put je velika zabava, navijači se okupljaju i pevaju. Prava atmosfera. Za trenera je važno da doživi to iskustvo", zaključio je on


Nova vlast u Nemačkoj namerava da satnicu minimalne plate poveća na 12 evra – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Nova vlast u Nemačkoj namerava da satnicu minimalne plate poveća na 12 evra\nNova vlast u Nemačkoj namerava da satnicu minimalne plate poveća na 12 evra\nEkonomista banke UBS Felix Huefner je naglasio da bi ovakva odluka mogla uzrokovati rast svih plata. Međutim, prema pisanju CNN-a, Centralna banka je napravila neuobičajen korak javno kritikujući ovu meru. Ocenila ju je kao zabrinjavajuću, jer smatra da će imati negativan uticaj na veće plate, prenosi Bankar.me.\nU Nemačkoj je 2015. prvi put određena minimalna plata te je tada satnica iznosila 8,50 evra. Podrška određivanju minimalne plate raste širom Evrope, prenosi CNN.\nMinimalna zarada nemačka


Otvorena nova kreditna linija Razvojnog fonda Vojvodine - www.025.rs\nwww.025.rs / KULA / Otvorena nova kreditna linija Razvojnog fonda Vojvodine\nOtvorena nova kreditna linija Razvojnog fonda Vojvodine\nRazvojni fond Vojvodine raspisao je Konkurs za dugoročne kredite za likvidnost i nabavku obrtnih sredstava za privredu uz podršku Pokrajinske vlade radi smanjenja negativnih posledica prouzrokovanih pandemijom COVID -19. Pokrajinski sekretarijat za finansije je za ovu namenu opredelio iznos od 1.000.000.000,00 dinara. Konkurs je otvoren do iskorišćenja sredstava planiranih za njegovu realizaciju, a najkasnije do 10. decembra 2020. godine. Osnovni uslov je da korisnik kredita u periodu od 15. 03. 2020. godine pa do isteka 3 meseca od puštanja sredstava u korišćenje ne smanjuje broj zaposlenih više od 10%.\nPravo učešća na konkursu imaju preduzetnici i pravna lica koja su razvrstana kao mikro ili malo pravno lice. Korisnici sredstava moraju imati registrovano sedište na teritoriji AP Vojvodine.\nTags: kreditna linija, otvorena nova kreditna linija, Razvojni fond Vojvodine


Devojka gleda poster sa programom "Novosadskog muzičkog leta"\nU Novom Sadu leto je u znaku muzike. Naime, posle Exita u četvrtak počinje „Novosadsko muzičko leto“. Ova jednomesečna manifestacija okupiće eminentne izvođače najrazličitijih muzičkih žanrova od klasične do etno muzike.\nMuzika će u narednih mesec dana biti glavna karakterisitika kulturne scene Novog Sada. „Novosadsko muzičko leto“ je tradicionalni ciklus koncerata u organizaciji Muzičke omladine Novog Sada, koji se održava svake godine tokom jula i avgusta.\nOve godine će jedan od najpoznatijih evropskih omladinskih ansambala „Wonderful youth orchestra“ koji izvodi klasičnu muziku otvoriti manifestaciju.\n(VIDEO: Jedan od koncerata "Wonderful youth orchestra“)\nSekretar Muzičke omladine Novog Sada, Milan Radulović kaže za Radio Slobodna Evropa da će program pokriti veliki spektar muzičkih žanrova.\n„Osim spomenutog ansambla nastupiće Masimo Savić, Ođila, pianista Aleksandar Šandorov, Rita Kinka. Imaćemo i sevdah veče Damira Imamovića i očekujemo da će koncerti, koji će se mahom odvijati u samom centru grada, biti ispunjeni kao što je to bilo i u prethodnim godinama“, rekao je Radulović.\nOsim muzike i koncerata, tokom festivala biće izvođene i pozorišne predstave. U pozorišnom delu programa učestvovaće umetnici iz Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Španije, Danske i Francuske.\nMuzika i istorijske znamenitosti Novog Sada su ključne i za turizam. Portparolka Turističke organizacije grada, Tihana Putin kaže da kombinacija spomenutih karakterisitika ove godine privukla je veliki broj turista u glavni grad Vojvodine.\n„Putem ove manifestacije Novi Sad posete izvođači iz drugih zemalja i na taj način će oni upoznati Novi Sad i tako na najbolji mogući način promovišemo grad. Inače, beležimo rast noćenja u Novom Sadu, i mislimo da je ova godina jedna od uspešnijih kada je reč o turizmu“, naglašava Putin.\nCiklus koncerata u okviru “Novosadskog muzičkog leta” trajaće do 23. avgusta.


Počinje gradnja široke ceste preko Žuči, a za dvije godine ponovo trolejbus za Vogošću - Klix.ba\nVažni projekti Počinje gradnja široke ceste preko Žuči, a za dvije godine ponovo trolejbus za Vogošću\n23.8.2019. u 11:58\nŽuč Direkcija za puteve KS Ministarstvo saobraćaja KS Edin Smajić Općina Vogošća Adnan Šteta Prva transverzala\nMinistarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo, Direkcija za puteve KS i Općina Vogošća kreću u izgradnju nove ceste od tri kilometra duž ulice Muje Šejte, koja će povezati općine Vogošća i Novi Grad. Ovo su danas potvrdili ministar Adnan Šteta i načelnik Edin Smajić.\nVrijednost projekta je oko 1,6 miliona KM.\n"To je put koji se već koristi, ali je u veoma lošem stanju i mi već imamo izabrane izvođače radova na određenim dijelovima. Danas smo dogovorili da ćemo uvezati i one nedostajuće dionice i da ćemo dobiti jedan zaista kvalitetan put s dvoslojnim asfaltom, oborinskom odvodnjom i potrebnom širinom da se odvija saobraćaj i da se, kada ima problema u saobraćaju na potezu od Vogošće do Sarajeva, ovaj alternativni put može koristiti za spoj s Novim Gradom", kazao je načelnik Smajić.\nMinistar Šteta je poručio da stanovnicima moraju osigurati korektne uslove za stanovanje, asfalt, javni prijevoz i cestovnu infrastrukturu.\n"Nama je stanovnik svake općine u Kantonu Sarajevo jednako bitan. Moramo ljudima osigurati uslove", kazao je Šteta.\nDogovoren je novi sastanak vezan uz općinske puteve, a nezaobilazna tema bila je i Prva transverzala.\n"Početkom septembra će biti organizovan sastanak na kojem će se razgovarati o izmještanju primarnog gasovoda koji prolazi trasom izgradnje Prve transverzale kako bismo na vrijeme pripremili sve da se srednja dionica, na kojoj se intenzivno radi na izgradnji mosta, može realizovati na ovom potezu Bare - Hotonj i time zaokružiti saobraćajna cjelina", kazao je načelnik Vogošće.\nNa pitanje o ponovnom uspostavljanju trolejbuskog saobraćaja između Vogošće i Sarajeva, Smajić je odgovorio kako očekuje da će se to dogoditi u narednih godinu i po do dvije.\nSutra rješenje za rušenje objekta firme 'Higijena' na Prvoj transverzali\n28.11.2019. u 18:39\n4h 11min 44\n4h 32min 51\n5h 27min 294\n6h 51min 110\n7h 28min 477


Марко Танасковић: Сага савремених гуслара - Нови Стандард\nMarko Tanasković: Saga savremenih guslara\n17.04.2019. 17:01 16.07.2020.\nČinjenica da je Beogradski sindikat nastao samo tri dana pred početak NATO agresije na SR Jugoslaviju na izvestan način je obeležila bend\nTeško je poverovati da je već prošlo dve decenije otkako su na bini KST-a 21. marta 1999. prvi put zajedno nastupili članovi beogradskih andergraund rep grupa Red zmaja i TUMZ (Tehnika upravljanja mikrofonom i znanjem), uz solo em-sija Fleksa, od kojih je ubrzo, uz određena pojačanja u kadru, nastao Beogradski sindikat. Činjenica da je grupa nastala samo tri dana pred početak NATO agresije na SR Jugoslaviju na izvestan način je obeležila bend i utisnula jak simbolički pečat na njihovu celokupnu karijeru. Duh zajedništva i međusobni bratski odnos, koji od početka neguju članovi benda, upravo je iskovan i učvršćen u tim prvim, dramatičnim mesecima njihovog postojanja, pod bombama i sirenama za uzbunu, dok je u njima sazrevala potreba da se saopšti sopstvena istina kao vid otpora sveprisutnoj nepravdi i globalističkim silama laži i destrukcije.\nOd prvih demo-snimaka na kojima su podjednako žestoko kritikovali i Miloševićev režim, tadašnju opoziciju i NATO ubice preko famozne Govedine u kojoj su ismevali postpetooktobarsku političku elitu do rodoljubive rep himne za spas Kosova i Metohije, Dogodine u Prizrenu, muzika Beogradskog sindikata uvek je nosila u sebi jasnu političku poruku i buntovni stav koji se opirao svakom konformizmu. Imajući u vidu uspeh i popularnost koje su ostvarili, način na koji su, bez trulih kompromisa, zakulisnih igara i ciničnih kalkulacija, do tog uspeha došli, ali i činjenicu da na aktuelnoj muzičkoj sceni ne postoji ništa ni približno slično u pogledu političke i društvene angažovanosti, možemo mirne duše konstatovati da je Sindikat, bez ikakve sumnje, najznačajniji srpski bend u 21. veku. Oni su, takođe, uz rok veterane Partibrejkerse, sigurno najbeogradskija od svih grupa na sceni, jer autentično oličavaju ono najbolje, najplemenitije i najsvetlije u karakteru i duhu naše prestonice.\nDanas pomalo ironično zvuči iznenađujući podatak da su prvi značajniji zamajac u karijeri dobili od Foruma pisaca, književnog udruženja koje okuplja uglavnom drugosrbijanske i autošovinističke autore poput Filipa Davida, Vladimira Arsenijevića i Biljane Srbljanović. Kao da su Soroševi kulturni komesari u startu prepoznali veliki potencijal, ali i opasnost koja im preti od benda, te su želeli da ih na vreme privuku u svoj tabor. Finansijski su pomogli studijsko snimanje nekoliko pesama Sindikata, a preko Nenada Prokića su ih uvrstili i u revijalni deo Bitefa 2001, što je za golobrade i još neafirmisane momke od dvadesetak leta svakako bila velika čast. Ipak, kada je stigla ponuda da ih u potpunosti „preuzme“ Fond za otvoreno društvo, momci su se zahvalili na ponudi i krenuli dalje svojim putem, svesni da svako vezivanje za Soroševe NVO pulene znači nužno i gubitak duše i identiteta.\nPrvi veliki uspeh ostvarili su pesmom Divljina koja je bila šaljiva persiflaža na temu dekadentnog luksuza novokomponovanih bogataša i tajkuna. Uskoro je izašao i debitantski album „Bssst…Tišinčina!“ koji je iznedrio brojne hitove i legendarne rime koji su lako pronašli put do ušiju i srca srpskih poklonika hip-hop muzike. Iz ove današnje perspektive, mnoge od tih pesama poput Slatkih malih maloletnica i Plejerskog ponašanja deluju klinački i nezrelo, sa uobičajenim rep preterivanjima i hvalisanjima, ali to je razumljiv danak mladosti. Treba svakako odati priznanje bendu što su još tada snimili Na bojnom polju, rep obradu epske tematike Kosovske bitke, čime su uspostavili važan presedan uvođenja slavnih srpskih junaka iz prošlosti u modernu, hip-hop formu i približili ih na taj način današnjoj omladini.\nVeliku prekretnicu u karijeri označava već pomenuta Govedina, koja se 2002. pojavila kao singl i izazvala opštu pometnju u javnosti, postajući jedno od najprodavanijih izdanja u istoriji postjugoslovenske muzičke industrije. U njoj su prilično hrabro poimenice isprozivali kompletnu tadašnju dosovsku političku garnituru, izražavajući na taj način stav razočaranog građanstva koje je nemoćno gledalo kako se ideali Petog oktobra troše i nestaju u surovim borbama za vlast, stranačkim međusobicama, prepucavanjima i korupcionaškim aferama. Odjek ove pesme bio je toliko snažan i masovno rasprostranjen da je doveo do gostovanja grupe u emisiji „Utisak nedelje“ s tadašnjim predsednikom SRJ Vojislavom Koštunicom, ali je i zacementirao imidž benda kao skupine s vrlo izraženim i beskompromisnim političkim stavovima.\nBeogradska čaršija nije bila sigurna u koju ideološku fioku da ih smesti, jer u svojim rimama nisu štedeli ni levicu, ni desnicu, a onaj njen građanski i nacionalno indiferentan deo, koji ih je na samom početku prigrlio, ozbiljno im je zamerio negativno intonirane stihove o „Hrvatima, gej paradama, Borki (Pavićević) i Levijevim dokumentarcima“, odnosno njihovo prkosno insistiranje na tome da ih „nije sramota što poreklom su odavde“. Tada im je još od strane tih mondijalističkih krugova zalepljena nezaslužena etiketa „fašista“ i „šovinista“ koja ih do dan-danas prati.\nDrugi album, Svi zajedno (2005), izdat u sopstvenoj produkciji, nastavlja tamo gde su sindikalci stali s Govedinom. Pesme su bile žestoke i provokativne (Poroci Beograda, Ljiga, Stotka), dajući nam sveobuhvatan i ogoljen prikaz tranzicione Srbije u kojoj su neobuzdana pohlepa i organizovani kriminal gušili sve zdravo i normalno u društvu. Drugosrbijanci su se užasavali nad stihovima iz pesme SBS, u kojoj je bend romantizovao i fetišizovao delovanje srpskih specijalnih jedinica, a verovatno najjači i najpotresniji utisak sa tog albuma ostavlja pesma Niko ne može da zna, koja je nastala kao plod iskustava stečenih tokom posete i nastupa na Kosovu i Metohiji nakon martovskog pogroma 2004. U gnevnim i emotivnim stihovima, Beogradski sindikat dokumentuje i poetski sublimira težak položaj i stradanje preostalih Srba na Kosovu, a koji su prepušteni maltretiranju Albanaca i KFOR-a, da bi pesmu završili ratobornom porukom s barikada da „ako treba, krv će pričati“.\nDIJAGNOZA ZDRAVLjA NACIJE\nNakon petogodišnje diskografske pauze, bend se vraća 2010. sa Diskretnim herojima, trećim po redu albumom koji je na svim poljima demonstrirao sazrevanje i evoluciju ovog rep kolektiva. Već na prvo slušanje osećalo se da su i tekstovi i muzika benda bili neuporedivo zreliji, kompleksniji i slojevitiji, što je svakako kumulativni rezultat individualnog intelektualnog i kreativnog sazrevanja članova družine. Naime, članovi Sindikata nisu više bili klinci blejači i dokoni studenti, koji uz pivo po gradskim ćoškovima i parkićima sa ortacima razmenjuju anegdote i „lovačke priče“, već odrasli i ozbiljni ljudi, koji su završili fakultete, poženili se, dobili decu, počeli da rade „prave“ poslove i da pišu tekstove i kolumne u uticajnim listovima poput Politike.\nTa iznenadna promena statusa i perspektive nije ih omekšala ili učinila da postanu pretenciozni nego im je, naprotiv, omogućila da probleme s kojima se društvo suočava sagledaju iz drugačijeg ugla – uravnoteženije, trezvenije i dublje, nakon čega su ih u svojim rimama obradili na prepoznatljiv način. Kao dijagnostičari opšteg zdravstvenog stanja nacije, sindikalci su i dalje bili nenadmašni. Svaka pesma s tog albuma nosi sa sobom specifičan ulični naboj i pečat nepatvorenog životnog iskustva, kao i snažnu poruku mlađim naraštajima. Od simbioze uličnog kriminala i tajnih službi (Glavom kroz zid, Svedok-saradnik) preko sve izraženijeg socijalnog raslojavanja, bede i narkomanije (Gala-socijala, Pazi, pazi i Zajebi) do kameleonskog licemerja i faustovske bezdušnosti političke i poslovne elite (Čovek, Welcome to Serbia), reperi iz Sindikata ponudili su klincima lekcije iz stvarnog, surovog života o tome gde ih vode putevi i stranputice koji im se preko masovnih medija serviraju kao priče o uspehu i sreći.\nUpravo su taj edukativni momenat i afirmacija pravih vrednosti bend izdvojili iz ostatka rep i muzičke scene, vrativši u popularnu kulturu ideju i pojam moralne vertikale, jer su, pored toga što su neuvijeno govorili o politici i socijalnim problemima, članovi Sindikata nastupali kao da su sebi zadali zadatak da, kroz Scile i Haribde fatalnih poroka, srpsku omladinu izvedu na pravi put. Njihova težnja da podstaknu mlade da razmišljaju svojom glavom, da razlikuju dobro od zla, odnosno da rade u svoju korist, a ne štetu, ali i da bezuslovno vole svoju otadžbinu i svoj narod, donela im je naklonost publike i društveno-kulturni značaj koji daleko prevazilaze status i ulogu običnih zabavljača.\nOni su taj metamuzički status zaslužili i učešćem u brojnim humanitarnim akcijama i koncertima, od kojih su mnogi bili baš na Kosovu i Metohiji, kao i serijom tribina i predavanja po beogradskim fakultetima u kojima su studentima govorili o potencijalno štetnom uticaju popularne kulture na sistem vrednosti. Treba takođe istaći njihovu jedinstvenu sposobnost da u svojim pesmama i nastupima srpstvo učine privlačnim, čime su, sasvim sigurno, iz Soroševog zagrljaja istrgli čitavu generaciju devojaka i momaka. Tu specifičnu poziciju predvodnika jednog masovnog narodnog pokreta i grupe koja je veća od muzike koju stvara, krunisali su spektakularnim koncertom u beogradskoj Areni 2012, kada im je pošlo za rukom da, gotovo bez ikakve medijske podrške i reklame, dupke napune ovaj impozantni prostor.\nNa javnu scenu se trijumfalno vraćaju 2015. pesmom BS Armija u kojoj se prvi put geopolitički pozicioniraju, upućujući prijateljski pozdrav braći Gadafiju, Čavezu i Asadu i dajući podršku svim žrtvama američkog imperijalizma od Rusa iz Donjecka do Huta iz Jemena, uz stih da se „život rađa na Istoku, a smrt dolazi sa Zapada“. Nakon toga usledila je serija singlova, od kojih je svakako najzapaženiji bio Sistem te laže, izbačen neposredno pred parlamentarne izbore 2016, u kome su se, u ime poniženih, obespravljenih i osiromašenih gubitnika tranzicije, obrušili na domaće političare koji, umesto da služe svom narodu, slušaju instrukcije iz stranih ambasada, banaka i korporacija. Ta antiestablišmentska pesma imala je za samo jedan dan skoro milion pregleda na Jutjubu, a vremenom je postala nezvanična himna i nezaobilazna muzička podloga svih protesta i demonstracija ne samo u Srbiji već i u regionu. Ona je potvrdila doslednost benda u borbi za bolju i pravedniju Srbiju, ali i njihovu relevantnost u promenjenim okolnostima diseminacije i konzumiranja muzike preko društvenih mreža i internet kanala.\nIpak, njihova najvažnija pesma u karijeri tek je usledila. U oktobru 2018. objavili su, u saradnji sa etno-grupom Trag, Dogodine u Prizrenu, savremenu rep parafrazu Rakićeve pesme Na Gazimestanu, čime su poslali javnosti i državnom vrhu jasnu poruku o odlučnosti urbane srpske omladine da se ni po koju cenu ne odriče svete kosovske zemlje. Reakcije na spot i pesmu bile su toliko pozitivne i ohrabrujuće, naročito među Srbima sa Kosova i Metohije, da je Jutjub bio prinuđen da perfidnom cenzurom pokuša da ograniči domet i popularnost pesme i sabornog slogana koji je promovisala. Nije im uspelo, pesma je, poput vode, našla svoj put kroz pukotine do slušalaca širom sveta, prevedena je mnoge svetske jezike, a pozdrav „dogodine u Prizrenu“, poput onog drevnog jevrejskog „dogodine u Jerusalimu“, sve češće se čuje sa usana mladih Srba širom planete.\nOvom pesmom članovi Sindikata preuzeli su na sebe ulogu savremenih guslara koji, u uslovima mentalne i duhovne okupacije, a koristeći se modernim jezikom i komunikacionim kanalima, čuvaju i prenose tradiciju, narodno predanje i svest o kosovskom zavetu za nova pokolenja i neko bolje vreme. Kada su u februaru ove godine, prilikom posete Prizrenu, na radost malobrojnih okupljenih Srba i sveštenstva izveli tu nadahnjujuću rodoljubivu himnu praćeni pojcima Bogoslovije Sveti Kirilo i Metodije, „jedna pesma se vratila kući“ (Večernje novosti), a jedan krug, započet pre bezmalo dve decenije na bini beogradskog KST-a, zatvoren je na najbolji mogući način.\nIzvor Pečat, 12. april 2019.\nPreporučujemoBeogradski sindikatDogodine u PrizrenuMarko Tanaskovićhip-hop


Bilal Šuman novi selektor rukometne reprezentacije BiH | Visokoin.com\nNekadašnji proslavljeni bh. rukometaš Bilal Šuman dobio je podršku svih 12 članova Izvršnog odbora RSBiH i biće imenovan za novog selektora naše muške rukometne reprezentacije.\nNakon odlaska Dragana Markovića sa mjesta selektora, pomoćni trener Koldinga bio je jedini legitimni kandidat za njegovog nasljednika, a zvanično imenovanje i predstavljanje Šumana trebalo bi se destiti 20. avgusta na narednoj sjednici IO.\n“Imam kratkoročnu viziju što se tiče A reprezentacije, jer moramo brzo reagovati. Kvalifikacije počinju u oktobru, a to je malo vremena realno. Ono što je sigurno je da ćemo na radaru imati od 35 do 40 rukometaša”, još ranije je u izjavi za scsport.ba rekao Šuman, koji će nakon dolaska na mjesto selektora obaviti razgovore i sa igračima koji su prestali igrati za naš tim u vrijeme mandata Dragana Markovića, poput Muhameda Toromanovića, Duška Čelice, Faruka Vražalića, Nebojše Grahovca i Faruka Halilbegovića.


Putin: Rusija će činiti sve što je potrebno da jača svoj vojni potencijal - Sputnjik Srbija\n01:40 05 Decembar 2020\nPutin: Rusija će činiti sve što je potrebno da jača svoj vojni potencijal\n09:54 09.05.2019 (osveženo 10:04 09.05.2019) Preuzmite kraći link\nRuski predsednik Vladimir Putin poručio je u govoru na Paradi pobede na Crvenom trgu da su pouke Drugog svetskog rata i dalje aktuelne i da će Rusija činiti sve što je potrebno da jača svoj vojni potencijal. On je takođe pozvao međunarodnu zajednicu da formira jedinstven sistem bezbednosti, kako bi se suprotstavila pretnjama.\nČestitajući Dan pobede kao „dan pobede i tuge“, ruski predsednik je rekao da je u istoriji Rusije bilo mnogo herojskih podviga, ali da Pobeda nad nacizmom zauzima posebno mesto.\n„Sa svakom godinom osećamo moć velikog podviga i trijumfa našeg naroda. Upravo je on odbranio domovinu i postao glavni oslobodilac naroda Evrope“, rekao je Putin učesnicima Parade.\n„Vojnici nisu žalili život za slobodu zemlje. Nikada nećemo zaboraviti njihovu hrabrost i samopožrtvovanje“, poručio je Putin.\n„Naša je sveta dužnost da zaštitimo istinske heroje. Živite u različitim zemljama, ali podvig koji smo zajedno izvršili nemoguće je deliti. Uvek ćemo odavati poštu svima vama i Pobedi koja je bila i ostala jedna za sve“, poručio je Putin.\nNaglasivši da su pouke prošlog rata aktuelne, on je istakao da će Rusija činiti sve da osigura vojni potencijal zemlje i prestiž ratne službe i branilaca otadžbine.


I 7-godišnjaci se samopovređuju Forum Današnji postovi Forum Akcije Označi Sve Forume Kao Pročitane Brzi Linkovi Administracija foruma\nAko ste zaboravili lozinku, kliknite OVDE :) Zapamti Forum Opšti Forumi Kutak za roditelje Školska deca I 7-godišnjaci se samopovređuju + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu Prikaz rezultata 1 do 1 od 1\nI 7-godišnjaci se samopovređujuOva tema je vezana za I 7-godišnjaci se samopovređuju pod forumom Školska deca, i deo je foruma Kutak za roditelje Opcije Teme Pošalji stranicu e-mailom… Prati ovu temu… Prikaz Linearni Mod Pređi na Hibridni Mod Pređi na prikaz u nizu sendi Član odDec 2009 Postova 29.157 Dodatne Informacije Hvala 5.859 Pohvaljen/a: 4.894 #1 I 7-godišnjaci se samopovređuju\n12-06-2012 23:29 I 7-godišnjaci se samopovređuju Izvor: Tanjug\tNeka deca samu sebe udaraju, seku ili na drugi način povređuju već sa sedam godina, ukazuje američka studija obavljena na Denverskom univerzitetu. Foto: plasticrevolver / Flickr.com Neke ranije studije su utvrdile da oko 20 odsto tinejdžera i mlađih odraslih osoba u nekom trenutku pribegava samopovređivanju da bi se oslobodilo negativnih emocija ili pokušalo da nađe pomoć, ali ovo je prva koja je razmotrila problem samopovređivanja već kod sedmogodišnjaka, prenosi Rojters. Tim iz Denvera je anketirao 665 dece u vezi sa njihovim razmišljanjima i ponašanjem vezanim za samopovređivanje. Ispostavilo se da se samopovređuje blizu osam odsto dece od sedam godina, četiri odsto onih od deset godina i 13 odsto dece od trinaest godina. Kod mlađe dece udaranje je najčešći oblik samopovređivanja, dok se starija deca radije opredeljuju za sečenje. Desetoro anketirane dece, ili 1,5 odsto, je zadovoljavalo psihološke kriterijume za dijagnozu nesuicidalnog samopovređivanja, što znači da su se bar pet puta samopovređivali i da imaju nagomilana negativna osećanja vezana za takvo ponašanje. Deca koja se samopovređuju često kažu da to čine da bi zaustavili negativna osećanja ili da bi osetili nešto, makar i bol, pošto se inače osećaju prazno i utrnulo. "Imate malu decu koja doživljavaju brojne emocije sa kojima ne znaju kako da se izbore, pa počnu da lupaju glavom u zid", napominje Bendžamin Henkin, jedan od učesnika istraživanja. Stručnjaci ističu da je dobra strana ovog problema to što su anksioznost, depresija i samopovređivanje prilično lako izlečivi i što, uz pravu pomoć stručnjaka, ne bi trebalo da kod dece dugo traju. Rodiltejima se savetuju da, ukoliko ustanove da im se dete samopovređuje, tome pristupe mirno, ne zauzimajući ulogu sudije i da kroz razgovor sa detetom pokušaju da utvrde motiv. Odgovor sa citatom + Odgovor na temu + Kreiraj novu temu « Prethodna tema


FRANCUSKA SE NE SMIRUJE Posle "Žutih prsluka" na ulice su izašli ONI i tvrde: Ne odustajemo dok se naši zhatevi NE ISPUNE (FOTO, VIDEO)\n11.12.2018. 13:25 > 13:39\nFoto: Twiter, Enough is Enough! / screenshot\nUprkos najavi francuskog predsednika Emanuela Makrona da će plate biti povećane, a penzionerima omogućene poreske olakšice i danas u Parizu traju protesti. Ovog puta nisu "žuti prsluci" u pitanju, već studenti koji protestuju zbog povećanja cena školarina.\nProtesti studenata počeli su juče, trenutno je u toku marš kroz grad, a prema najavama organizatora neće se zaustavljati sve dok im zahtevi ne budu ispunjeni.\nŠirom Francuske je obustavljen rad 450 obrazovnih ustanova.\nStudentima su se pridružili i srednjoškolci, a marš se održava u nekoliko gradova.\nSudeći prema snimcima sa društvenih mreža, ni ovaj protest nije protekao mirno. U Renu je zabeleženo je nekoliko sukoba između policije i studenta, a bacane su i dimne bombe.\nMakron: Bes demonstranata je opravdan\nPodsećamo, francuski predsednik sinoć se obratio naciji nakon nekoliko nasilnih protesta u prestonici, ali i širom zemlje, koje su organizovali "Žuti prsluci".\nMakron je najavio je povećanje minimalnih plata za 100 evra i poreske olakšice za penzionere, ali je odbio da ponovo uvede porez na bogatstvo. Dodao da su protesti širom Francuske, postali nasilni, rekao da je bes demonstranata "dubok i opravdan, ali da je nasilje nedopustivo i da prema nasilju neće imati milosti".\n- Danas smo prisiljeni da priznamo da je zemlja u stanju ekonomskog vanrednog stanja - rekao je Makron i pozvao na "podršku" francuskoj ekonomiji.\nMakronov tim pažljivo je PLANIRAO TAKTIKU za govor, a ovu su trikovi kojima je pokušao da VEŽE RUKE "ŽUTIM PRSLUCIMA"\n"Žuti prsluci" nezadovoljni\nIstovremeno, generalni sekretar francuskog sindikata Generalna konfederacija rada (CGT), Filip Martines, ocenio je da su mere koje je Makron najavio nedovoljne i pozvao na "mobilizaciju zajedno sa žutim prslucima" u petak 14. decembra, javljaju francuski mediji.\nProtesti, na početku organizovani zbog povećanja poreza na gorivo, što je francuska vlada u međuvremenu odložila, prerasli su u socijalni bunt i širom te zemlje je od 17. novembra do sada uhapšeno više od 4.500 osoba, a pale su i prve presude po hitnom postupku. Tokom protesta održanog u subotu 136.000 ljudi je izašlo na ulice, najmanje 71 osoba je povređena, dok je 1.000 njih završilo u pritvoru. Pored Pariza, protesti su održani i u Marseju, Bordou, Lionu i Tuluzu.\nBonus video: Policija bije studente tokom protesta "Žutih prsluka"


Smeštaj: Hotel neobične arhitekture, vrlo modernog dizajna sadrži 84 dvokrevetnih soba, 7 studija, kao i 35 apartmana. Sve smeštajne jedinice imaju grejanje, SAT TV, telefon, mini bar, kuhinju (frižider imaju samo apartmani), kupatilo sa tuš kabinom i fenom, terasu ili balkon. Hotel se sastoji iz glavne zgrade u kojoj su smešteni sobe i apartmani i blokova u kojima se nalaze apartmani. Ne postoji “topla” veza između blokova i glavne zgrade.\nSadržaj hotela: recepcija, restoran, lobi, lobi bar, room servis, spa centar, zatvoreni bazen, sauna, đakuzi, parno kupatilo, masaža, solarijum, stoni tenis, kuglana, prodavnica, skijašnica, dečja igraonica, rent a car, garaža, parking.U sklopu hotela se nalazi zatvoreni Aqua park.


Presuda zbog formiranja lokalnog antikorupcijskog tela\nDatum kreiranja: četvrtak, 08 novembar 2018\nPresuda koju je doneo viši sud u Požarevcu značajna je i zbog procesa formiranja lokalnih antikorupcijskih tela u gradovima u kojima se tek sada (sa zakašnjenjem) radi na lokalnim antikorupcijskim planovima (LAP) i kojima taj posao tek predstoji. Transparentnost Srbija trenutno pruža podršku gradu Novom Pazaru u izradi LAP-a, a krajem godine predstoji izbor tela koje će pratiti sprovođenje plana. Reč je o projektu koji finansira Agencija za borbu protiv korupcije.\nPrenosimo vest Novinske agencije Beta:\nViši sud u Požarevcu poništio je rešenje gradske skupštine o formiranju Lokalnog antikorupcijskog foruma (LAF), što je prva presuda kojom je kao nelegalna proglašena odluka za formiranje nekog lokalnog tela za borbu protiv korupcije.\n"Prvi put u ovoj zemlji se donosi ovakva presuda", rekao je agenciji Beta Ljubomir Jacić, koji je tužio Gradsku skupštinu Požarevca. Jacić, koji je i sam bio kandidat za izbor u LAF, rekao je da sama komisija gradske skupštine nije poštovala kritrijume koje je odredila te on očekuje da procedura za formiranje tog tela krene ispočetka.\nOn je rekao da je podneo tužbu zbog načina rada i izbora kandidata, kao i da je dugo čekao da mu se dostavi rešenje o formiranju LAF, doneto još krajem prošle godine, kako bi to učinio.\nLAF se formira za praćenje i primenu Lokalnog akcionog plana za borbu protiv korupcije Grada Požarevca. Obaveza da se takva tela formiraju u lokalnim zajednicma proističe iz zahteva poglavlja 23 (Pravosudje i osnovna prava) iz pristupnih pregovora sa Evropskom unijom.\nBiro za društvena istraživanja (BIRODI) ocenio je da će presuda požarevačkog Višeg suda imati dalekosežne posledice, jer će postati primer sudske prakse koju je moguće koristiti u slučajavima kada se prekrši procedura izbora lokalnih antikorupcijskih tela u bilo kojoj lokalnoj samoupravi što, po rezultatima monitoringa ovog biroa, nije slučaj samo u Požarevcu.\n"Iz konteksta evropskih integracija, ova presuda pomaže ispunjavanju mere pod brojem 2.2.10.37 u Akcionom planu za Poglavlje 23 u pristupnim pregovorima Srbije sa EU čiji je rok za realizaciju bio je 30.6.2017. godine, a prema kojoj sve lokalne samouprave imaju obavezu da izrade lokalne antikorupcijske planove i formiraju lokalna nezavisna antikorupcijska tela", navedeno je u saopštenju.\nBIRODI je pozvao Požarevac da u participativnom i transparentom procesu izvrši izbor nove Komisije za izbor lokalnog antikorupcijskog tela na način da će u Komisiju biti imenovani predstavnici izabrani od strane relevantnih nevladinih organizacija, novinarskih udruženja, sindikata, udruženja, privrednika i strukovnih udruženjam, a ne nametnuti od strane grada.\nTaj biro je naveo da će takvim postupanjem Požarevac pokazati da je prethodni izbor članova i Komisije za izbor članova lokalnog antikorupcijskog tela i članova lokalnog antikorupcijskog tela bio plod neadekvatnog iskustva i znanja o procesu, a ne namere da se ovaj proces dezavuiše ili zloupotrebi.\nPozvali su i Agenciju za borbu protiv korupcije da pokrene postupak za dopunu Modela lokalnih antikorupcijskih planova.\n"Presuda Višeg suda u Požarevcu ukazuje na potrebu za dopunom i preciziranjem procedure izbora Komisije za izbor članova lokalnih antikorupcijskih tela, ali i izbor članova u lokalnim antikorupcijskim telima. Nova procedura treba da garantuje autonomni izbor predstavnika svih zainteresovanih strana u Komisiju za izbor lokalnog antikorupcijskog tela, a ne diskrecioni izbor od lokalne samouprave što je slučaj ne samo u Požarevcu", piše u saopštenju.\nBIRODI je iskazao zahvalnost profesoru Ljubomiru Jaciću na angažmanu, jer je na najbolji način pokazao koja je uloga gradjana sa integritetom u borbi protiv korupcije. "Uvereni smo da će njegovo postupanje biti inspiracija i drugim gradjanima u borbi za integritet borbe protiv korupcije u gradovima i opštinama Srbije", naveli su iz Biroa za društvena istraživanja.


Predsednik Srbije primio akreditivna pisma novih ambasadora Kanade i Rumunije - CorD Magazine Predsednik Srbije primio akreditivna pisma novih ambasadora Kanade i Rumunije - CorD Magazine\nAkreditivna pisma predsedniku Republike Srbije Aleksandru Vučiću predali su Džajls Norman i Silvija Davidoju, novoimenovani ambasadori Kanade i Rumunije u Srbiji.\nPredsednik Vučić i ambasador Norman su konstatovali da je jubilej ujedno i prilika za jačanje političkog dijaloga i podsticaj za razvoj partnerstva i srpsko-kanadskih veza u svim oblastima. Predsednik Vučić je izrazio zadovoljstvo što se povećava priliv kanadskih investicija, jer to znači da se srpsko tržište pokazalo kao dobro mesto za ulaganje. On je izrazio nadu da će, osim rudarstva i energetike, i druge privredne oblasti biti zanimljive kanadskim privrednicima. Takođe je rekao da bismo u Srbiji mogli da koristimo iskustva Kanade u zaštiti životne sredine.\nPredsednik Vučić i ambasadorka Davidoju su se saglasili da su Srbija i Rumunija iskreni prijatelji i pouzdani partneri, izrazivši uverenje da će dobri politički odnosi da budu praćeni još boljim ekonomskim vezama i saradnjom u svim oblastima od zajedničkog interesa. Dvoje sagovornika su istakli da bi od najvećeg značaja bila izgradnja auto-puta ili brze saobraćajnice između Beograda i Temišvara. Predsednik Vučić je takođe naglasio da Srbija može mnogo da nauči od Rumunije kad je reč o korišćenju plovnosti Dunava. Ambasadorka Davidoju je rekla da dolazi sa konkretnom agendom, kad je reč o infrastrukturnim i energetskim projektima.\nOsim pomenutog puta između Beograda i Temišvara, koji je izdvojen kao prioritetni projekat, ona je navela i izgradnju železničke pruge, kao i izgradnju gasnog interkonektora između dveju zemalja. Ambasadorka Davidoju je predložila i osnivanje zajedničke Privredne komore, koja treba da zbliži poslovne zajednice sa obe strane granice.\nfoto: Tanjug, Budućnost Srbije Instagram\nDiplomatija 27 jun 2021\nTehnike veza, zlatoveza i belog veza koje su tradicionalno zastupljene na narodnim nošnjama, peškirima i rukotvorinama sremskog kraja svečano su predstavljene u okviru prve...\nInstitut za virosologiju, vakcine i serume “Torlak” danas je preuzeo 50.400 AstraZeneka vakcina, koje je Srbiji donirala Rumunija. Pošiljka je jutros stigla na aerodrom...\nAmbasadorka Kanade odlikovana za doprinos promociji rodne ravnopravnosti\nDiplomatija 30 maj 2020\nAmbasadorka Kanade u Srbiji Nj.e. Kati Čaba prepoznata je po svom doprinosu promociji rodne ravnopravnosti 28. maja Savet za rodnu ravnopravnost iz Novog Pazara odlikovao...


ČUBRILOVIĆ ZATEČEN PRIJEDLOGOM MIRE LAZOVIĆA: 'Nisam ni znao da je BiH primljena u UN 22. maja'! | Slobodna Bosna\nČUBRILOVIĆ ZATEČEN PRIJEDLOGOM MIRE LAZOVIĆA: "Nisam ni znao da je BiH primljena u UN 22. maja"!\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović smatra da je neozbiljan, nerealan i nepotreban prijedlog potpredsjednika SDP-a Mire Lazovića da se 22. maj slavi kao dan državnosti BiH.\n- Nisam znao da je BiH 22. maja 1992. primljena u UN i čisto sumnjam da to zna bilo koji građanin Republike Srpske, pa i BiH, ako hoćete. Mislim da je prijedlog o tom datumu kao danu državnosti dio predizborne kampanje, iako je i njegov predlagač svjestan da o tome neće biti dogovora - izjavio je Čubrilović.\nЈedini realan datum koji BiH treba da slavi, istakao je predsjednik parlamenta Srpske, jeste dan kada je potpisan Dejtonski mirovni sporazum, 21. novembar, koji Republika Srpska slavi kao svoj republički praznik.\n- Želim da podsjetim da je Opštim okvirnim sporazumom za mir, koji je potpisan u Dejtonu 21. novembra 1995, prestao rat na ovom prostoru i da je uspostavljena BiH onakva kakva funkcioniše u sadašnjem kapacitetu kao država dva ravnopravna entiteta i tri konstitutivna naroda. Upravo zbog toga smatram da je dan potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma jedini realan datum oko kojeg možemo da se dogovorimo, posebno ako imamo u vidu da slaveći ovaj datum slavimo mir, a ne rat - istakao je Čubrilović za portal Srpskainfo.\nPrijedlogom o 22. maju kao nekom danu državnosti, upozorio je Čubrilović, ponovo se prizivaju nesuglasice, jer "SDP namjerno zaboravlja da su se Srbi u BiH plebisticarno izjasnili za očuvanje zajedničke države Јugoslavije koja je odavno imala svoju stolicu u UN i da je zbog razbijanja zajedničke države došlo do tragičnih ratnih sukoba".\n- Tri mjeseca pred izbore baviti se ovom temom je ništa drugo nego pokušaj uzimanja jeftinih političkih poena stavljanjem na sto starih nesuglasica, jer i SDP i svi mi znamo da se od praznika ne živi i da ta tema može da čeka neka mirnija vremena. A što se nas tiče, Repulika Srpska ima Zakon o praznicima kojim se određuju praznici i način njihovog obilježavanja i praznovanja - poručio je Čubrilović.


Crnadak: Zadovoljni smo rezultatima za parlament – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Politika/Crnadak: Zadovoljni smo rezultatima za parlament\nCrnadak: Zadovoljni smo rezultatima za parlament\nBANJALUKA – Potpredsjednik PDP-a Igor Crnadak rekao je da je zadovoljan što je ova stranka zabilježila pomak na opštim izborima, navodeći da će PDP u Narodnoj skupštini Republike Srpske imati devet poslanika, te dva u parlamentu BiH.\nOn kaže da nema uslova za bilo kakve pregovore o stvaranju srpskog bloka na nivou BiH dok se „ne raščisti situacija u vezi sa glasanjem za srpskog člana Predsjedništva BiH i za predsjednika Srpske“.\nCrnadak je dodao da PDP traži ponovno prebrojavanje glasova za nivo srpskog člana Predsjedništva BiH i predsjednika Srpske, jer se na ovim izborima, kako tvrdi, desila „kupovina glasova“.\n„PDP će Centralnoj izbornoj komisiji BiH sutra dostaviti detaljne prigovore jer postoji ogroman broj prijavljenih neregularnosti“, rekao je Crnadak na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOn kaže da su u PDP-u uvjereni da su kandidati Saveza za pobjedu za srpskog člana Predsjedništva BiH i za predsjednika Republike Srpske Mladen Ivanić i Vukota Govedarica dobili više glasova od protivkandidata.\n„Insistiramo da se utvrdi da li je na glasačkim listićima koje su popunili građani Srpske ono što je i u zapisnicima. Treba da utvrdimo da li je isti broj listića i onih koji su zaista glasali ili je velika razlika“, rekao je Crnadak.\nOn smatra da CIK BiH nije obezbijedio regularno održavanje izbora, o čemu je PDP obavijestio OEBS, Savjet Evrope i EU.\n„Prije konstutuisanja vlasti, u BiH se mora postići dogovor o izmjenama Izbornog zakona“, istakao je Crnadak.\nigor crnadak izbori 2018 pdp\nĐukić nije dobio poziv na izdržavanje kazne zbog greške suda\nZabrana kretanja od 15.00 do ponedjeljka u 05.00 časova


Zahtev za zaštitom uzbunjivača doktorke Bojane Bokorov\nNevladine organizacije Doktori protiv korupcije i Pravo na na zdravlje zatražili su danas od predstavnika vlasti da preduzmu potrebne mere kako bi se doktorki Bojani Bokorov kao uzbunjivaču pružila potrebna zaštita od progona i osvete zbog dokazanog ukazivanja na korupciju na Institutu za onkologiju Vojvodine.\nZahtev je upućen predsedniku Vlade Srbije Aleksandru Vučiću, ministru pravde Nikoli Selakoviću i ministru zdravljaZlatiboru Lončaru.\nOni su naveli da su velika očekivanja od Zakona o zaštiti uzbunjivača i istakli da osveta prema dr Bokorov kao uzbunjivaču zato što je postupila u skladu sa etičkim principima svoje profesije, mora biti prekinuta a odgovorna lica za progon javno imenovana i primerno sankcionisana.\n- Brza i efikasna primena odredbi Zakona o zaštiti uzbunjivača predstavljaće dokaz da borba časnih pojedinaca protiv korupcije u Srbiji nije uzaludna i da država visoko vrednuje žrtvu koju su podneli zbog građanske hrabrosti - navode iz nevladinih organizacija.\nOni ističu da je afera sa listom čekanja na Institutu za onkologiju Vojvodine, na koji je ukazala doktorka Bokorov, specijalista radioterapeut imala kobne posledice po živote i zdravlje hiljada pacijenta obolelih od raka, kao i da je ceo slučaj dokumentovan i potvrđen kroz službeni postupak Agencije za borbu protiv korupcije.\nNavode i da je zbog svog ukazivanja na korupciju na institutu doktorka Bokrov postala žrtva institucionalnog progona i da je odlukom dekana Medicinskog fakulteta profesora Nikole Grujića dobila otkaz na mesto docenta.


Posle skoro tri godine tišine, Husky StarCraft se konačno oglasio o napuštanju scene – RUR Esports\nHome - xExport - export-starcraft - Posle skoro tri godine tišine, Husky StarCraft se konačno oglasio o napuštanju scene\nBy Sawovsky 14/11/2018\nKo je pratio rane godine StarCraft 2 scene, verovatno pamti da je jedan od najvećih, ako ne i najveći kreator sadržaja za ovu popularnu stratešku igru bio Husky StarCraft, rame uz rame sa Day9.\nHusky je redovno pravio stvari kao što su analiza i kastovanje partija, “heroji bronze” serijal, pesme sa StarCraft tematikom i drugi slični sadržaj koji je zajednica prosto obožavala. Onda iznenada, negde u vreme Legacy of the Void bete, Husky je jednostavno nestao i prestao da pravi StarCraft sadržaj bez ikakve reči pozdrava ili objašnjenja svojim fanovima.\nU međuvremenu je počeo da radi kao producent i menadžer za Youtube kanal njegove devojke, Nerdy Nummies, koja pravi specijalizovane kulinarske emisije za decu, pa je to samo još više razočaralo fanove, koji su očekivali makar neko objašnjenje ili oproštaj.\nBes fanova je kulminirala kada je pre par meseci Husky obrisao apsolutno sav svoj sadržaj sa njegovog Youtube kanala, računajući tu i mnoge kultne pesme koje su obeležile neke ere.\nKonačno, posle tri godine, Husky je sada izašao u javnost i dao “zaključak” celoj priči. U otvorenom pismu njegovim StarCraft 2 fanovima, koje u celosti možete videti ispod, Husky kaže da će od sada u StarCraftu uživati “privatno” i zahvalio se svima koji su ga pratili svih ovih godina.\nKaže da je uvek uživao u tome da pravi sadržaj, ali da se sada fokusirao na brigu o svom zdravlju, porodici i razmišljanju o budućnosti i da nije komunicirao prethodnih godina zato što ni sam nije znao šta želi u budućnosti i da se zbog toga izvinjava.\nNa kraju, kaže da za sve koji vole StarCraft, postoji jako puno drugih koji prave kvalitetne stvari i da bi trebalo da njima posvetimo vreme.


N1info\t10.11.2017 15:21\nDok je pri kraju još jedna runda pregovora o Bregzitu u Briselu, Ker, koji je osmislio Član 50 sporazuma o EU, rekao je da "dok traju razgovori o razvodu, strane su i dalje venčane".\n"Možemo promeniti stav u svakom trenutku", rekao je Ker.\nKer je rekao da je britanska vlada obmanula glasače da veruju da je proces izlaska iz EU nezaustavljiv. Britanski glasači, kao i poslanici i dalje su podeljeni oko Bregzita.\nBritanska premijerka Tereza Mej reka je danas da neće tolerisati pokušaje da se "blokiraju demokratske želje britanskog naroda u pokušaju da se uspori ili zaustavi", izlazak zemlje iz EU.\nVlada u Londonu planira da ozakoni datum izlaska iz EU - 11 časova 29. marta 2019. - kao zaštitu od odlaganja.


Marko Nikolić: Nisam miran, nama je svaki meč minsko polje - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nMarko Nikolić: Nisam miran, nama je svaki meč minsko polje\nSite Default 04.09.2014., 10:00\nŠef stručnog štaba Partizana Marko Nikolić posle nesrećne eliminacije od Ludogoreca, ipak je uspeo da pronađe pobednički recept za igru crno-belih.\nUpravo zbog toga Nikolić se nalazi na pragu obaranja rekorda Aleksandra Stanojevića, kada je reč o startu Partizana u domaćoj ligi.\nGeneralno gledano: nakon uvoda sezone Parni valjak ima skor od osam pobeda uz dva remija. Četiri pobede tim iz Humske je upisao u JSL, dok je na evro-sceni pobedio na identičnom broju susreta, ali je dva odigrao nerešeno.\nDva remija crno-belih koštali su ovaj tim učešća u Ligi šampiona. Kada se podvuče crta, jasno je da su ulaskom u grupnu fazu Lige Evropa u Partizanu ispunjeni ciljevi. Ali, ni odlični rezultati nisu doneli mira treneru Partizana, Marku Nikoliću:\n– Ne, ne mogu da budem spokojan iz prostog razloga jer je Partizan u pitanju i jer nam je svaka sledeća prvenstvena utakmica kvalifikaciona. Da vežemo i 10 pobeda, 11. bi bila opet podjednako važna – jasan je Marko Nikolić.\nŠef struke tima sa Topčiderskog brda svestan je da klub funkcioniše u teškim finasijskim uslovima i pod ogromnim pritiskom javnosti:\n– Nama je svaka utakmica potencijalno minsko polje! Već prva sledeća je takva. Igramo sa Čukaričkim koji je u svakom pogledu ozbiljan klub, koji je potrošio i više novca od nas u prošlom prelaznom roku! Da li treba da pričam o tome koliko dobrih i iskusnih igrača ima Čukarički? Pomenuću samo Matića i Mirosavljevića… Zar će nam biti lakše protiv Vojvodine, Jagodine ili na gostovanju u Novom Pazaru… – podvukao je Nikolić.\nUkoliko crno-beli budu pobedili 13. sepmtebra u utakmici sa Čukaričkim, Marko Nikolić izjednačiće najbolji učinak u istoriji kluba.\nNaravno, ukoliko crno-beli budu uspešno prebrodili utakmicu sa timom s Banovog brda, Parni valjak će imati šansu da ispiše nove stranice istorije.\nFK PartizanJelen Super liga SrbijeMarko Nikolić\nPrethodna vest Selektor Argentine: Di Marija je među pet najboljih igrača sveta (VIDEO)\nSledeća vest Rusi najavljuju spektakl na meču Spartaka i Zvezde (VIDEO)\nSelektor Argentine: Di Marija je među pet najboljih igrača sveta (VIDEO)\nRusi najavljuju spektakl na meču Spartaka i Zvezde (VIDEO)


Mali pred "istorijski dan": Sutra počinje GRADNJA METROA\nSve je spremno da sutra, u ponedeljak 22. novembra, zvanično počnu radovi na Makiškom polju, na projektu izgradnje beogradskog metroa, napisao je na Instagramu ministar finansija Siniša Mali uz napomenu da je to “istorijski dan koji su čekale generacije građana”.\nMnoge vlasti pre nas su imale u planu izgradnju metroa, ali niko nikada ništa konkretno nije uradio po tom pitanju. Mi, sa druge strane, već dugo aktivno radimo na tom kapitalnom projektu koji je od ogromnog, strateškog značaja za Beograd i Srbiju, istakao je Mali.\nMetro koji gradimo će biti najsavremeniji mogući, potpuno automatizovan, bez mašinovođe. Kada u potpunosti bude završena, prva linija metroa će povezivati Železnik i Mirijevo, biće dugačka 21,1 kilometra i imaće 21 stanicu, naveo je on.\nMali je dodao da će druga linija će povezivati Bežaniju i Mirijevo, biće duga 21 kilometra i imaće 23 stanice, koje će se ukrštati na Savskom trgu.\nOn je ocenio da će izgradnja metroa, koji je deo projekta “Srbija 2025”, “olakšati život građanima i doprineti zdravijem načinu prevoza ljudi, a istovremeno će uticati na rast BDP Srbije”.


Izmena Zakona o akcizama – uslov za otvaranje Poglavlja 16 koje se tiče poreske politike - European Western Balkans\nAutor EWB 17. 06. 2020. 17. 06. 2020.\nIzvor: Unsplash / Steve Johnson\nBEOGRAD – Kako bi otvorila Poglavlje 16 koje se tiče oporezivanja, Srbija treba da izmeni Zakon o akcizama u delu koji se odnosi na visinu akciza na jaka alkoholna pića, tako da se iznos akcize obračunava prema procentu alkohola, a ne prema vrsti pića.\nOvo je preporuka Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) koja će biti upućena Ministarstvu finansija, a koja je predstavljena u okviru Radne grupe Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji (NKEU) za Poglavlje 16 (Oporezivanje).\nAnaliza je izrađena u okviru projekta „Pripremi se učešće – P2P“, koju zajednički sprovode Centar za evropske politike (CEP), Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) i Centar savremene politike (CSP) preko portala European Western Balkans.\nNa sednici je istaknuto da je jedini razlog neotvaranja ovog značajnog ekonomskog poglavlja neusaglašenost srpskog poreskog zakonodavstva sa EU propisima u pogledu visine akciza na jaka alkoholna pića.\nU narednim danima preporuke će biti formulisane u skladu komentarima i preporukama članova radne grupe za poglavlje 16.\nPodsećamo da se i portal Pančevo Siti, u okviru projekta „Zašto su EU ekonomska pregovaračka poglavlja važna? Ka boljem razumevanju u regionu južnog Banata”, u svojoj analizi takođe bavio usaglašavanje akcizne politike u okviru procesa pristupanja Srbije Evropskoj uniji, a analizu ovog portala možete pročitati OVDE.\nakcizeAlkoholna pićaCEPEUZATEBENacionalni konvent o EUNALEDPoglavlje 16\nAntonijević: Tri decenije višestranačkog života, a kao da smo na početku\nEmina Muminović 04. 05. 2018. 06. 06. 2018.\nEWB 22. 05. 2017. 24. 05. 2017.


Povezano: Kuba Sjedinjene Američke Države\nKubanska nacija je nastala sa sopstvenim identitetom i istorijom, kao rezultat mešavine španskog, afričkog i aboridžinskog uticaja, dok je ovaj poslednji potpuno uništen od strane iberijskog kolonizatora,\nU 19. veku dogodila su se dva rata za oslobađanje od španske dominacije, tokom kojih su se istakle vođe poput Hose Martija i generala Antonija Masea i Maksima Gomesa. Kada je 1895. poslednji rat dobijen od strane Oslobodilačke vojske umešale su se SAD, što je dovelo do intervencije i početka Vazalne republike. Ovu fazu je karakterisala ekonomska i politička dominacija SAD i korumpirane i represivne vlade.\nU ovakvoj situaciji 1953. desio se napad na kasarnu Monkada u Santjago de Kubi, drugoj bazi režima Fulgensija Batiste, koju je predvodio mladi advokat Fidel Kastro; iako je vojna akcija doživela propast, postavljeni su temelji za nastavak borbe. 1956. je došlo do iskrcavanja grupe od 82 borca sa jahte Granma, koja je došla iz Meksika, a takođe pod komandom Fidela. Nakon prvobitnog poraza, preživeli su se uputili ka planinskom lancu Sijera Maestra, gde su vodili novi oslobodilački rat koji je ovoga puta završen 1. januara 1959. trijumfom revolucije.\nOd samog početka nova vlada je započela program beneficija za narod i nacionalnu nezavisnost, koji se morao suočiti sa otvorenim neprijateljstvom uzastopnih severnoameričkih administracija sve do današnjeg dana.\nSve to je motivisalo krugove moći u SAD da organizuju i finansiraju 1961. neuspelu invaziju na Plažu Hiron (Zaliv svinja) gde su učestvovali plaćenici kubanskog porekla sa sedištem na Floridi i koja se završila značajnim neuspehom, što je prvi veliki vojnički poraz SAD u Latinskoj Americi. 1962. se desila Kriza oktobra (Karipska kriza) kada su SAD zapretile invazijom Kube uz rizik od nestanka celog ostrva a narod je pružio snažan odgovor i odbijanje.\n1962. administracija predsednika Džona Kenedija je Kubi nametnula trgovinsku, ekonomsku i finansijsku blokadu, sa namerom da sruši Revoluciju ekonomskim gušenjem njenih stanovnika kao i pomoću političke izolacije na međunarodnom i regionalnom nivou. Ova mera onemogućava slobodnu trgovinu, zabranjuje pristup izvorima finansiranja, ograničava izvoz i direktno utiče na stanovništvo.\nBlokada je bila najtrajnija neprijateljska akcija u istoriji protiv jedne nacije od strane neke hegemonske sile, a koju je Generalna skupština UN praktično jednoglasno osuđivala svake godine počevši od 1992. Uprkos pritiscima severnog suseda, država je uspela da se razvije i postane referentna na svetskom nivou u oblasti zdravlja, nauke, obrazovanja, sporta i kulture u stalno teškim okolnostima,\nOva karipska zemlja igra aktivnu ulogu na svetskom nivou i održava odnose sa nacijama na svim kontinentima. Vrhovni komandant Fidel Kastro je definisao da “u međunarodnim odnosima praktikujemo našu solidarnost delima a ne lepim rečima”, što je karakter i suština kubanske spoljne politike tokom svih godina Revolucije. Dokaz za to je aktivno učešće u središtu Pokreta nesvrstanih zemalja, gde je Kuba jedan od osnivača, zajedno sa Jugoslavijom, i gde je pružala stalnu podršku za pravedne ciljeve zemalja Trećeg sveta.\nInternacionalizam je jedna od glavnih karakteristika spoljne politike Kube, koja se praktikuje još od same Pobede Revolucije. Medicinska saradnja predstavlja važnu praksu započetu 1963. godine otpremanjem brigade u Alžir i koja se zasniva na solidarnosti; naši saradnici uglavnom rade u oblastima u koje lekari iz zemalja korisnica obično ne idu, bilo zbog njihove udaljenosti, otežanog pristupa ili zdravstvenog rizika, posebno u Africi, Latinskoj Americi i Aziji, nezavisno od političkih neslaganja. Istovremeno, mnogi mladi ljudi se na Kubi obučavaju za lekare kako bi kasnije radili u svojim matičnim mestima.\nSa pandemijom korona virusa saradnja je oživljena. Kuba je poslala više od 2600 pripadnika kontigenta Henri Riv, specijalizovanih za katastrofalne situacije i ozbiljne epidemije, organizovanih u 34 brigade, uključujući dve u Italiji i jednu u Andori, a koje rade u najpogođenijim područjima davajući povoljne rezultate. Oni su se pridružili više od 28 hiljada zdravstvenih radnika koji su se već nalazili u 59 država pre početka izbijanja epidemije. Više od 70 društvenih, političkih, i sindikalnih organizacija u Evropi i Latinskoj Americi se izrazilo za dodeljivanje Nobelove nagrade za mir kubanskim medicinskim brigadama koje se suočavaju sa COVID-om 19 u različitim delovima sveta.\nKubanski arhipelag je smešten u najzapadnijem delu Kariba, sačinjen je od ostrva Kube, Huventud i od još više od 4000 ostrvaca, celokupna teritorija iznosi oko 111 000 km2, i poseduje više od 6000 km obale, sa više od 600 plaža. Sa ovakvim geografskim karakteristikama, zemlja se ističe kao odlična turistička atrakcija na Karibima, posebno Varadero, gde se ukrštaju uživanje u kulturi, muzici, plesu, gastronomiji i, pre svega, gostoprimstvu naroda.\nKuba ima ukupno 15 provincija i 168 opština, uključujući posebnu opštinu Ostrva Huventud. Državu institucionalno predstvalja Nacionalna skupština narodne moći, Državno veće i Savet ministara. Predsednik je Migel Dijas-Kanel Bermudes, koji je deo nove generacije lidera rođenih posle pobede Revolucije, naslednika bogate istorije borbi kubanskog naroda.\nUprkos aroganciji SAD, agresivnosti i čvrstoj blokadi, Kuba je i dalje verna svojim istorijskim tradicijama, radi na izgradnji prosperitetnog i održivog socijalizma, fokusiranog na čoveka, i sledbenik je učenja istorijskog vođe Revolucije Fidel Kastra Rus, tvorca onoga što je ostvareno za više od pola veka na ovom malom, ali i herojskom karipskom ostrvu.\nNj.E.Gustavo Trista del Todo


SARAJEVO, Od 1998. godine do marta 2019. godine iz džepova građana Bosne i Hercegovine isplaćeno je tačno 56.389.993,92 KM naknada zbog toga što vlasti i javna preduzeća nisu koristili sredstva iz kredita kojim su zadužili građane, odnosno nisu ih ulagali u infrastrukturne projekte poput naprimjer izgradnje putne infrastrukture.\nInformacije o sredstvima koja su isplaćena kreditorima po osnovu interkalarne kamate Savjeta ministara Bosne i Hercegovine dostavilo je zastupniku SDP-a u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Saši Magazinoviću. On je još 10. maja 2019. godine postavio Savjetu ministara BiH pitanje koje glasi: “Koliko su nadležne institucije BiH, Federacije BiH i RS-a do sada platile kreditorima zbog nepreuzimanja sredstava, po osnovu takozvane interkalarne kamate, i je li ikada utvrđena odgovornost po tom osnovu”.\nSavjet ministara BiH navelo je da se u okviru obaveza koje se plaćaju kreditorima po osnovu kreditnih zaduženja po dospijeću, osim glavnice i kamate, plaćaju i troškovi neangažovanih sredstava, odnosno takozvani “commitment fee”.\nSavjet ministara BiH objašnjava da organ koji je podigao kredit plaća “commitment fee” kao kompenzaciju za držanje sredstava na otvorenoj kreditnoj liniji, odnosno za osiguranje isplate kreditnih sredstava na specifične datume u budućnosti.\n“Dakle radi se o redovnim troškovima definisanim generalnim uvjetima krediora, odnosno međunarodnim kreditnim ugovorima. U slučaju realizacije ugovorene dinamike projekta, to jeste angažovanja sredstava, ovi troškovi zadržavaju nivo kompatibilan dinamici realizacije projekta, tj. ugovoru o kreditu. Usporena dinamika angažovanja odobrenih kreditnih sredstava može biti uzrokovana po više osnova kao npr. kašnjenja u implementaciji po infrastrukturnim i drugim projektima, nepravovremena realizacija aktivnosti utvrđenih kao uvjet za korištenje ugovorenih sredstava kao što je donošenje zakona i drugo”, navode iz Savjeta ministara BiH.\n“Ugovornom dokumentacijom koja se zaključuje, odgovornost za implementiranje i krajnje efekte projekta alocirana je na vlasnika pojedinačnog projekta i njegova upravljačka tijela. Postojanje pojedinačnih barijera u procesu stjecanja efektivnosti međunarodnih finansijskih sporazuma i okolnosti implementacije u više navrata su bili predmet pažnje pojedinih institucija i međunarodnih kreditora. Preporuke za podizanje efikasnosti sistema u ovom domenu nisu dale prepoznatljive pozitivne promjene”, piše u odgovoru Savjeta ministara BiH.\nMinistarstvo finansija Republike Srpske još uvijek nije odgovorilo koliko je tačno naknada RS isplatila po ovom osnovu u proteklom periodu. Za sada je poznato da je zbog sporosti u implemetaciji projekata u Federaciji BiH samo u periodu od 2015. do 2018. godine isplaćeno skoro 10 miliona KM zbog nepovlačenja odobrenih kreditnih sredstava.\nFederacija BiH ranije je navela da zbog sporosti u implementaciji projekata u odnosu na planiranu dinamiku dolazi i do rasta troškova po osnovu odobrenih, a nepovučenih sredstava. U većini slučajeva radi se o kreditima namijenjenim za infrastrukturu u oblasti elektroenergetskog sektora i transporta. Obaveze po ovim kreditima alocirane su na krajnje korisnike, to jeste elektroprivredna preduzeća i upravitelje putevima i autoputevima (koji servisiraju ove troškove), a jedan manji dio alociran je na budžet FBiH, kantone, gradove i opštine.\nU periodu od 2015. do 2018. godine zbog nepovlačenja odobrenih kreditnih sredstava Elektroprivreda BiH je isplatila ukupno 1.941.278 KM, Elektroprivreda HZHB Mostar 2.074.033 KM, Autoceste Federacije BiH 3.243.237 KM, Ceste Federacije BiH 599.020 KM, Željeznice FBiH 307.069 KM, BH-Gas 77.548, Kanton Sarajevo 185.953 KM, Unsko-sanski kanton 7.327 KM, Grad Tuzla 123.677 KM, Grad Zenica 91.584 KM, Opština Čapljina 83.756 KM, Opština Visoko 75.375 KM, Opština Gradačac 217.888 KM, Opština Ćelić 657 KM i Federacija BiH 510.290 KM.\nS pravom se postavlja pitanje koliko je društveno korisnih projekata, poput adaptacija bolnica, otvaranja novih klinika i porodilišta, moglo biti završeno sredstvima u iznosu od 53 miliona KM. Klix.ba\nTagovi: gradjanikreditinaknadevaznovlasti bihzaduzenja


Sukob građana i predstavnika Crnogorske pravoslavne crkve - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Sukob građana i predstavnika Crnogorske pravoslavne crkve\nPolicija u Nikšiću privela 65 osoba\n0Piše: R. D. 21. septembra 2008. 23.37\nU saopštenju se navodi da je grupa od oko 50 ljudi blokrala put i da je policija radi zaštite bezbednosti građana i normalizovanja saobraćaja, uklonila fizičke prepeke koje su oni postavili i potom privela 65 osoba.\nPolicija je saopštila da u incidentima nije bilo povređenih. Mitropolit Crnogorske pravoslavne crkve Mihailo osveštao je juče kamen temeljac manastira u Risjem Dolu, u nikšićkoj Župi, prvog kojeg će posle 90 godina sagraditi ta verska zajednica. Socijalistička narodna partija optužila je juče pripadnike kanonski nepriznate Crnogorske pravoslavne crkve da svojim delovanjem izazivaju nezadovoljstvo građana i vernika u Crnoj Gori. SNP je navela da CPC „pod formom postavljanja temelja za objekat svoje sekte u Dragovoljićima u Nikšiću sračunato proizvodi građansko i versko nezadovoljstvo i nemire“.\nVladika crnogorsko-primorski Srpske pravoslavne crkve Amfilohije optužio je crnogorsku policiju da je juče upotrebila prekomernu silu. „Službenici Ministarstva unutrašnjih poslova su prebijali narod, hapsili mještane – ugledne domaćine i njihove supruge, pa čak i djecu, samo zbog toga što nijesu dozvolili da lice koje se lažno predstavlja remeti javni red i mir“, navodi se u pismu vladike Amfilohija crnogorskom ministru unutrašnjih poslova Jusufu Kalomperoviću.\nNovinari štampanih medija koji su juče izveštavali o incidentu u nikšićkoj Župi tvrde da im je policija oduzela fotoaparate i diktafone, ali da su sa njih izbirsani snimci.


Njihov jučerašnji nastup pobrojao je brojne simpatije publike i fanova koji su s nestrpljenjem čekali da ponovo vide najvatrenije devojke na sceni, a Nikol Šerzinger, koja je ujedino i članica žirija u pomenutom takmičenju, rekla je da ovo tek početak.\n- Neverovatna energija. Divno je ponovo biti sa ovim devojkama na sceni - rekla je Nikol nakon nastupa.\nDevojke su pored nastupa oduševile i svojim provokativnim stajlinzima, budući da su nosile mrežaste kostime, te su dokazale da i dalje imaju savršenu liniju i da su u odličnoj formi.\nBONUS VIDEO: Stjepan Hauser i italijanska pevačica\nHauser i italijanska pevacica\nAnabela Atijas i Gagi Đogani sinoć su na kratko zakopali ratne sekire i zaboravili na svađe, te su zajedno nastupili na žurki koja je održana u kazinu u okviru "Zadruge".


„Marš osoba sa (ne)ograničenim mogućnostima“ u Minsku završen hapšenjima - Sputnjik Srbija\n„Marš osoba sa (ne)ograničenim mogućnostima“ u Minsku završen hapšenjima\n16:03 05.11.2020 (osveženo 16:04 05.11.2020) Preuzmite kraći link\nNekoliko osoba je uhapšeno i odvedeno u policijske stanice zbog učešća u nedozvoljenim protestima opozicije u Minsku, saopštila je pres-služba policijske uprave gradskog izvršnog komiteta Minska.\n„Nekoliko osoba je uhapšeno zbog učešća u neodobrenom masovnom okupljanju“, prenela je pres-služba.\nPolicijska uprava je takođe upozorila građane na neprihvatljivost kršenja zakona i pozvala da ne podležu odgovarajućim pozivima na Telegram-kanalima, podsetivši ih na predviđenu zakonom odgovornost i za kršenja i nezakonite radnje.\nNa Trgu Nezavisnosti u beloruskoj prestonici tokom dana se okupilo oko 70 osoba sa invaliditetom, kako bi učestvovali u šetnji protiv politike aktuelnih vlasti. Organizatori akcije su protest nazvali „Marš osoba sa (ne)ograničenim mogućnostima“. Oni su prošetali centrom Minska. Akcija je završena „lancem solidarnosti“ duž Avenije Nezavisnosti.\nLukašenko: Vlast štiti interese građana koji su glasali za ujedinjenu Belorusiju\nLukašenko: Ostavićemo bez ruku sve koji pipnu vojnike\nmarš, hapšenja, protest, Minsk


Na nedavno završenom Sajmu brendova, predstavilo se i Izdavačko preduzeće Laguna, gostujući na štandu Kurira. Tom prilikom posetioci su se družili sa svojim omiljenim piscima Anom Vučković, Željkom Ob...\nPredstavljanje knjige Plišani soliter Ane Vučković\nPozivamo Vas da u sredu 13. februara, sa početkom u 19 časova, u Caffe clubu Fly, Gračanička 7, prisustvujete predstavljanju knjige "Plišani soliter" Ane Vučković. Kao specijalni gosti pojaviće se ...\nIP Laguna na Sajmu brendova\nNa zajedničkom štandu Kurira, u prostoru Beogradskog sajma, danas će od 13 do 16 sati IP Laguna, predstaviti svoje brendove "Letopise Narnije", dela Trejsi Ševalije, serijal o kupoholičarki... Ovo će ...\nPočinje književni festival Pisci u fokusu\nPo modelu manjih evropskih književnih skupova, u Subotici danas počinje prvi književni festival „Pisci u fokusu“. Pored književnih tribina, posetioci će moći da prisustvuju sesijama, koncertima, izlož...\nOdržana promocija knjige Istočno i zapadno od raja\nSinoć je u Pozorištu na Terazijama održana promocija knjige Istočno i zapadno od raja , Slobodana Savića. U prisustvu velikog broja gostiju, kao i samih "aktera" knjige govor je, pored autora, održala...\nPredstavljanje knjige Istočno i zapadno od raja Slobodana Savića\nPozivamo Vas da u četvrtak, 31. januara 2008. godine, sa početkom u 19 časova, u Pozorištu na Terazijama, prisustvujete predstavljanju knjige Istočno i zapadno od raja Slobodana Savića. ...\nPotpisivanje knjiga Miomira Petrovića u knjižari "Geca Kon"\nBeograd, 28. decembar\nU četvrtak, 27. decembra, u knjižari "Geca Kon" održano je potpisivanje knjiga Miomira Petrovića. Brojnim posetiocima autor je potpisivao primerke romana Libansko leto i Staklena prašina, kao i novog...\nMiomir Petrović potpisuje knjige u knjižari Geca Kon\nPozivamo Vas na potpisivanje knjiga Miomira Petrovića, u četvrtak, 27. decembra 2007. godine, sa početkom u 19 časova u knjižari „Geca Kon“ (Knez Mihailova 12). Autor će potpisivati primerke roman...\nIsidora Bjelica i Luna Lu potpisuju knjige u knjižari Akademija\nPozivamo Vas da u petak, 21. decembra 2007. godine, u 19 časova prisustvujete potpisivanju knjiga Isidore Bjelice i Lune Lu. U knjižari "Akademija" (Knez Mihailova 35), autorke će potpisi...\nLuka di Fulvio u knjižari Dereta\nU petak 14. decembra, italijanski pisac Luka di Fulvio, počasni gost proslave desetog rođendana Lagune, potpisivavo je svoj roman Dionisovi stepenici u knjižari "Dereta". Susret sa brojnim čitaocima k...\nLuka di Fulvio potpisuje knjige u knjižari Dereta\nPočasni gost proslave desetog rođendana IP Laguna, italijanski pisac Luka di Fulvio potpisivaće primerke svog romana Dionisovi stepenici u petak, 14. decembra 2007. godine, od 17 do 18 časova u knjiža...


Potpisan Sporazum o elektronskoj evidenciji o državljanima Srbije\nPonedeljak , 2017-08-07 | 12:54:00\nSporazum o poslovno-tehničkoj saradnji Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) i Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, koji predvidja uspostavljanje elektronske evidencije o državljanima Srbije, potpisali su danas resorni ministri Nebojša Stefanović i Branko Ružić.\nKako je saopštila Vlada Srbije, sporazumom se stvaraju uslovi da javna uprava objedini osnovne podatke gradjana u elektronskom obliku na jednom mestu kako bi ubrzala rešavanje njihovih zahteva, jer više ne moraju da pribavljaju dokumenta, poput izvoda iz matične knjige rodjenih i uverenja o državljanstvu, već ih službenici pribavljaju po službenoj dužnosti.\nU prethodnom periodu Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave je pokrenulo prepis u elektronski oblik svih matičnih knjiga koje vode jedinice lokalnih samouprava i ti podaci će do kraja godine biti u Centralnom registru matičnih knjiga, koji je u nadležnosti tog ministarstva, piše u saopštenju.\nDodaje se da će od danas zahvaljujući MUP-u početi proces upisa podataka i iz Knjige državljana Srbije u Centralni registar.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je da država konačno postaje servis gradjana i da oni više neće biti kuriri koji trče od šaltera do šaltera sa gomilom papira u rukama.\n"Šalteri i papirologija konačno postaju prošlost. Sada je 21. vek i gradjanima i privredi moramo da olakšamo život, a ne da budu robovi birokratije", kazala je Ana Brnabić i dodala da su elektronski servisi jedan od prvih alata u borbi protiv korupcije.\nOcenila je da ako matične knjige nisu u elektronskom obliku ne može se razmišljati o poboljšanju uslova poslovanja i uvodjenju više elektronskih servisa za privredu i gradjane.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je da je to novi korak ka unapredjenju elektronske uprave u Srbiji.\n"Uspostavljanjem jedinstvene elektronske evidencije o državljanima Republike Srbije ubrzaćemo postupke prilikom izdavanja dokumenata gradjanima, a ujedno ćemo pojednostaviti proceduru. Gradjani više neće morati da čekaju na šalterima za uverenje o državljanstvu, a i državni organi koji prikupljaju neophodna dokumenta umesto njih moći će te podatke da provere istog trenutka uvidom u Centralni registar", rekao je Stefanović.\nOn je dodao da uspostavljanje aplikacije za vodjenje evidencije o državljanima u okviru Centralnog sistema donosi i druge pogodnosti.\n"Prenosom podataka iz postojećih evidencija koje nisu centralizovane dobićemo jedinstvenu elektronsku bazu koja garantuje bolje vodjenje podataka i bržu dostupnost, ali i veću bezbednost podataka o ličnosti koji se nalaze u evidenciji", rekao je Stefanović.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić istakao je da se uspostavljanjem elektronske evidencije o državljanima Srbije pojednostavljuje rešavanje zahteva gradjana koje imaju prema upravi.\nOcenio je da je to velika promena i olakšanje u radu i za državne službenike, jer će doprineti njihovom bržem i efikasnijem radu.\nU trci za najbolju djačku kompaniju Evrope čokolada od zrikavaca i narukvica za bolesne\nGajović: Ispitaćemo slučaj produkcije koja je dobila 3,7 miliona dinara na konkursu\nSvis er izgubio na sudu i obrazloženje objavio na 12 strana u Politici\nUhapšen osumnjičeni za napad na novinara Stefana Cvetkovića\nZavršena prva faza spasavanja, preostali dečaci napolju tek za deset sati\nDjordjević: Srbija na putu da nezaposlenenost padne ispod 10 odsto; bez liste čekanja na stare


Stiglo 80 respiratora koje smo platili 10,5 miliona maraka, još se ne zna dobavljač!?\nPremijer Federacije BiH Fadil Novalić dočekao je na Međunarodnom aerodromu Sarajevo pošiljku od 80 respiratora, koji su stigli danas iz Pekinga. Respiratore je Vlada Federacije BiH kupila za potrebe zdravstvenog sistema.\n“Važna je pomoć naših prijatelja širom svijeta, kao i naših domaćih firmi i donatora, te koristim i ovu priliku da im se zahvalim. Ali je važna i naša moć da, kao institucije, nabavljamo ono što nam je potrebno, naročito u nezapamćenim uslovima konkurencije na tržištu medicinske opreme.\nSa ovom, dosada najvećom pošiljkom respiratora, naš zdravstveni sistem bit će još jači za suočavanje sa pandemijom. Pored ovih 80 respiratora, koje ćemo isporučiti širom FBiH, uskoro će stići ostatak pošiljke od 20 respiratora, što će biti ukupno 100 novih respiratora”, rekao je premijer Novalić.\n“Vlada će, kao i dosad, sa snagom svojih resursa biti na raspolaganju našem zdravstvenom sistemu i ljekarima koji su na prvoj liniji odbrane”, naglasio je Novalić.


Saudijski princ još 2017. obećao metak Kašogiju ako ne ućuti | Magazin Restart\nNjujorški list je citirao bivše i sadašnje zvaničnike, iz SAD i sveta, koji su u obaveštajnim izveštajima naveli da je princ to rekao u razgovoru sa rođakom Turkijem al-Dahilom\nSaudijski prestolonaslednik Mohamed bin Salman je 2017. godine rekao da će upotrebiti „metak“ na novinaru Džamalu Kašogiju ako on ne prestane da kritikuje ultrakonzervativnu kraljevinu, preneo je list Njujork tajms.\nUbistvo Kašogija je gurnulo Saudijsku Arabiju u ozbiljnu diplomatsku krizu i nanelo veliku štetu reputaciji prestolonaslednika, kog su američki i turski zvaničnici optužili da je naredio ubistvo. Rijad je za smrt novinara okrivio „nekontrolisane“ elemente.\nUpitan o tome, portparol Stejt departmenta Robert Paladino je juče rekao da je američka vlada sredinom novembra uvela sankcije za 17 saudijskih zvaničnika. „Danas nemam šta da dodam“, izjavio je Paladino.


Рубрика: Политика, Актуелно Аутор: Срђан Марјановић 857 пута прочитано Датум: 22.02.2007 Одштампај\nDonedavni americki ambassador pri UN Dzon Bolton je u svojoj danasnjoj izjavi za Glas Amerike stavio jasno do znanja da problem Kosova i Metohije ne moze da se resi nametanjem resenja , odnosno, bespravnim odvajanjem dela teritorije jedne suverene zemlje.\n• Bolton: Nije u nadležnosti drugih zemalja ili UN da cepaju ili podele Srbiju bez saglasnosti njene vlade.\n• Dzatras: Ukoliko Srbi ne podlegnu pritiscima, pro-albanske snage u Vasingtonu će se vrlo brzo naći izolovane.\n“Mnogi u UN smatraju da prema postojećoj rezoluciji Saveta bezbednosti UN 1244, Savet ima pravo da nametne novu rezoluciju, ukoliko ne bude postignuto rešenje koje je privhatljivo obema stranama. Možda je to tačno na teoretskom planu, ali mislim da bi za Savet bezbednosti bilo vrlo nesmotreno da pokuša da nametne rešenje bez obzira da li je reč o Ahtisarijevom planu ili nečem drugom. Najverovatnije bi Rusija ili Kina, ili obe zemlje, stavile veto na takva nastojanja. Ne verujem da bi ultimatumi ili nametnuta solucija bili pravi put da se to pitanje reši u Savetu bezbednosti UN,” izjavio je Bolton.\nDžim Džtras, direktor Američkog Saveta za Kosovo, je za “Glas Kanadski Srba” rekao da je ova, “izjava ambasadora Boltona veoma značajna, dodajuci da je ambasador Bolton i ranije jasno stavljao do znanja da se ne slaže sa politikom američke administracije po pitanju Iraka (odnosno, da SAD nisu zainteresovane da očuvaju Irak od raspada na teritorije koje kontrolisu Sia, Suni i Kurdi), resavanja nuklearnog naoruzavanja Severne Koreje, pa sad i Kosova.” Dzatras dodaje da je ambasador Bolton bio jedini u Adminsitarciji koji se protivio slanju Miloševica u Hag , jer bi to po Boltonu, “moglo da predstavlja presedan koji bi se koristio pred Medjunarodnim Krivicnim Sudom”\nDzatras smatra da je veoma vazno napomenuti da ovo sto Boltom kaze mnogi u Administraciji misle ali se o tome jos uvek javno ne izjasnjavaju.\n“Ne bi bilo mudro da se Savet bezbednosti stavi u poziciju nametanja solucije, koja je neprihvatljiva vladi u Srbiji ili kosovskim Albancima. Prvo, nisam uopšte siguran da bi takva rezolucija ikada bila usvojena. Drugo, bilo bi veoma loše za Savet bezbednosti da sebi dozvoli još jednu situaciju poput one u Sudanu,” izjavio je Bolton i dodao, “Mislim da je to veoma validna teza. Nije u nadležnosti drugih zemalja ili UN da cepaju ili podele Srbiju bez saglasnosti njene vlade, jer je re? o novoj i demokratskoj Srbiji, a ne staroj Miloševićevoj Jugoslaviji. Mislim da bi bilo bez presedana da se UN umešaju u poslove jedne zemlje u demokratskom razvoju i donesu svoje rešenje. Pored toga, Kina i Rusija, svaka iz svojih razloga, i ne nužno povezanih sa Srbijom i Kosovom, ne bi želele da se na taj način uspostavi presedan. Sve ovo mi govori da još uvek ima prostora za pregovore i da bi to politika SAD trebalo da bude da vrši pritisak na obe strane, ne da bi se zauvek živelo sa statusom kvo, već da bi se definisalo obostrano prihvatljivo rešenje.,” izjavio je Bolton Glasu Amerike.\nDzatras smatra da ce se veoma brzo pro-albanska zagovornici nezavinsnog Kosova u Stejt Departmentu naci izolovani. “Ukoliko Srbi ne podlegnu pritiscima, politika Vasingtona ce poceti da se rusi. Ova izjava ambasadora Boltona je snazan dokaz”, tvrdi Dzatras “da su pro-albanske snage u Vasingtonu slabe i da ne mogu da proguraju Ahtisarijev plan. Ako Srbi insistiraju na jedinstvu i nedeljivosti drzavne teritorije – i na tome da niposto nece da razgovaraju o podeli [Kosova] – za nekoliko nedelja SAD ( ili najverovatnije EU) ce odustati od ideje o podeli. Na taj nacin Srbi ce zadrzati celo Kosovo. Posle toga ce se raditi samo na iznalazenju formule i mehanizma kako ograniciti i obuzdati izlive nezadovoljstva Albanaca, ” zakljucio je Dzatras.\n« « Претходне вести: Austro-ugarski ultimatum iz 1914 godine\nНаредне вести: Albanci ponudili Srbima da budu ikebana » »\n1 коментар у вези “Nema nezavisnosti ni podele Kosmeta”\nSvetislav Kostic, 24.02.2007, 18:55\nDjona Bolton jedan je od najuticajnijih neokonzervativaca koji je do skora u vladi Busha davao ton. Iako vise ne obavlja nikakvu duznost u Vladi, tesko zamisliti da se odlucio davati prosrpske izjave bez saglasnosti sa vladajucim krugovima u Vasingtonu. Pa ipak da Bolton ne govori u ime vecine u administraciji, pokazuje na zalost sljedeci slucaj. Naime, istog dana u sredu pozvan je slovacki ministar spoljnih poslova Jan Kubis u Vasington na razmjenu misljenja. Nakon obavljenih razgovora, Kubis se potuzio „da po pitanju Kosova“ nije doslo do priblizavanja stavova. Njegovi sagovornici u americkoj vladi ostaju uporni u namjeri da se plan Ahtisarija mora da nametne. Denijel Fried u Stejts departmentu nadlezan za „evropska pitanja“, inace radovidjeni Tadicev gost u Beogradu i u Politikinim intervjuima, ocjenjuje kao „stetno“ ako bi SAD svoje pozicije vezali sa mjerama „koje su prihvatljive samo za Beograd“. Slovacka je na celu Gruppe zemalja EU koje odbijaju jednu nezavisnu kosowu. Mada se druge zemlje EU ne isturaju na strani Srbije tako demonstrativno poput Slovacke, izjave njihovih celnika ne ostavljaju mjesta nikakvoj sumnji da se protive otcepljenju srpske pokrajine. Tako na primjer predsjednik Rumunije insistira „da problem Kosova mora da se rjesava u okviru teritorijalnog integriteta Srbije i principa nepovredivosti drzavnih granica. Slicno se izjasnjavaju i celnici Grcke, Svedske i Spanjolske. Bushovoj vladi posebno tesko pada dezertiranje njihovog najvjernijeg istocnoevropskog sljedbenika Poljske u redove protivnika siptarskog separatizma. Prvi celnici Poljske ne kriju svoju odvratnost prema jednoj albanskoj drzavi na tlu Srbije. Kljucnu ulogu igra njemacki ministar spoljnih poslova Stajnmajer. Zbog njegovog dobrog kontakta sa predsjednikom Rusije Putinom, Stajnmajer je sklon da ozbiljno saslusa Putinove argumente protiv menjanja granica u suprotnosti sa medjunarodnim pravom. Nije iskljuceno da se njemacki ministar spoljnih poslova uskoro izjasni protiv Ahtisarijevog plana.


PREDSTAVLJEN PRIJEDLOG NOVOG ZAKONA O SOCIJALNIM USLUGAMA U FBIH - SOS - Dječija sela BiH\nPREDSTAVLJEN PRIJEDLOG NOVOG ZAKONA O SOCIJALNIM USLUGAMA U FBIH\nPREDSTAVLJEN PRIJEDLOG NOVOG ZAKONA O...\n„Izuzetno nam je važno što smo učesnici ovog procesa jer smo dobili mogućnost da svoju ekspertizu i znanje uvrstimo u novi zakonski okvir i na taj način doprinesemo stvaranju kvalitetnih socijalnih usluga u našoj državi“, naglasila je direktorica SOS Dječija sela BiH, Mirela Gruenther-Đečević na danas održanoj prezentaciji prijedloga novog Zakona o socijalnim uslugama u FBiH. Ovaj prijedlog rezultat je zajedničkih aktivnosti na projektu „Jačanje sistema socijalnih usluga u BiH“ koji od 2018. godine zajednički implementiraju SOS Dječijih sela BiH i Ministarstvo rada i socijalne politike FBiH u saradnji sa kantonalnim ministarstvima socijalne politike, centrima za socijalni rad, NVO i međunarodnim organizacijama i pružateljima usluga.\nUsvajanje novog Zakona o socijalnim uslugama u FBiH značajno je iz nekoliko razloga. Osim što će odgovarati stvarnim potrebama korisnika i lokalne zajednice, novi zakon podrazumijeva i kreiranje mreže usluga na području cijele FBiH, jasnu i preglednu sliku pružatelja usluga, standardizaciju centara za socijalni rad kao i metodologije rada te unaprjeđenje profesionalnih kapaciteta stručnih radnika. Usvajanje ovog zakona pomoći će korisnicima da dobiju kvalitetniju i sveobuhvatniju uslugu, nevladinim organizacijama koje će sistem identificirati kao relevantne u oblasti te posebno nadležnim institucijama koje će djelovati u skladu sa relevantnim podacima i koordinirano na svim nivoima uz stabilno finansiranje.\n„SOS Dječija sela BiH kao partner Federalnom ministarstvu rada i socijalne politike, zalaže se za donošenje kvalitetnih zakonskih okvira koji će unaprijediti zaštitu djece i njihovih porodica, naročito djece bez roditeljskog staranja i porodica koji su u riziku od razdvajanja, te mladih koji napuštaju sistem javne brige“, istakla je Gruenther-Đečević.\n„Zakon o socijalnim uslugama jedan je od reformskih zakona kojim želimo unaprijediti sistem socijalnih usluga i učiniti ga dostupnim svim kategorijama društva. Novim zakonom omogućit će se jačanje usluga u lokalnim zajednicama sa ciljem sprečavanja institucionalizacije korisnika“, naveo je pomoćnik ministra u Ministarstvu rada i socijalne politike FBiH, Miroslav Jurešić.\nProjekat „Jačanje sistema socijalnih usluga u BiH“ nastao je sa ciljem kreiranja funkcionalnog sistema socijalnih usluga. Jedan od glavnih ciljeva projekta je kreiranje jasnih zakonskih okvira sa obavezujućim standardima za pružatelje socijalnih usluga u Federaciji BiH, koji će raditi na uspostavljanju funkcionalnog sistema socijalnih usluga. Projekat se implementira uz finansijsku podršku Vlade Savezne Republike Njemačke.


Ministar Mektić na konferenciji u Parizu – borba protiv ilegalne trgovine oružjem\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić učestvuje na ministarskoj konferenciji u Parizu o rješavanju problema malog i lakog naoružanja na Zapadnom Balkanu.\nRadi se o inicijativi koju su prošle godine pokrenule Njemačka i Francuska, s ciljem podrške zemljama regiona u borbi protiv ilegalne trgovine i poboljšanja kontrole posjedovanja naoružanja. Ministri su razmatrali prioritete rada i mogućnosti za unaprijeđenje saradnje u ovoj oblasti.\nMinistar Mektić je istakao da je ovo pitanje visoko na sigurnosnoj agendi Bosne i Hercegovine, naglasivši da smo svjesni prijetnji i novih oblika kriminalnih aktivnosti povezanih sa oružjem kako u regionu tako i u zemljama članicama EU.\nBiH je napravila listu prioriteta koje uključuju usklađivanje zakonodavstva sa EU, jačanje kapaciteta policija u borbi protiv ilegalne trgovine oružjem, nastavak uništavanja nelegalnog oružja…. Mektić je naglasio da je u protekle dvije godine prikupljeno i uništeno 13.000 komada oružja što je značajno povećanje u odnosu na raniji period.


Može li Republika Srbija da spreči zatiranje pravoslavlja na Kosovu\nKo su naši iz plemena Gaši\nBivši direktor Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture Republike Srbije i pomoćnik ministra za Kosovo i Metohiju, mr Gordana Marković, specijalno za Tabloid govori o trenutnom stanju spomenika kulture, manastirima i crkvama Srpske pravoslavne crkve na Kosovu i Metohiji. Kako propada pravoslavna duhovnost, kako traje albanizacija pravoslavlja i ko još zna za "najstariju albansku crkvu na ovim prostorima".\nPriredio: Saša Segedinski\nSlike predela na Kosovu i Metohiji pa i stanje srpskih svetinja u tom okruženju svakodnevno se menjaju pod teretom urbanizacije koja najlepše pejzaže transformiše u neartikulisane i predimezionisane graditeljske forme. Takva urbanizacije potire materijalne ostatke vekovnog postojanja srpskog naroda na Kosovu i Metohiji, posebno se obrušavajući na crkvene građevine i na groblja. Zbog toga je terenski rad (stalni obilasci, snimanja, beleženja...) neophodna aktivnost u proceduri pripreme Liste.\nOva Lista obuhvatiće preko hiljadu crkava i manastira na ovom delu Srbije građenih kroz vekove. Eparhija raško-prizrenska prva je među Eparhijama Srpske pravoslavne Crkve po broju upisanih srpskih srednjovekovnih svetinja na Listu svetske kulturne i prirodne baštine (upisane su samo kao srednjovekovne svetinje, bez obeležja kome pripadaju) - Stari Ras sa Sopoćanima na delu centralne Srbije, i manastiri Dečani, Pećka Patrijaršija, Gračanica i crkva Bogorodice Ljeviške.\nUz to na Kosovu i Metohiji na desetine svetinja kategorisane su kao nepokretno kulturno dobro od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju što predstavlja obilje i neprocenjivu vrednost srpskog duhovnog i kulturnog nasleđa i obavezuje na pripremu sveobuhvatne Liste.\nLista svetinja na Kosovu i Metohiji samo je prva faza pripreme Liste u Eparhiji raško-prizrenskoj, odnosno, nakon njene finalizacije i prezentacije, ući će se u drugu fazu, izradu Liste srpskih svetinja u Raškoj oblasti.\nCela Lista sadržaće podrobne podatke o svetinjama koje su se održale nakon vekovnog pogroma i progona, ali i onih svetinja o kojima su ostali samo zapisi.\nInformaciju o pripremi "jedinstvene i nedeljive" Liste od strane kosovskog ministarstva kulture, plasiranu decembra 2008. godine, treba primiti u svetlu izveštaja jedne međunarodne misije iz iste godine - da lokalna zajednica nema "kompetentnu instituciju", čak ni zakonodavno pripremljenu definiciju ustanove koja bi trebala da pripremi "Listu kulturnog nasleđa na Kosovu i Metohiji".\nZbog ovoga protest su izrazili episkop raško-prizrenski Artemije (decembra 2008.) i Sveti arhijerejski sinod (februara 2009. godine), ne prihvatajući najavu da Srbija bude otuđena od baštine na Kosovu i Metohiji.\nSvakako je neprihvatljivo da srpskoj strani bude onemogućeno da brine o svom duhovnom i kulturnom nasleđu, kao što je i neprihvatljivo da u brizi međunarodne zajednice učestvuje samo minimalno.\nNakon sačinjavanja iscrpne analize o brojnim pokušajima raznih aktera da pripreme Listu kulturnih dobara, Eparhija ulaže trud da ovaj projekat Liste srpskih svetinja na Kosovu i Metohiji, u saradnji sa srpskim institucijama i sa nevladinim organizacijama, učini kompletnim i kulturološki aktuelnim.\nIscrpan elektronski katalog srpskih svetinja na KiM, sa oko 1.500 jedinica, imaće značaj i za proučavanje i obnavljanje kulturnog nasleđa Srba.\n-Život srpskog naroda na Kosovu i Metohiji najbolje ilustruje život, održivost srpskih svetinja. Pitanje života srpskog naroda, monaštva i srpskih crkava na KiM ne mogu se razdvojiti.\nEpiskop Artemije najbolje opisuje život Srba na KiM: "Žive kao što su živeli zatvorenici i zarobljenici po koncetracionim logorima... lišeni svih ljudskih prava i sloboda, od prava na život do slobode kretanja, od prava na rad i zaposlenje, do prava na sigurnost".\nOvakvo stanje Srba i njenih svetinja na KiM često je posvedočeno i u izveštajima stranih misija, čak i onda kada to nije namera izveštača. Više puta su analizirani takvi izveštaju sačinjeni nakon 17. marta 2004. godine. Tada je konstatovano:\n"Ovde se radi ne samo o ugroženosti spomeničkog nasleđa ove regije, već takođe i o gubitku i propadanju nematerijalnog nasleđa u obliku jedinstvene istorije Kosova".\nJoš tada izveštač upozorava:"Kako stvari stoje, moglo bi da se desi da kulturni lokaliteti budu uništeni dan po završetku njihove restauracije".\nIako ima tendenciju da bude optimističniji i da goruće probleme odene u ruho "očuvanja različitih identiteta", istu zebnju sadrži i izveštaj međunarodne misije iz 2008. godine, usmeren na probleme koji se odnose na zaštitu kulturnih spomenika na KiM.\nNjime se ukazuje na nedostatak bezbednosti oko lokacija na kojima su objekti kulturnog i verskog nasleđa, na neredovne inspekcije ovih lokacija u cilju sprečavanja ilegalnih građevinskih aktivnosti oko njih, na nepostojanje zakonske regulative i odlaganje izrade normativnih okvira i uključivanje ovih lokacija u prostorne planove, na niz teškoća koje može izazvati formiranje zaštićenih zona. Misija je uočila da su organi vlasti preterano restriktivno tumačili mere zoniranja i koristile ih da ugroze pravo raseljenih lica na imovinu-Istok, Dečani, Rudež... Preporuka iste misije je da zaštitu kulturnog nasleđa treba vršiti "za uživanje i dobit svih ljudi na Kosovu", za "slavljenje i promociju", za "razvoj turizma koji podstiče privredu i regeneriše lokalne zajednice".\nPostavlja se pitanje kome 156 porušenih srpskih crkava (porušenih samo od 1999. godine) može biti na "uživanje", "dobit", "slavlje", "promociju" i "razvoj"?\nEvidentno je zalaganje da se kulturno nasleđe otuđi od srpske zajednice i da postane "živi deo" druge zajednice. Izveštač alarmantno saopštava realnost da "nema garancija da se etnički motivisano uništavanje ne može opet ponoviti", ali, uprkos tome, zalaže se za "presađivanje" srpskog kulturnog nasleđa u onu zajednicu od koje takva opasnost dolazi.\nInteresovanje raznih misija i predmet mnogih strategija uglavnom su ograničeni na nekoliko desetina srpskih crkava i manastira.\nAhtisarijev plan, između ostalog, tretira 34 lokacije Srpske pravoslavne crkve, a Memorandum o razumevanju takođe 34 lokacije SPC, pri čemu se iste samo delimično poklapaju (lokacije Memoranduma odnose se samo na svetinje stradale 17. marta 2004. godine).\nIzveštaji međunarodnih misija vezani za srpske svetinje takođe se odnose na isti obuhvat. Šta je sa lokacijama oko 200 srpskih crkava i manastira koje su kulturno dobro za Republiku Srbiju?\nŠta je sa svih 1.300 evidentiranih srpskih crkava i manastira na KiM? Parcijalni odnos prema srpskom duhovnom i kulturnom nasleđu spočitava i odnos prema srpskom narodu na KiM. Konstatacija međunarodne zajednice za ugroženost kulturnog nasleđa predstavlja i opasnost za žitelje manastira-monahe kao i za srpski narod na KiM.\nAlbansko katoličenje pravoslavlja\nOsim opasnosti od uništavanja, paljenja, haranja, progona, ubijanja, nemerljiva je i sveprisutna opasnost menjanja istorijskih činjenica koje se odnose na srpske crkve, a dalekosežno osporavaju dosadašnje postojanje i dalje opstajanje srpskog naroda. To je preimenovanje srpskih svetinja u "kosovske", "balkanske", "vizantijsko-albanske", "zajedničke", "evropske", preimenovanje Nemanjića u Nemanije, nazivanje crkve Bogorodice Ljeviške "najstarijom albanskom crkvom na ovim prostorima", pripisivanje ktitorstva monumentalnog hrama manastira Dečana plemenu Gaši, svrstavanje autohtone srpske Gračanice u "albansku rimokatoličku tradiciju", osporavanje objektivnih istorijskih činjenica uprkos postojanju vekovima starih osnivačkih povelja...


Fudbal: ’’Kozara’’ preuzela lidersku poziciju | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nFudbaleri velikoselske ’’Kozare’’ preuzeli su lidersku poziciju na tabeli nakon što su u utakmici 13. kola Vojvođanske fudbalske lige Istok pobedili ’’Budućnost’’ iz Srpske Crnje sa 1:0. Jedini strelac na utakmici bio je Milan Misić.\nNovokozaračka ’’Sloboda’’, koja je do juče bila prvoplasirana, remizirala je sa ŽAK-om na Vašarištu 1:1. Kikinđani su poveli golom Marka Zečevića, da bi u drugom poluvremenu Slavko Ćulibrk izjednačio. ’’Sloboda’’ sada ima bod manje od komšija u Banatskom Velikom Selu, dok su kikindski Železničari na solidnom osmom mestu. OFK ’’Kikinda 1909’’ remizirala je 3:3 na gostovanju u Plandištu protiv ’’Sloge’’. Uz jedan autogol, strelci za tim sa Gradskog stadiona, koji je još uvek pri dnu tabele, bili su Andrej Krasin i Stefan Kresoja.\nSledećeg vikenda očekuje nas lokalni derbi između OFK ’’Kikinde 1909’’ i ’’Kozare’’ iz Banatskog Velikog Sela. Utakmica je zakazana za subotu u 13 sati. Žak putuje u Perlez na utakmicu protiv ’’Vojvodine 1928’’, a ’’Sloboda’’ dočekuje ’’Proleter’’ iz Banatskog Karlovca.\nOdigrane su i utakmice 13. kola Područne fudbalske lige – Zrenjanin. U lokalnom derbiju u Nakovu, domaći ’’Polet’’ slavio je sa 3:1 protiv mokrinskog ’’Delije’’. Fudbaleri ruskoselske ’’Crvene zvezde’’ poraženi su kod kuće od ’’Mladosti’’ iz Banatskog Despotovca sa 3:1. Sledeći vikend, Mokrinčani će ugostiti ’’Naftagas’’ iz Elemira, Nakovčani putuju u Čentu ekipi ’’Banata’’, dok Ruskoselce očekuje teško gostovanje u Vojvoda Stepi.\nRukomet: “Metaloplastika“ pobedila “Kikindu Grindeks“\nPonovo uspostavljeni polasci putničkih vozova na relaciji Kikinda – Zrenjanin


Dupla pozajmica: Iz Mančester Sitija preko Zvezde u Zemun - Sportska centrala\nDupla pozajmica: Iz Mančester Sitija preko Zvezde u Zemun\n9 jan 2019. 19:16\nTalentovani „pitomac“ Zvezdine fudbalske škole i član Mančester Sitija Ivan Ilić, provešće drugi deo sezone na pozajmici u Zemunu.\nIvan Ilić, koji je pre godinu i po dana zajedno sa bratom Lukom prodat engleskom klubu za 5.5 miliona evra, u jesenjem delu sezone zvanično je bio pozajmljen Crvenoj zvezdi, ali nije odigrao nijednu utakmicu za prvi tim srpskog šampiona.\nKako saznaje Mozzart Sport, zbog jake konkurencije na „Marakani“, Ilić koji u martu postaje punoletan, biće pozajmljen superligašu iz Gornje varoši. On će se posle epizode u klubu iz Ugrinovačke ulice pridružiti starijem bratu Luki u NAC Najmehenu, gde će imati priliku da se dokazuje ljudima iz Sitija.\nIlić je četvrti fudbaler koji bi ove zime iz Ljutice Bogdana mogao da pređe u Zemun. Napadač Dejan Vidić je već pozajmljen Zemuncima, a istim putem će najverovatnije krenuti i Veljko Nikolić i mladi Slovak Erik Jirka.\nFudbalNemanja - 17 feb 2020. 17:05 0\nNEPREDVIDIVI ENGLESKI DERBI: Čelsi i Junajted + Meridianbet = dva sata fudbalske zabave!\nU poslednjoj utakmici 26. kola Premijer lige nismo mogli da poželimo bolji duel, snage će odmeriti Čelsi i...\nNemanja - 17 feb 2020. 17:03 0\nFudbal Nemanja - 17 feb 2020. 17:05 0\nU poslednjoj utakmici 26. kola Premijer lige nismo mogli da poželimo bolji duel, snage će odmeriti Čelsi i Mančester junajted.


Ulice drugog prioriteta biće očišćene kad prestane sneg\nTanjug 11. januara 2022. 20:26\nBEOGRAD – Ulice prvog prioriteta u Beogradu očišćene su od snega, a na čišćenje ulica drugog prioriteta će se preći po prestanku padavina što će možda biti i noćas, ali najverovatnije sutra, izjavio je rukovodilac zimske službe JKP „Beograd put“ Željko Maravić.\nOn je u izjavi za Tanjug podsetio da se ulice drugog prioriteta ne čiste dok god su snežne padavine u toku.\n„Prema vremenskoj prognozi, na čišćenje tih ulica ćemo preći najverovatnije tek sutra“, rekao je Maravić i dodao da te ulice treba da budu čiste 48 sati po prestanku padavina.\nPodsetio je da su ulice drugog prioriteta uglavnom male ulice u kojima je saobraćaj koncipiran tako da tu ima i obostranog parkiranja zbog čega je, dodao je, za čišćenje snega potrebno specijalno malo vozilo koje tuda može da prođe.\n„To ne mogu da rade veliki kamioni koji čiste bulevare i veće saobraćajnice sa po više traka“, rekao je Maravić i apelovao na sugrađane da, kada počne čišćenje ulica drugog prioriteta, svoja vozila ne parkiraju nepropisno, kako bi nadležne ekipe lakše mogle da prođu i očiste sneg.


Vesić: Linijski park najveća javna zelena površina, ali i otkrivanje naše istorije - Beogradski Portal\nVesić: Linijski park najveća javna zelena površina, ali i otkrivanje naše istorije\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić obišao je danas Vodenu kapiju na priobalnom bedemu Beogradske tvrđave, na kojoj se sprovode zaštitna arheološka istraživanja u sklopu izgradnje prve faze Linijskog parka. Događaju su prisustvovali glavni urbanista Marko Stojčić i pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović, te Slobodan Stanojević, direktor JKP „Zelenilo – Beograd”, i Olivera Vučković, direktorka Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda.\n– Kada smo sklonili kolosek i kada gradimo Linijski park, polako otkrivamo različite delove naše istorije, to jest delove tvrđave koji su bili zatrpani i prema kojima smo se ponašali kao da nisu postojali. Šetnja Linijskim parkom biće zapravo šetnja kroz istoriju. Ova kapija je, inače, građena u 18. veku, delom je austrijska, delom turska, ali u okviru nje izgleda da su pronađeni i delovi srednjovekovnih utvrđenja Despota Stefana Lazarevića – rekao je Vesić u izjavi za Beoinfo.\nOn je precizirao da se prva celina nastavlja ka „25. maju”, kod Kule Nebojša, gde takođe ima dosta elemenata koji su do sada bili sakriveni zbog pruge. Nakon toga, počinje i treća celina kojom se „ulazi” u savremeni Beograd.


'POJAS I PUT' U SRPSKIM OČIMA\n'POJAS I PUT' U SRPSKIM OČIMA\nSrpsko-kineska saradnja kao tema treće međunarodne konferencije Beogradski strateški dijalog (BSD)\nStrateški značaj inicijative "Pojas i put" na ovim prostorima, njeni globalni dometi, investicioni i infrastrukturni projekti, kao i mogućnosti srpsko-kineske saradnje u okviru četvrte industrijske revolucije, teme su o kojima će se danas govoriti na trećoj međunarodnoj konferenciji Beogradski strateški dijalog (BSD), pod nazivom "Inicijativa pojas i put na Balkanu".\nO globalnim dometima inicijative "Pojas i put", govoriće ambasador Kine u Srbiji Li Mančang, poznavalac prilika na Balkanu Volfgang Petrič i profesor Nankai Univerziteta Ge Šunći, kao i profesorka beogradskog FPN-a i direktorka Centra za azijske studije Dragana Mitrović.\nMitrovićeva ističe značaj te inicijative, budući da, kaže Mitrović, već sada ima interkontinentalni, a možda i globalni domet, s obzirom na osnivanje Azijske banke za investicije u infratsrukturi.\n"Nastojaćemo da objasnimo šta inicijativa znači za interkontinentalno povezivanje, kontinentalno i pomorsko, šta znači za saobraćajnu, komunikacionu infrastrukturu, za povezivajne naroda, kultura, unapređenje trgovine, ubrzanje prekogranične trgovine...", rekla je Mitrovićeva za Tanjug.\nMetrovićeva je ukazala da je za Srbiju veoma značajno što je inicijativa dosegla do ove tačke Evrope, jer se, po prirodi stvari nalazimo na razmeđu puteva, pa nam to daje mogućnost da odaberemo nešto iz široke ponude.\n"Imamo posla sa neuporedivo većim partnerom i imamo mogućnost da odaberemo ono što je za nas najvažnije - da se povežemo i okviru našeg, ali i da se povežemo sa daljim regionima, da se ugradimo u proizvodne i komunikacione lance u međunarodnoj proizvodnji, komunikaciji, trgovini i postanemo integrisani u globalne tokove kako bismo poboljšali stanje naše ekonomije i položaj na međuanrodnom tržištu", rekla je Mitrovićeva.\n"Nama je ova inicijativa značajna jer nam nedostaje upravo infrastruktura koja je potrebna i Kinezima da bi realizovali svoj projekat, a konferencija će se upravo tim temama baviti", rekla je Nikolićeva.\nDanas će, kako je dodala, i predstavnici kineskih komapnija govoriti o svojim iskustvima u Srbiji i o njihovom viđenju svih tih prednosti ili mana koje podrazumevaju ovaki projekti.\nOna je istakla da Srbija ima dvostruki interes u ovim infrastrukturnim projektima.\n"Jedan je što se geografski našla na putu svile i na taj način može da ima korist od izgradnje infrastrukture, a drugi, što je Srbiji sva ta infrastruktura potrebna bez obzira na projekt ‘Pojas i put‘. Potrebni su nam putevi, mostovi, železnička pruga Beograd - Budimpešta, koja bi trebalo okviru projekta da se gradi", napomenula je Nikolićeva.\nSagovornici na panelu biće državna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, Mihailo Vesović iz PKS, direktorka NTP Beograd Gordana Danilović Grković, kao i Milan Aleksijević ispred Telekoma Srbija i Srećko Miodragović iz Comtrade grupe.