Mogućnosti za ulagače na domaćoj i stranim berzama: Trgovanje budućim očekivanjima - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tMogućnosti za ulagače na domaćoj i stranim berzama: Trgovanje budućim očekivanjima\nIznos između četiri i pet hiljada evra smatra se donjom granicom ulaganja, kako bi se minimizirali troškovi i obezbedila bar neka dobit. Potrebno je izabrati brokera, zaključiti ugovor, otvoriti račun hartija od vrednosti i novčani račun. Da bi se postigao balans između rizika i visine prihoda, potrebno je da se definiše strategija investiranja.\nNajjednostavnije objašnjenje ulaganja na berzi glasi da je u pitanju istovremeno preuzimanje rizika za svoje odluke i stvaranje mogućnosti za veću zaradu. U teoriji bi moglo da bude ovako, ali praksa, bar kada je u pitanju berzansko poslovanje u Srbiji, izgleda prilično drugačije. Iskustva brokera pokazuju da su građani u našoj zemlji većinom neobavešteni i nedovoljno edukovani o tome kako funkcioniše tržište kapitala, a mali broj njih vidi berzu kao mesto za racionalnu poslovnu aktivnost. „Akcije se ne prodaju dok ne dostignu nabavnu cenu“. „Berza je kocka“. „Akcije sa nižom apsolutnom vrednošću su jeftinije“… Ovo su samo neke od zabluda sa kojima se brokeri sreću u radu sa klijentima. Ipak, nije sve do klijenata, ima nešto i do tržišta.\n„Naše tržište je dosta specifično jer nije zrelo i nalazi se u procesu tranzicije, te stoga obiluje rizicima koji ne postoje na razvijenim berzama. Najvažnije je naći brokera koji će jasno ukazati na rizike koji su prisutni i na prinose koje takvo tržište nudi. Ovo je ključni kriterijum za odabir dobrog brokera na kojem mnogi padaju, jer ovde često postoji konflikt interesa. Jasnim ukazivanjem na rizike klijent ponekad odustane od investiranja. Pored ovog najvažnijeg uslova, bitno je da broker nudi kvalitetnu uslugu, dok su troškovi, odnosno provizije, na poslednjem mestu“, objašnjava Nenad Gujaničić, broker u brokerskoj kući „Momentum“.\n„Trgovanje akcijama je, zapravo, trgovanje budućim očekivanjima poslovnih izgleda kompanije. Što kompanija očekuje bolje poslovanje, akcije će imati veći potencijal za rast. Dugoročno posmatrano, ukoliko kompanija ostvaruje bolje poslovanje, ima veće prihode i profite, rašće njena vrednost, odnosno vrednost njenih akcija. Dakle, osnovni indikator uspešnosti poslovanja kompanije jeste njena sposobnost da tokom vremena uvećava profite, koji će pre ili kasnije biti pretočeni u dividende koje će pripasti akcionarima“, priča Gujaničić.\n„Da bi se postigao balans između rizika i visine prihoda, potrebno je da se definiše strategija investiranja i da se ulože samo sredstva koja ne ugrožavaju dnevnu ili mesečnu likvidnost ulagača. Po pravilu, što je portfelj širi, a vremenski period ulaganja duži, nivo rizika je manji. Sa skraćenjem perioda ulaganja i sužavanjem portfelja rizik se povećava“, kaže finansijski broker Branislav Jorgić iz brokerske kuće „Jorgić broker“. Na osnovu njegovog iskustva ulagači najčešće formiraju balansirani portfelj, i to tako što 20 odsto čine devizne ili dinarske državne obveznice, zatim 20 procenata udeli u investicionim fondovima, i 60 odsto akcije sa kontinuiranog metoda trgovanja.\n„Potpuno kopiranje indeksa podrazumeva da se sačini portfelj koji u potpunosti odgovara indeksnoj korpi, po strukturi hartija i njihovom procentualnom učešću u toj korpi. Oni koji nemaju dovoljno sredstava, mogu pristupiti skraćenom indeksu, odnosno izboru određenog broja hartija od vrednosti iz indeksne korpe“, objašnjava Jorgić.\nUpravljanje portfeljom može biti pasivno ili aktivno. „Pasivno upravljanje podrazumava strategiju ’kupi i drži’, dok je aktivno upravljanje ono koje podrazumeva komponovanje portfelja izborom hartija od vrednosti, s ciljem da se postignu rezultati bolji od kretanja indeksa. Osim toga, ulagač se može opredeliti da kupuje akcije preduzeća koja redovno isplaćuju dividendu, kao što je, na primer, NIS, ili preduzeća koja nemaju politiku isplate dividende, a zarada se očekuje od kapitalnog rasta, odnosno rasta cena akcija“, stav je finansijskog brokera Jorgića.


Tramp u nedelju sa severnokorejskim liderom - 30.06.2019, Sputnik Srbija\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je da mu je rečeno da severnokorejski lider Kim Džong Un želi da se u nedelju sastane sa njim i zvaničnici pripremaju... 30.06.2019, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, korejsko poluostrvo, donald tramp, kim džong un\n07:46 30.06.2019 (Osveženo: 10:02 30.06.2019)\n© AP Photo / Kim Hong-JiAmerički predsednik Donald Tramp na sastanku sa predsednikom Južne Koreje Mun Džae Inom u Seulu\nTramp je potvrdio da će to biti njegov prvi sastanak sa Kimom u demilitarizovanoj zoni.\n„Idemo na granicu demilitarizovane zone i ja ću se sastati sa predsednikom Kimom. Radujem se našem susretu, razvili smo veoma dobre odnose“, rekao je Tramp na konferenciji za medije.\nPredsednik SAD je dodao da očekuje kratak sastanak sa Kimom kako bi se nakratko rukovali i pozdravili.\n„Rečeno mi je da bi Kim Džong Un želeo da se sastane sa mnom i izgleda da je u toku završna faza rada na vrlo kratkom sastanku“, rekao je Tramp, prenosi agencija Rojters.\n„Radujem se odlasku u demilitarizovanu zonu, koju sam odavno želeo da vidim“, dodao je on nakon sastanka sa predsednikom Južne Koreje Mun Džae Inom.\nJužnokorejski predsednik potvrdio je ranije tokom razgovora sa američkim predsednikom Donaldom Trampom da će zajedno sa njim posetiti demilitarizovanu zonu na Korejskom poluostrvu i izrazio nadu da će se susresti sa severnokorejskim liderom Kimom Džong Unom.\n„Takođe ću vas pratiti na (vašoj poseti) demilitarizovanoj zoni, rekao je Mun i dodao da, čak i ako bi se američki i severnokorejski lideri samo rukovali, to bi bio istorijski događaj.\nTramp se 29. i 30. juna nalazi u zvaničnoj poseti Južnoj Koreji. Američki predsednik je u petak pozvao Kima preko Tvitera da se sastane sa njim u demilitarizovanoj zoni na Korejskom poluostrvu narednih dana.\nKim i Tramp su mesecima razgovaraju o denuklearizaciji Korejskog poluostrva. U junu 2018. godine dvojica lidera su izrazila posvećenost denuklearizaciji. Sledeći krug razgovora, međutim, naglo je završen bez ikakvog dogovora.


Predsjednik SAD-a Joe Biden u čestitki v.d predsjednici Kosova Vjosi Osmani čestitao je 13 godišnjicu proglašenja nezavisnosti i naglasio kako sveobuhvatni sporazum o normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije treba da sadrži međusobno priznanje.\nMi jedva čekamo da radimo sa budućom vladom da bismo vodili Kosovo naprijed na njenom evropskom putu. Ima mnogo poslova koje treba uraditi, uključujući sveobuhvatni sporazum o normalizaciji odnosa sa Srbijom koji u centru ima međusobno priznanje, čime će ojačati vladavina zakona, suočavanje sa globalnom pandemijom koronavirusa i poticaj ekonomskog rasta koji omogućava prosperitetnu budućnost za sve građane Kosova – kaže se u čestitki.\nTakođer se ističe da veze između naroda SAD i Kosova ostaju čvrste, zasnovane na zajedničkom opredjeljenju za razvoj Kosova i održivost kao suverene, nezavisne, multietničke i demokratske zemlje.\nSAD ostaju posvećeni partner i prijatelj Kosova u tim naporima. Za mene lično Kosovo nastavlja da zauzima posebno mjesto za porodicu Biden, u znak poštovanja za vrijeme kada je moj sin pokojni Bo Biden radio na obezbeđivanju mira, pravde i pravne države za sve građane Kosova – kaže se u čestitki američkog predsjednika.\nLast modified on Srijeda, 17 Februar 2021 09:20\nMore in this category: « Senat oslobodio Trumpa optužbe Džaferović: Podržavam ljude iz Srebrenice koji su odlučili da bojkotuju izbore »


Reagovanje Kabineta predsjednika Opštine Pljevlja na tekst „Za 12 opština ni centa iz kapitalnog budžeta“, objavljenog 06.08.2019.godine u DN Vijesti i portalu www.vijesti.me - PV Informer Reagovanje Kabineta predsjednika Opštine Pljevlja na tekst „Za 12 opština ni centa iz kapitalnog budžeta“, objavljenog 06.08.2019.godine u DN Vijesti i portalu www.vijesti.me - PV Informer\nReagovanje Kabineta predsjednika Opštine Pljevlja na tekst „Za 12 opština ni centa iz kapitalnog budžeta“, objavljenog 06.08.2019.godine u DN Vijesti i portalu www.vijesti.me\n2 godine pre 856 pregleda Izvor: PV Informer\nOpština Pljevlja je u proteklom petogodišnjem periodu, vidno, postala drugačije mjesto za pružanje usluga svim građanima, trudeći se uvijek da pronađe dobar balans između interesnih strana, a sve u cilju omogućavanja nesmetanog razvoja opštine i postizanja planiranih ciljeva, prije svega u oblasti zaštite životne sredine, komunalnog i infrastrukturnog opremanja, kao i u drugim oblastima koje se odnose na ostvarivanje javnog interesa i zadovoljenja potreba građana Pljevalja.\nSve što je do sad urađeno, Opština je uradila u saradnji sa Vladom i resornim ministarstvima, uvijek i do kraja slijedeći interese građana Pljevalja i takva praksa će se nastaviti ubuduće, dok ova lokalna uprava polaže odgovornost pred građanima koji su joj i dali povjerenje.\nS obzirom na to, uočili smo da se u tekstu na koji se ovom prilikom osvrćemo, radi o namjeri da se prijedlog liste prioritetnih projekata, koji bi trebali da se finansiraju iz kapitalnog budžeta za 2020. godinu, predstavi kao nebriga centralnih vlasti za sjeverni region Crne Gore, i iz tog razloga, dužni smo građane upoznati o sledećim činjenicama, kada je riječ o opštini Pljevlja:\nZajedničkom saradnjom Opštine Pljevlja i Vlade Crne Gore, prošle godine završeni su radovi i stavljeno je u funkciju nekoliko, u investicionom i u funkcionalnom smislu važnih komunalnih, saobraćajnih, infrastrukturnih i objekata društvenog standarda. Poslije višegodišnje fazne izgradnje Pljevlja su dobila savremeni i moderno opremljen objekat Doma kulture. Počeo je sa radom i Dom za stara lica, a od strane resornog ministarstva dobijena je saglasnost o stavljanju u probni rad Postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. U ove kapitalne projekte sa nivoa državnog budžeta i međunarodnih donatora, kao i iz opštinskog budžeta uloženo je preko 15 miliona eura.\nOd kapitalnih projekata u ovom periodu završena je i rekonstrukcija posljednje dionice regionalnog puta Bijelo Polje-Pljevlja, od Vrulje do Kovrena u dužini od 12 kilometara, čija je izgradnja koštala 4,7 miliona eura.\nTakođe, izgradnja i rekonstrukcija gradskih saobraćajnica, asfaltiranje ulica, izgradnja trotoara, parkinga, izgradnja seoske infrastrukture, urađeni su uz značajnu finsnsijsku podršku Vlade i donatora.\nSve urađeno, kao i odgovoran odnos prema problemima i izazovima u gradu, zavrijedio je novo povjerenje građana Pljevalja da ova lokalna uprava nastavi sa realizacijom projekata koji se odnose na podizanje kvaliteta života pljevljaka.\nKapitalnim državnim budžetom za ovu godinu, preko Direkcije za saobraćaj, izdvojena su sredstva za rekonstrukciju prve dionice puta Pljevlja – Metaljka, ukupne vrijednosti 12,6 miliona eura. Takođe, obezbijeđena su i sredstva za izgradnju magistralnog puta od Vrulje do Mijakovića u dužini od osam kilometara za šta je 7,8 miliona eura obezbijedila Vlada Crne Gore, kao i rekonstrukcija puta Pljevlja – Mihajlovica, u dužini od 16 km, vrijednosti 6,4 miliona eura. Ukupna vrijednost ova tri projekta iznosi oko 27 miliona eura.\nSvi ovi projekti nastavljaju da se realizuju tokom 2020. godine, kao i niz drugih projekata na polju zaštite životne sredine, prije svega početak toplifikacije grada, koji će se većinom finansirati iz državnog budžeta, ili preko EPCG. Procjenjeno ulaganje u izgradnju baznog i rezervnog izvora je oko 4,5 miliona eura, dok je vrijednost primarnog vrelovoda oko 2,5 miliona eura. Zatim realizacija objekata od društvenog značaja – izgradnje vrtića u naselju Guke vrijednosti 800.000,00 eura,\nzavršetak radova na školi na Gukama-faza D, kao i rekonstrukcija vodovodne insfrastrukture. Za ovu namjenu u narednih tri godine uložićemo značajna sredstva u obnavljanje vodovdnih objekata u Pljevljima, pa tako za rekonstrukciju i dogradnju postrojenja za preradu pitke vode „Pliješ“ 3,2 miliona eura (tokom 2019. godine oko 600.000 eura), postrojenja za pripremu pitke vode niske zone „Breznica“ 1,6 miliona eura i dovodnog cjevovoda Pliješ – grad u vrijednosti od 1,5 miliona eura.\nU septembru ove godine, počinje realizacija projekta “Upravljanje industrijskim otpadom i čišćenje” ukupne vrijednosti 50 miliona eura, u okviru kojeg će se sanirati flotaciono jalovište olova i cinka rudnika “Šuplja stijena” u Gradcu vrijednosti 7,8 miliona eura, kao i sanirati deponije Maljevac, ukupne vrijednosti 3,2 miliona eura. Završetak navedenih radova za koje je Vlada Crne Gore izdvojila ukupno 11 milona eura, planiran je u junu 2020.godine.\nDosadašnji rezultati lokalne uprave, uz partnerstvo i saradnju sa Vladom i njenim institucijama, obavezuju nas sve da se još posvećenije radi za budućnost grada, ali i uvjeravaju da građani dijele iste ciljeve i prepoznaju riješenost da se na njima istraje, kako bi Pljevlja postala moderan evropski grad, ali i grad sačuvane tradicije, prije svega grad privrede i obnovljene ekološke slike. S tim u vezi, Opština Pljevlja, ne sumnja, da će se u konačnoj listi prioritetnih projekata za 2020.godinu naći projekti iz Pljevalja, koji će se sprovoditi u narednom dvogodišnjem periodu.\n6. septembra 2020. 18846 pregleda


Republika / (VIDEO) Vučić obišao radove na izgradnji pruge BG-Budimpešta: Do Mađarske za 2 sata i 40 minuta, bolje nego avionom\n- Ovo su stvari koje su revolucionarne i ljudi u njih ne veruju dok ih ne vide. Računajte da od avgusta, septembra stižemo do Novog Sada za pola sata, sada vidite kojom brzinom napredujemo. Zahvaljujem se Čen Bo. Videlu ste koliko dokumenata su trebali da donesu da bismo sve odradili u skadu sa evropskim standardima. Srbija postaje povezana sa Centralnom Evropom. Moja ideja je da pronađemo najnižu cenu i produžimo prugu ka Nišu i Preševu. Gotovo izvesno je da ćemo takav ugovor potpisati - rekao je Vučić.\nVažan dan za Srbiju: Potpisivanje finansijskog sporazuma IPA programa Evropske unije\n- Bolje nego avionom! U martu 2025. do Budimpešte za 2 sata i 45 minuta, pa do Beča još sat i 40, dodao je predsednik tokom obilaska - dodao je Vučić.\n- Za godinu dana moći ćemo da pustimo probnu vožnju relacija Beograd-Stara Pazova, do avgusta ćemo završiti i drugi deo Stara Pazova-Novi Sad, sledeće godine od Beograda do Novog Sada moći će da se stigne za pola sata - rekao je Vučić.\nObilazak radova počeo je u 10 sati, a predsednik je obišavši radove rekao: "Super ovo izgleda", a onda je dodao i da bi bilo dobro da se ovakva pruga produži do Niša, do juga...\n- Od Subotice, Novog Sada, Pazove, Beograda i Niša, to bi značilo dosta za naš narod, za teretni saobraćaj i brže stizanje od mesta do mesta. Imamo 173 km deonice puta, ovde je sve novo. Najgušće stanovništvo nam je raspoređeno na severu Bačke, na jugu, i u beogradskom okrugu to je 50 odsto stanovništa, to je realano stanje - rekao je predsednik na početku obraćanja.\nVučić je gledao da se gradi u ovom trenutku četiri autoputa i fantastična pruga.\nNa dva koloseka vozovi ce ići brzinom od 200 kilometara u putničkom saobraćaju, a na druga dva brzinom od 120 kilometara u teretnom saobraćaju. Radove na toj deonici izvode kineske kompanije "China Railways International" i "China Communications Construction Company" , a vrednost ugovora je 350,1 miliona dolara, što je obezbeđeno iz kredita Eksim banke Kine. Radovi su počeli krajem novembra 2017. godine. Ukupna vrednost izgradnje pruge Beograd - Budimpešta kroz Srbiju je oko dve milijarde dolara, a pruga sa naše strane biće duga oko 184 kilometara. Projekat brze pruge od Beograda do Budimpešte je dogovoren između Srbije, Kine i Mađarske u okviru globalne inicijative Kine "Pojas i put".\nNa deonici Beograd Centar - Stara Pazova u toku su radovi na rekonstrukciji i modernizaciji levog koloseka. Dva postojeća koloseka izmedu Beograd Centra i Batajnice biće rekonstruisana, dok će između Batajnice i Stare Pazove biti napravljena dva nova koloseka.\nU okviru pruge biće izgrađena tri nadvožnjaka: Kamendin, Nova Pazova i Stara Pazova i podvožnjak Zemun polje, a biće uređene i železničke stanice Novi Beograd, Batajnica, Stara Pazova i Nova Pazova. Predviđena je izgradnja i nove stanične zgrade u Zemunu, a stajalište Tošin bunar biće izmešteno na drugu lokaciju. Takođe, biće napravljena nova stajališta Altina i Kamendin. Brza pruga se neće nigde ukrštati sa putnom infrastrukturom. Inače, kineske firme biće angažovane i na deonici od Novog Sada do granice sa Mađarskom, dok deonicu Stara Pazova - Novi Sad gradi kompanija ruskih železnica "RŽD Internešenel".\nSrbija Aleksandar Vučić Budimpešta Beograd Brza pruga


Zbog korupcije bez 220 miliona eura iz EU - Klix.ba\nZbog korupcije bez 220 miliona eura iz EU\n25.11.2008. u 14:44\nBugarska je propustila priliku da dobije 220 miliona eura iz fondova Evropske unije zbog aktuelnih problema s korupcijom, što predstavlja prvi put da je jedna država članica EU pretrpila takav gubitak, saopćili su u utorak zvaničnici u Bruxellesu.\nIzvršno tijelo EU, Evropska komisija, odlučila je da se Bugarskoj još ne može povjeriti taj novac i stoga je "prekasno" za zemlju da dobije sredstva prije roka od 30. novembra, izjavila je novinarima glasnogovornica komisije za proširenje Krisztina Nagy, javila je DPA.\n"Nikada nismo imali situaciju poput ove. Bitno je da zaštitimo interese poreznih obveznika širom Evrope, uključujući one u Bugarskoj", kazala je.\nDodatnih 340 miliona eura koji su već povučeni iz ugovora i koje je komisija zamrznula u julu nakon izvještaja o raširenim zloupotrebama ostalo je blokirano jer Sofija još nije pružila dovoljne garancije da će sredstva biti uložena u projekte za koje su namijenjena, kazala je ona.\n"Iako je bugarska vlada odredila akcioni plan za transparentnije korištenje fondova EU, većina mjera samo su obećanja o budućim akcijama, i još nisu ispunjena", izjavila je Nagy.\nPotez komisije dodatni je udarac ionako ugroženom ugledu Bugarske. Ta se zemlja pridružila EU u januaru 2007., ali je 23 jula ove godine, pozivajući se na brige oko korupcije, komisija zamrznula više od pola milijarde eura pomoći za projekte upravljanja komunalnim službama i jačanja lokalnih vlasti.\nOna je također zamrznula 115 miliona eura iz velikih infrastrukturnih projekata, uglavnom za gradnju autoputeva.\nKomisija još nije donijela odluku o sredstvima za cestogradnju, ali je "optimistična da će akcioni plan bugarske vlade donijeti rezultat", izjavio je portparol komisije za regionalnu politiku Dennis Abbott.\n"Srbija je mogući 'motor' ostatka regije"\n25.11.2008. u 14:58


Domaća kompanija pionir digitalne transformacije: Galenika prva u Centralnoj i Istočnoj Evropi uvela najsavremeniji SAP softver - Internet ogledalo\nYou are at:Home»News»Domaća kompanija pionir digitalne transformacije: Galenika prva u Centralnoj i Istočnoj Evropi uvela najsavremeniji SAP softver\nGalenika: Projektni tim\nDomaća farmaceutska kompanija Galenika postala je prva kompanija u regionu centralne i istočne Evrope koja će svoje poslovne procese voditi u SAP S4HANA Cloud-u, najnovijem Enterprise Resource Planning (ERP) rešenju kompanije SAP, što je jedna od najznačajnijih vesti za ovu kompaniju od 1947. godine kada je postala četvrta farmaceutska kompanija na svetu koja se bavi proizvodnjom penicilina.\nPriprema i implementacija projekta trajali su devet meseci, a digitalizacija kompletnog poslovanja uključuje module kao što su računovodstvo, kontroling, prodaja i distribucija, upravljanje materijalima, planiranje i izvršenje proizvodnje. Ključna komparativna prednost ovog softvera u odnosu na prethodne je inovacija koja omogućava da se podaci iz svih navedenih sfera kompanijskog poslovanja nalaze na „cloudu“, što uz povećanu bezbednost, znatno ubrzava sve poslovne procese. Pored ovoga, SAP S4HANA rešenje u „cloud-u“ omogućava brži povrat uloženih sredstava, povoljniju infrastrukturu, povećanu agilnost, pametniji ERP „cloud“, te lakše i pouzdanije upravljanje poslovnim procesima. ’’Potpuno svesni odgovornosti koju smo preuzimanjem upravljanja Kompanijiom stekli prema akcionarima i zaposlenima Galenike, Vladi Republike Srbije, brojnim potrošačima u zemlji i regionu i poslovnim partnerima, danas sa ponosom možemo sve da ih\nobavestimo da smo među prvima u Centralnoj i Istočnoj Evropi implementirali najsavremeniju verziju SAP softverskog rešenja za upravljanje svim poslovnim procesima. Želimo da brzina i posvećenost kojom su zaposleni Galenike, zajedno sa impementacionim partnerima iz beogradskog Enetel Solutions-a sproveli ovakav projekat, budu primer i ogledalo nove Galenike koju zajedno sa zaposlenima želimo da izgradimo. Implementacijom SAP-a stvaramo uslove da od Galenike napravimo modernu i konkurentnu kompaniju. Kompaniju koja kvalitetom proizvoda i usluga odgovora zahtevima tržišta i koja je stabilan partner zajednici u kojoj posluje, ali u isto vreme ne skrivamo ambicije da brend Galenike vratimo na zasluženo mesto regionalonog lidera u proizvodnji farmaceutskih proizvoda. Implementacija SAP-a je jedan ali važan korak ka ovom cilju.“, u ime menadžmenta izjavio je Nenad Mijailović, finansijski direktor Galenike.


Kampanja protiv falsifikata - Ozonpress :: internet portal\nTag: EU, falsifikat, kampanja\nKupovina falsifikovane i piratske robe ostavlja posledice na nacionalnu ekonomiju, ima negativan uticaj na zdravlje i bezbednost potrošača i usko je povezana sa organizovanim kriminalom, zaključeno je na konferenciji organizovanoj povodom pokretanja kampanje za podizanje svesti u javnosti o važnosti zaštite i sprovođenja prava intelektualne svojine u Srbiji, koju sprovode Sektor tržišne inspekcije Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Expertise France – francuska međunarodna tehnička stručna agencija i Delegacija Evropske unije.\nU okviru kampanje „Falsifikati koštaju više, kupujem originale!“ predstavnici državnih institucija Srbije informisaće građane o koristima zaštite prava intelektualne svojine i ukazati na štetne posledice izazvane kupovinom i korištenjem krivotvorenih proizvoda. Takođe, građani će imati priliku da se upoznaju sa rizicima i odgovornošću koju povlači proizvodnja, distribucija i prodaja falsifikovanih proizvoda. Kampanja je deo projekta „Sprovođenje prava intelektualne svojine“ koji finansira Evropska unija sa 2,8 miliona evra iz pretpristupnih fondova.\nVećina ljudi nije svesna ozbiljnih rizika i šteta koje mogu prouzrokovati sebi i svojoj porodici kupovinom i korišćenjem falsifikovane i piratske robe, o kojoima govore podaci istraživanja među potrošačima širom sveta, pa je cilj ove kampanje povećanje svesti o pravima potrošača u Srbiji.\n– Zaštita prava intelektualne svojine doprinosi ekonomskom rastu i privlači investitore i većem nivou zaštite potrošača. Osim državnih organa, koji su zaduženi za borbu protiv krivotvorenja i piraterije, svest građana o štetnosti i posledicama korišćenja krivotvorenih proizvoda, predstavlja dobar mehanizam smanjenja potržnje za kupovinom falsifikata i pruža podršku legalnoj trgovini. Pre svega, to je pokazatelj brige za sopstveno zdravlje i bezbednost – rekla je Vesna Kovač, državna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija.\n– Intelektualna svojina predstavlja neophodan element za uspeh jedinstvenog tržišta. Segment podizanja svesti javnosti izuzetno je značajan radi upoznavanja građana sa suštinom prava intelektualne svojine. Očekujemo da će ovaj projekat unaprediti saradnju među institucijama uključenim u zaštitu prava intelektualne svojine – rekla je Biljana Popović Jovanović, predstavnica Delegacije Evropske unije.\n– Inovacije, istraživanje i razvoj su nezamislivi bez sistemske podrške institucija koja se ostvaruje kroz zaštitu prava intelektualne svojine, što je direktno povezano sa privrednim rastom i novim radnim mestima. Sigurno poslovno okruženje gde se poštuju i štite prava intelektualne svojine je dobar signal za potencijalne investiture – rekla je Biljana Popović Jovanović.\nCilj ove kampanje, prema njenim rečima, je da pomogne građanima da naprave razliku između proizvoda i odluče se za pravi.\nKršenje prava intelektualne svojine je međunarodni prolem i jedino se tako mžze rešavati – na internacionalnom nivou. To je jedan od razloga zašto EU svoje donacije usmerene u ovu obalast implementira kroz projekte partnerstva, rekla je Popović Jovanović.\n– Falsifikovani lekovi, kozmetika, proizvodi za ličnu higijenu, lična zaštitna oprema, alati, rezervni delovi za automobile, električni proizvodi i igračke za decu predstavljaju potencijalnu opasnost po zdravlje i bezbednost za potrošače i ostale korisnike – rekla je Vera Despotović, viša savetnica u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija.\nAnonimna 25/03/2015 u 07:41 Odgovorite\nProblem u ovoj državi je što i u renomiranim prodavnicama prodaju falš robu, pa kao kupac nikada nisam siguran šta sam kupio za svoje pare. To je problem države koja ne može da se izbori sa tim stvarima. Kada ih ne bi bilo u ponudi, mi ih ne bi ni kupovali.\nčačanin 11/03/2016 u 23:09 Odgovorite\nA falsifikovane diplome?


SEEbiz.eu / Dodik: Firma koju odredi Vlada Srbije kupuje polovinu bijeljinskog Orla\nMilorad Dodik Orao Bijeljina Aleksandar Vulin Aleksandar Vučić Milan Prica\nDatum objave: 20.09.2018. - 20:19:53\nBANJA LUKA - Predsednik Republike Srpske Milorad Dodik je izjavio da je danas dogovoreno da firma koju odredi Vlada Srbije dobije 50 odsto vlasništva kompanije u Bijeljini "Orao", za proizvodnju i remont, i ocijenio da je to pokušaj da se obezbijedi sigurnost posla.\nDodik i ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin su danas posjetili kompaniju "Orao", saopštilo je u Beogradu Ministarstvo odbrane Srbije.\nVulin je ocijenio da je to preduzeće strateški važno za razvoj vazduhoplovstva u Srbiji.\nDodik je ocijenio da je Srbija najvažnija zemlja za regionalnu stabilnost i da je na čelu sa Aleksandrom Vučićem rekla da je "spremna da brani svoju slobodu svog naroda u cjelini".\nDirektor "Orla" Milan Prica je rekao da je "cilj današnje posjete bilo proširenje saradnje i ulaganje u fabriku", i da je zadovoljan ishodom.\nKompanija "Orao" A.D. za remont i proizvodnju u Bijeljini bavi se delatnošću u okviru vazduhoplovstva. Osim važnog partnerstva s Republikom Srbijom, "Orao" izmedju ostalog izvozi motore na indijsko, englesko i italijansko tržište.


5. SEDNICA UPRAVNOG ODBORA PRIVREDNE KOMORE BEOGRADA GRAĐEVINARSTVO U 2010. – OPORAVAK ILI STAGNACIJA\nNa 5. sednici Upravnog odbora Privredne komore Beograda, održanoj 28. januara 2010. godine, vođena je rasprava o perspektivi oporavka privrede u 2010. godini, sa posebnim akcentom na sektor građevinarstva.\nDr Milan Janković, predsednik Privredne komore Beograda smatra da je građevinarstvo u Srbiji u izuzetno teškom položaju, jer neizdavanje lokacijskih i građevinskih dozvola, korupcija i nerazumevanje brojnih problema u građevinarstvu od strane države, moglo bi ovu granu privrede dovesti u nezavidnu situaciju, izostao bi priliv stranih investicija, a 50 hiljada radnika bi moglo da ostane bez posla. Situacija je alarmantna na šta ukazuje podatak da samo 3-5 odsto građevinskih firmi u Srbiji nema blokirane račune.\nPrema rečima Aleksandre Damnjanović-Petrović, pomoćnice ministra u Ministarstvu za životnu sredinu i prostorno planiranje, novi Zakon o planiranju i izgradnji i podzakonska akta predstavljaju dobar osnov za dobijanje lokacijskih i građevinskih dozvola. U tom smislu donošenje Uredbe o merama podrške građevinskoj industriji kroz subvencionisanje kamate po kreditima za finansiranje stambene izgradnje i Uredbe o konverziji prava korišćenja građevinskog zemljišta u pravo svojine, moglo bi u narednom periodu stvoriti uslove za pokretanje građevinarstva, a istovremeno i velikog broja drugih privrednih grana i aktivnosti. Neizdavanje građevinskih dozvola je veliki problem, koji će biti rešen kada sve opštine i gradovi budu pokriveni planskom i urbanističkom dokumentacijom, koja je osnov za izdavanje dozvola. Pošto je svojina nad zemljištem uslov za izdavanje lokacijske i građevinske dozvole, vlasnici preduzeća koji su, privatizacijom došli do zemljišta kupujući fabrike a nisu nastavili proizvodnju, već hoće da grade poslovne i stambene zgrade, moraće da plate pravednu nadoknadu.\nBrojne građevinske firme zbog neizdavanja dozvola ostaće bez posla, smatra Dobroslav Bojović, direktor "Napreda", jer iako se lokacijske dozvole dobiju u martu, zbog pripremnih radova gradnja bi mogla da počne tek 2011. godine. Odgovornost za određivanje cene konverzije prava korišćenja u pravo svojina nad zemljištem snosiće Ministarstvo finansija i Vlada. Cena zemljišta je najskuplja u regionu, što će zaustaviti gradnju i dolazak investitora.\nAnđelko Kovačević, potpredsednik PKS je istakao da građevinski sektor u Srbiji u 2009. godini, beleži pad od 30 odsto u odnosu na 2008. godinu, dok je broj ugovorenih poslova manji za oko 50 odsto u odnosu na 2008. godinu. Građevinari traže i promenu uslova za dodeljivanje poslova na građevinskom tržištu. Sva dugovanja države prema građevinskim preduzećima, trebalo bi da u narednom periodu budu u prioritetu kako bi se pokrenuo investicioni ciklus. Zahteva se, takođe, da se PDV plaća na naplaćenu realizaciju, a ne na fakturisanu, jer plaćanje često izostane.\nPrema rečima Toplice Spasojevića, potpredsednika Privredne komore Beograda, iako u oblasti građevinarstva imamo komparativne prednosti, taj resurs se iz godine u godinu smanjuje, zato nam je neophodan novi ciklus investiranja. U tom smislu on je, predložio formiranje radne grupe sa multiresornim pristupom, sastavljene od članova iz dve komore (PKS i Komore Beograda) i uglednih privrednika, koja bi našla partnera u Vladi. On se, takođe, založio za osnivanje specijalnog fonda namenjenog građevinskim preduzećima, kako bi se na što viši nivo podigla konkurentnost naše građevinske operative.


Rusija uvodi dodatnu verifikaciju za registraciju .RU domena — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Generalno na dan 24. Marta 2010. / ostavite komentar\nU pokušaju da smanji broj prevara i neprikladan sadržaj, organizacija koja je odgovorna za upravljanje Ruskog .RU domena uvodi dodatnu verifikaciju za registraciju.\nPočevši od 1. aprila, svako ko registruje domen .RU morati će da obezbedi kopiju pasoša ili ako su u pitanju firme, papire o registraciji. Trenutno se domeni mogu podesiti bez verifikacije, praksa koja je omogućila prevaranatima da brzo podesite .RU domene pod lažnim imenima.\nPromene će pomoći Rusiji da svoja pravila usklade sa međunarodnom praksom. .Ru administratori brinu o "čistoći" domena, a mi ne trebamo negativan sadržaj, dok urednik takvog sadržaja je često nepoznati korisnik,\nrekla je Olga Ermakova, menadžer informacionih projekata Koordinacionog centar za .RU domen.\nKriminalci u Istočnoj Evropi su koristili .RU domene, registrujući se pod lažnim identitetom i koristeći ih za slanje spama i hakovanje računara.\nUz nove zahteve za registraciju domena, biće teže za kriminalce da nastave sa poslovanjem kao do sada. U najmanju ruku dodatni uslov da moraju da podnesu dokumenta registranata će učiniti proces skupljim i dugotrajnijim.\nRanije ove sedmice, predstavnici U.S. Federal Bureau of Investigation i U.K. Serious Organised Crime Agency (SOCA), lobirali su grupe odgovorne za koordinaciju sistema imena domena da sprovode čvršću politiku za prepoznavanje imena.\nTrenutno je izuzetno lako da se registruje ime domena sa lažnim podacima,\nrekao je Paul Hor, viši menadžer i šef za e-kriminala u SOCA.\nProšlog meseca, studija o Internet domenima je utvrdila da su samo 23 odsto podataka u evidenciji tačni.\nTagovi: domen, registracija, ru, rusija, verifikacija


U odnosu na početak godine smanjen broj nezaposlenih - East Side portal\nU odnosu na početak godine smanjen broj nezaposlenih\nObjavljeno: 13. oktobar 2016.\nBroj nezaposlenih u opštini Negotin koji se redovno javljaju Nacionalnoj službi za zapošljavanje je 2 424, ili za oko 200 osoba manje u odnosu na prošlu ( 2 675) ili početak ove kalendarske godine. Na to su, najviše, uticale mere aktivne politike zapošljavanja, kaže Dejan Tadić, koordinator Ispostave NSZ u Negotinu – Filijale Bor.\nO broju nezaposlenih u Srbiji govori se uglavnom na osnovu evidencija Nacionalnih službi za zapošljavanje, a reč je naravno samo o osobama koje su prijavljivanjem na Zavod stekle status aktivnih tražilaca posla. Zbog toga se najčešće u javnosti i otvaraju oštre polemike oko realnog broja nezaposlenih jer je opravdana sumnja da je njihov broj u Republici daleko veći, s obzirom da se ogroman broj nezaposlenih i ne odlučuje za prijavu službama NSZ. Svi oni, naravno, imaju svoje razloge. S druge strane, a to je i tema ovog teksta, lica koja su na evidencijama NSZ, uz obavezna redovna javljanja su u poziciji da mogu da koriste kakve-takve mogućnosti koje im pruža država, odnosno lokalna samouprava u saradnji sa NSZ u okviru tzv. mera aktivne politike zapošljavanja. To se čini godinama i na ovaj način privremeno ili stalno do posla dođe određeni broj radnika, tako da bez obzira na rezervu koju mnogi imaju prema ovim merama one daju određene rezultate. Time ćemo se i mi baviti u ovom tekstu za koji je povod informacija o smanjenom broju tražilaca posla o čemu govori poslednji uvid u evidenciju Ispostave NSZ u Negotinu.\n„Broj nezaposlenih u opštini Negotin koji se redovno javljaju Nacionalnoj službi za zapošljavanje je opao na 2 424, a to je za oko 250 osoba manje u odnosu na prošlu godinu kada ih je bilo skoro 2 700. Manji je broj i u odnosu na početak ove kalendarske godine. Na to su, najviše, uticale mere aktivne politike zapošljavanja“, kaže za portal ES, Dejan Tadić, koordinator Ispostave NSZ u Negotinu – Filijale Bor.\n„Jedna od mera je samozapošljavanje lica sa naše evidencije pokretanjem sopstvenog privatnog biznisa iz uslužnih i proizvodnih delatnosti. Po programu samozapošljavanja preko republičkog programa 10 lica je pokrenulo sopstveni posao, a preko opštinskog programa 6 lica. Preko mere stručne prakse koja je takođe sufinansirajuća, u saradnji sa opštinom Negotin, mesta ima za 17 lica, a osam zahteva je već u postupku, prosleđeno Filijali u Boru i čekamo odluku. Verujem da će kvota biti ispunjena u programu stručne prakse za koji je izdvojeno milion i 900 hiljada dinara, a u koji su uključena lica sa minimum srednjom stručnom spremom. Kod programa novih radnih mesta za određene kategorije nezaposlenih sa evidencije NSZ imali smo 4 lica uključena u ovu meru. Uz Projekat IPA u saradnji sa Međunarodnom organizacijom imamo program zapošljavanja pripravnika iz ruralnih sredina, u firmi koja je sa sedištem registrovana u nekom selu opštine i koja prima lica bez radnog iskustva u svom zanimanju. Uslov je da su oni sa prebivalištem prijavljeni u selima negotinske opštine. Imamo zahtev Elixir Prahova za 20 radnika koliko će ih biti uključeno u ovu meru. Inače, Kompanija Elixir je od početka godine bila najaktivnija u zapošljavanju jer je zaposlila pedesetak lica sa evidencije NSZ“, ističe Tadić.\nNa smanjenje broja nezaposlenih u opštini Negotin uticao je i prirodan odliv zaposlenih koji su stekli uslove za penziju, ili su se odselili. Na dodatno smanjenje nezaposlenih do kraja godine svakako će uticati zapošljavanje u privatnom sektoru opštine, a na osnovu iskazanih potreba 33 poslodavca koliko ih je na prolećnom Sajmu zapošljavanja oglasilo potrebu za više od stotinu radnika. Do kraja meseca, navodi Dejan Tadić iz negotinske Ispostave NSZ, biće poznato koliko je radnika našlo posao kod privatnih poslodavaca, učesnika Sajma zapošljavanja 2016.\nKada se govori o broju nezaposlenih, svakako treba istaći da u opštini Negotin ovaj problem u podjednakoj meri pogađa i žensku i mušku populaciju, jer su otprilike u istom broju zastupljeni na listi čekanja za posao. Po broju nezaposlenih -1079, prednjače nekvalifikovana i lica sa završenom srednjom stručnom spremom, trenutno ih je 1 107. Među nezaposlenima je 119 visokoškolaca. Zanimljiv je podatak da je među nezaposlenima 11 lekara (doktora medicine) i 36 zdravstvenih radnika sa srednjim obrazovanjem, kao što su medicinska i ginekološko-akušerska sestra ili farmaceutski tehničari. Interesantno je da su pojedini visokoškolci prijavljeni i sa diplomom završene srednje škole, sve u nadi da će lakše doći do posla, na koji se u proseku čeka od 3 do 5 godina, ali pravila ipak nema.\nTako govore statistike, koje nisu jedine merodavne za sticanje realne slike o nezaposlenosti u našoj opštini i u Republici. To se već decenijama prihvata kao pokazatelj u procenama stope nezaposlenosti, koja je bez obzira na preduzete mere i dalje velika, dok stanje u privatnom sektoru opterećenom nizom problema još uvek ne otvara perspektivu mogućeg bržeg i produktivnijeg zapošljavanja.\ndruštvo\tNegotin\tNacionalna služba za zapošljavanje (NSZ)


Ko koči imenovanje šefa policije Crne Gore\nCrna Gora preko dvije godine nema zakonski izabranog direktora policije, iako to mjesto trenutno pokriva Božidar Vuksanović. Upravo je njegovo naimenovanje za vršioca dužnosti direktora Uprave policije dva puta kao nezakonito oborio Upravni sud Crne Gore. Pravnici i opozicija smatraju da to što sud dva puta obara vladinu odluku govori o nepostojanju vladavine prava kao i da je u pozadini svega politika, odnosno borba unutar vladajućih DPS i SDP za kontrolu nad policijom i sektorom unutrašnjih poslova.\nZa vršioca dužnosti crnogorske policije Božidara Vuksanovića je vlada naimenovala u decembru prošle godine, no Upravni sud je u aprilu ove godine, po tužbi opozicione SNP poništio njegovo naimenovanje da bi Vlada odmah po objavljivanju odluke suda Vuksanovića ponovo predložila na istu funkciju. SNP je ponovo podnijela tužbu zbog, kako su naveli, kršenja procedure i propisa, a Upravni sud ponovo poništio odluku Vlade uz zajključak da je nezakonita.\nIz Upravnog suda je objašnjeno da crnogorsko zakonodavstvo više ne dozvoljava da neko bude postavljen na funkciju vršioca dužnosti direktora policije jer direktor mora biti izabran u punom kapacitetu kao i da nije jasno da li je Uprava policije pod okriljem MUP- a ili je samostalan organ.\nU prvom reagovanju na odluku Upravnog suda premijer Igor Lukšić je izjavio da su načinjene manje proceduralne omaške koje treba otkloniti što prije.\n"U svakom slučaju mislim da bi bilo najbolje rješenje da ministar unutrašnjih poslova predloži gospodina Vuksanovića za direktora policije u punom kapacitetu i da to pitanje adaktiramo. U međuvremenu, nadam se da ćemo otkloniti sve dileme koje se tiču te procedure", istakao je Lukšić.\nProfesor Đorđe Blažić za RSE kaže da je u konkretnom slučaju Vlada pokazala da je poštovanje i vladavina prava ne zanimaju i da je motiv svjesnog kršenja zakona čisto politički.\n"Prosto je nevjerovatno da vlada dva puta pravi istu grešku. Ali to nije sigurno nenamjerno, nego je vrlo namjerno. To meni pokazuje vrlo jasno dvije stvari – jedan izuzetno nizak nivo vladavine prava u Crnoj Gori kada jedna institucija kao što je Uprava policije ne može za više od skoro dvije godine dana da dobije direktora. To pokazuje da ovdje na žalost nijesu važne institucije sistema već je bitna politička trgovina, odnosno ličnost koja će doći iz ove ili one partije”, kaže Blažić.\nPredrag Bulatović iz SNP koja je oba puta podnijela tužbu zbog naimenovanja Božidara Vuksanovića kaže da je za njih odluka Upravnog suda bila očekivana jer Vlada radi nezakonito i vlada golom silom što se potvrdilo i na primjeru izbora vršioca dužnosti šefa crnogorske policije\n“Prvi put kada je krajem decembra vlada donijela odluku pravdala se kratkoćom vremena. Recimo da im se tada moglo povjerovati ali ipak nije. Danas, pola godine kasnije oni su donijeli još jednu takvu odluku i možemo reći da vlada radi nezakonito, obmanjuje i vlada golom silom”, kazao je.\nIz manje članice vladajuće crnogorske koalicije – SDP poručuju da kabinet Igora Lukšića mora da iznađe rješenje za funkciju direktora policije u skladu sa zakonom i procedurom.\n“Vlada treba da ispravi grešku i da shodno onim što je odluka suda da na adekvatan način reaguje na tu presudu i da u skladu sa zakonom, onako kako je to preporučio sud dalje rješava kadrovska pitanja u organu policije”, kaže Raško Konjević.\nVlada bi prema najnovijoj presudi Upravnog suda morala da ispoštuje proceduru prema kojoj je dužna da izabere direktora policije iz DPS tek nakon što ga predloži Ministar unutrašnjih poslova Ivan Brajović iz SDP-a nakon čega bi trebalo da bude zatraženo mišljenje Skupštine Crne Gore.\nNo tu, kako kaže Predrag Bulatović dolazimo do suštine problema - do političkog obračuna u vladajućoj koaliciji oko prevlasti nad sektorom policije i unutrašnjih poslova\n“To je veliki spor, otvoreni politički sukob i rat između DPS i SDP a u sektoru policije i MUP-a i oni su spremni da ga rješavaju na otvorenoj sceni, nezakonito i golom silom što treba da zebrine svakoga u ovoj zemlji. Prekršili su dva zakona, Zakon o policiji i parlamentarnom nadzoru i iz mog ugla prešli su sve granice i mora se uočiti da je farsično to što se dva puta ruši odluka vlade”, kaže Bulatović.\nŽestoke varnice između dvije vladajuće partije oko policije i toga ko će da je kontroliše počele su onoga trenutka kada je postalo jasno da DPS neće u Skupštini podržati Zakon o unutrašnjim poslovima po kojem bi direktor policije iz DPS polagao račune direktno Brajoviću, koji je ministar iz SDP.


SRZENTIĆ-TIMOTIJE: Podrška Francuske u oblasti reforme javne uprave – Portal Luca\nSRZENTIĆ-TIMOTIJE: Podrška Francuske u oblasti reforme javne uprave\n„Francuska podržava Crnu Goru na njenom evropskom putu i spremna je da u nastavku procesa pomogne Crnoj Gori” – ocijenio je ambasador Francuske, Kristijan Timonije, u razgovoru sa ministarkom javne uprave, digitalnog društva i medija, Tamarom Srzentić.\nNa sastanku je bilo riječi o modalitetima unapređenja saradnje u oblasti reforme javne uprave, posebno digitalne transformacije i profesionalizacije javne uprave. Timonije je istakao da je jačanje administrativnih kapaciteta od izuzetne važnosti, posebno u dijelu unapređenja vladavine prava. On je ocijenio da je Francuska u prethodnom periodu napravila značajne iskorake u oblasti digitalnog odgovora na pandemiju koronavirusa, posebno u oblasti zdravstva, te da ta iskustva kroz razmjenu mogu da ponude i Crnoj Gori. Posebno je ukazao na iskustva u oblasti digitalne transformacija opština koja mogu biti korisna i opštinama u Crnoj Gori.\nMinistarka Srzentić je kazala da je reforma javne uprave, kao i digitalna transformacija prioritet rada Vlade i ovog Ministarstva. U toku su aktivnosti na svim nivoima kako bi uprava na efikasan, pristupačan i transparentan način obezbijedila građanima zadovoljavajući kvalitet usluga u svim oblastima.\nNa sastanku je bilo riječi o uspostavljanju saradnje sa ENA-om Nacionalnom školom za javnu administratciju\nMinistarka Srzentić je iskazala zainteresovanost za programe obuke i izgradnju kapaciteta zaposlenih u javnoj upravi, kako u oblasti ICT-a, tako i u svim drugim oblastima. Ona je upoznala ambasadora sa aktivnostima na uspostavljanju Digitalne akademije koja bi, pored unapređenja digitalnih vještina, uključivala i druge vještine potrebne u budućnosti.


Vesti online / Vesti / Svet / Lavrov: Ne možemo nikome da zabranimo da pokazuje svoje intelektualne sposobnosti\nLavrov: Ne možemo nikome da zabranimo da pokazuje svoje intelektualne sposobnosti\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov komentarisao je izjavu načelnika Generalštaba oružanih snaga Velike Britanije, generala Marka Karlton Smita, da Rusija predstavlja veću pretnju nego terorističke organizacije.\n- Ovaj gospodin nije originalan, jer je nešto slično svojevremeno izjavio predsednik Obama na Generalnoj skupštini UN, a sledeća pretnja je bila groznica ebola. Pa, sa ebolom su uspeli da se izbore uz našu aktivnu pomoć, ali sa ID-om još nisu do kraja - rekao je Lavrov odgovarajući na pitanje RT.\nMinistar je naglasio da Rusija ne može nikome da zabrani da pokazuje svoje intelektualne sposobnosti.\n- Da li u Rusiji postoji crvena linija za izjave poput onih koje je sebi dozvolio načelnik Generalštaba Oružanih snaga Velike Britanije? Mi ne možemo nikome da zabranimo da pokazuje svoje intelektualne i političke sposobnosti - zaključio je Lavrov.\nRanije je načelnik britanskog Generalštaba izjavio da Rusija predstavlja veću pretnju nego teroristička organizacija ID.\nVojni ministri Britanije i Ukrajine u strahu od "ruske pretnje"\nMark Karlton Smit


Božović: Neophodno je da Srbija otkaže posetu Lavrova Beogradu\nBeta 5. juna 2022. 12:20\nPredsednik Izvršnog odbora Regionalne akademije za razvoj demokratije Balša Božović izjavio je danas da je neophodno da Srbija otkaže posetu šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova Beogradu.\n„Primati u posetu Sergeja Lavrova, jednog od najbližih Putinovih saradnika, kreatora agresije na Ukrajinu i čoveka koji uporno podriva mir u Evropi i na Zapadnom Balkanu, stvara veoma lošu sliku o Srbiji. Srbiju će dilovanje sa Putinovim režimom skuplje koštati nego da je platila gas po punoj ceni“, ocenio je Božović u saopštenju.\nOn je naveo da je Lavrov pod sankcijama zapadnih država, „vrlo koruptivan čovek čije se bogatstvo procenjuje u milijardama evra“, i da nakon niza zločina koje su ruska vojska i režim počinili u Ukrajini, može vrlo lako da bude optužen i za ratne zločine pred Medjunarodnim krivičnim sudom, kao jedan od najviših zvaničnika Putinovog režima.\n„Najavljena poseta Sergeja Lavrova ogoljuje činenicu da ruska strana ne poštuje takozvanu neutralnost Srbije, već se samopoziva u Srbiju i u Srbiji organizuje sastanke sa opskurnim liderima iz drugih država, poput Milorada Dodika, iako Beograd nije domaćin tog sastanka. To sve govori da navodna neutralnost Srbije nema nikakvog smisla“, ocenio je Božović.\nDodao je da je jasno da je Srbija ucenjena cenom gasa i da ruski režim igra na to što zna koliko je Srbija u lošoj ekonomskoj situaciji, suprotno pričama o jakoj ekonomiji, i koliko joj znači svaka vrsta subvencije.\n„Nebrojeno mnogo puta se pokazalo da tu nema nikakve ljubavi, nego da tu subvenciju Srbija plaća svojim ugledom i kredibilitetom u Evropi. Saradnjom sa Putinovim režimom, Srbija je izabrala da bude na pogrešnoj strani istorije“, ocenio je Božović.


Novi tender ko zna kad\nNakon što su propala dva tendera za Maoče, još nije precizirano kada bi mogao biti objavljen novi poziv zainteresovanima za ležište uglja koje se nalazi tridesetak kilometara od Pljevalja.\nU prisustvu brojnih zvanica, iz zemlje i inostranstva, u neposrednoj blizini Vršca, prema Beogradu, dr Bojan Pajtić, predsednik Vlade AP Vojvodine, je otvorio gradilište obilaznice oko Vršca, buduće veze sa auto putem Beograd–Vršac–Temišvar, odnosno, dela Koridora 11.\nDržava pomaže radove u Korman polju\nIzgradnja fabrika italijanskih kompanija koje će u Kragujevcu proizvoditi delove za Fijat u industrijskoj zoni u Korman polju počeće tokom prvog kvartala 2011. Fijat će uskoro kompletirati listu svojih najznačajnijih dobavljača koji će u centru Šumadije činiti deo domaće prateće industrije FAS. Gradnja njihovih pogona u Korman polju će u zavisnosti od vremenskih prilika početi između januara i marta 2011. godine.\nPoložen kamen-temeljac gerontološkog centra\nMinistar za rad i socijalnu politiku Rasim Ljajić položio je u Novom Pazaru kamen-temeljac za izgradnju gerontološkog centra koji će biti izgrađen sredstvima NIP-a i moći će da primi 80 osoba. Izgradnja kompletnog objekta koštaće 122 miliona dinara, do kraja godine iz NIP-a će biti izdvojeno 43 miliona dinara, a do kraja godine, kako se očekuje, biće završeni grubi radovi.\nRenoviraju, na zakon se ne obaziru\nRenoviranje dva stana u prizemlju i prvom spratu zgrade u Gospodar Jovanovoj ulici broj pet, vlasništvo Slavice Aleksić i Dejana Đurice, nastavlja se i pored rešenja građevinske inspekcije opštine Stari grad o momentalnom obustavljanju radova. Renoviranje nanosi veliku materijalnu štetu pulmološkoj ordinaciji u suterenu zdanja.\nGraditelji neće moći da streme u visine ni na Bežaniji,u zonama vodoizvorišta, kao ni na mestima gde bi neboderi mogli da zaklone pogled na Hram Svetog Save, spomenik „Pobednik”, Zvezdarsku šumu, Kosančićev, Topličin, Obilićev i Gundulićev venac.


METRO DO PANČEVA I RUME Ideja o podzemnoj železnici u Beogradu stara je 70 GODINA, evo koji su sve PLANOVI bili u igri\nS. L. , A.R.\nBeogradski metro, nedosanjani san star skoro sedam decenija, mogao bi da dobije izmenjenu putanju – da prolazi ispod Save. Kako je rođena ideja metroa 1950. godine i na koji način su se projekti menjali decenijama unazad možete pogledati u retrospektivi koju je "Blic" izdvojio.\nIako nije sasvim jasno kojom će trasom metro saobraćati, izvesno je da će imati dve linije od kojih će prva ići od Makiškog polja ka Mirijevu i druga od Ustaničke do Zemuna, a ukrštale bi se na potpuno renoviranom Savskom trgu.\nProkop kao sastavni deo metroa\n"Metro" i "Beograd" su se u jednom momentu i ukrstili. Naime, sedamdesetih godina dvadestog veka prestoničke tunele su probijale dve mašine – krtice koje su nazvane "Metro" i "Beograd". Ali, vratimo se na sam početak.\nIdeja nastala 1950. godine\nPrvi zvanični pomen metroa našao se u Generalnom urbanističkom planu (GUP) još 1950. godine, a predviđao je, kao i danas, dve linije takozvanog "regionalnog metroa".\nTrase su predviđene od Rume do Smedereva i od Pančeva do Obrenovca, u gradskom području spuštale bi se pod zemlju i ukrštale u centru grada. Ovakvi radovi, ipak, bili su preskupi za posleratnu Jugoslaviju.\nTri linije početkom sedamdesetih\nIdeja o podzemnom železničkom transportu oživela je 1968. kada je objavljena studija u kojoj su predložene tri linije (Zemun - Zvezdara, Kalemegdan - Banjica i Čukarica - Višnjički put) ukupne dužine približno 33 kilometara, a one bi povezivale 35 stanica.\nPlanovi iz 1968. godine\nPlanovi o izgradnji metro sistema u Beogradu konkretizuju se tokom mandata predsednika Skupštine grada Branka Pešića, koji je 1970. godine od Josipa Broza Tita isposlovao odluku da se Glavna železnička stanica izmesti u Prokop. Planirano je da radovi na gradnji novog Beogradskog železničkog čvora budu završeni za deset godina, nakon čega bi se počelo sa gradnjom metroa.\nPlanovi iz 1976. godine\nOd 1967. do 1972. godine urađen je Generalni urbanistički plan zasnovan na javnom prevozu građana nezavisnim šinskim sistemima, metroom i gradskom železnicom. Prema studiji iz 1976. prve dve linije išle bi od Zemuna do Vukovog spomenika i od Dorćola do Autokomande, a naknadno bi bilo izrađeno još sedam (pet klasičnih metro i četiri železničke).\nGrađani prikupili 200 miliona dolara\nProjekat "Metro Beograd" završen je decembra 1981. da bi naredne godine bio dostavljen Skupštini grada. Tada su građani na referendumu odlučili da će svako dati po dva odsto od svoje plate da bi bio izgrađen metro, ali su gradski čelnici odlučili da je "hitniji" tramvaj. Na poduhvat "tramvaja za 21. vek" utrošeno je 200 miliona dolara prikupljenih u samodoprinosu građana iz 1982. godine.\nProjekat proglašen "sramotom Beograda"\nIzgradnja železničkog čvora je otpočela, pred kraj posla probijanja mreže, ponestalo je sredstava i projekat je ostavljen na čekanju. Nakon smrti Josipa Broza ekonomska situacija je počela da se pogoršava, a Beograd je počeo da se guši u saobraćaju. Gradska vlast menja namere i 1982. tadašnji predsednik IO Skupštine grada Radoje Stefanović proglašava planove i projekte za metro "sramotom Beograda", a Sektor za metro je rasformiran.\nDo sredine devedestih puštena je u promet prva linija prigradske železnice Batajnica - Rakovica i otvorena je podzemna železnička stanica Vukov spomenik.\nSektor za metro aktiviran posle 15 godina\nNakon 15 godina pauze Sektor za metro postaje aktivan, a "odmrzava" ga novi predsednik Skupštine grada prof. dr Zoran Đinđić 1997. godine.\nMesec dana nakon završetka NATO bombardovanja, usvaja se Odluka o pripremanju regulacionog plana za izgradnju linije metroa M1 "Merkator - Vukov spomenik". On je predviđao liniju dugačku 7,5 kilometara, koja bi u celosti išla ispod zemlje, sa izuzetkom šinsko-drumskog mosta preko Save.\nPlanovi iz 2011. godine\nSedmi put od 1982. godine naručuje se pisanje novih urbanističkih planova i ideja o "Beogradskom lakom metrou" sa tri linije (Tvornička - Ustanička, Hipodrom - Pravni fakultet i Banovo brdo - Novi Beograd). Međutim, 2008. ispostavilo se da ponovo nema dovoljno novca.\nPredugovor sa Francuzima\nU planovima za metro korak dalje otišlo se krajem 2011. godine kada je tadašnji gradonačelnik Dragan Đilas potpisao neku vrstu predugovora sa francuskom firmom "Alstom". Prva linija trebalo je da vodi od Ustaničke ulice do Tvorničke u Zemunu, druga od Banovog brda do Pravnog fakulteta, a treća da preko novog Mosta na Adi poveže Čukaricu i Novi Beograd.\nPromenom vlasti, na republičkom i gradskom nivou, promenjene su i linije metroa. Barem u planovima. Tako su sada aktuelne dve linije: prva od Makiškog polja do Mirijeva (prva faza do Pančevačkog mosta) i druga od Ustaničke do Zemuna.\nPrvobitni plan je bio da metro preko Novog savskog mosta, koji će biti izgrađen umesto sadašnjeg Starog savskog mosta, pređe iz starog u novi deo grada, ali je trenutno aktuelna verzija sa - tunelom ispod Save!\n- On bi se prostirao negde od Savskog trga, pa ispod budućeg muzeja, odnosno bivše zgrade Glavne železničke stanice, saobraćajnica u okviru "Beograda na vodi" i ispod reke kod Bulevara Zorana Đinđića – objasnio je gradski urbanista Milutin Folić.\nIpak, uprkos najavama da bi izgradnja metroa u Beogradu mogla da počne 2020. a da prva linija bude završena već 2022. godine, nadležne gradske službe su pripremile dokument u kojem stoji da izgradnja prve linije metroa nije među saobraćajnim prioritetima koje bi trebalo početi ili završiti do 2021. već je planirana u drugoj fazi do 2027. godine!\n"Izgradnja dečje klinike i ekologija ostaju PRIORITETI" Zoran Radojičić objašnjava zašto je METRO važan za Beograd\nBEOGRAD IZ CRNO-BELIH DANA Od močvare do medernog dela grada: Na današnji dan 1948. počela je izgradnja Novog Beograda\nNovobeogradsko gradilište početkom pedesetih: Fotografija je nastala 11. aprila 1948. godine, kada su omladinske radne brigade počele izgradnju Novog Beograda.


HALA ZA 8.000 GLEDALACA Sprema se rekonstrukcija bivšeg "Pionira"\nRekonstrukcija hale "Aleksandar Nikolić", nekadašnjeg "Pionira", otpočeće u junu odmah po završetku košarkaške sezone, a ko će biti izvršitelj radova saznaće se na tenderu koji je juče raspisao Grad Beograd.\nZavršetak radova planiran je za 1. oktobar, a nekadašnji "Pionir" dobiće potpuno novi profesionalni parket, centralni semafor i koševe, kao i nove teleskopske tribine.\n- Zamenom postojećih stolica kapacitet sedećih mesta biće povećan na preko 8.000, čime će biti ispunjeni zahtevi međunarodnih federacija. U ovom trenutku hala može da primi 5.600 posetilaca, a sa teleskopskim tribanama ukupno 6.300 gledalaca – rekao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\nPored vidljivih promena, radovi će obuhvatiti i sistem za ventilaciju, kao i razne druge radove u unutrašnjosti hale.\nVesić: Grad obezbeđuje uslove za GRADNJU 1.000 STANOVA za pripadnike službi bezbednosti


2021-12-03 09:20:48 0 komentara Autor: Agroinfo.rs\nMokra Gora je izabrana između više od 170 aplikacija iz 75 zemalja sveta, što jasno pokazuje izuzetne vrednosti i turistički potencijal ovog kraja. Ovo priznanje doprineće još boljem razvoju ruralnog turizma Mokre Gore kroz očuvanje prirodnih i kulturnih vrednosti i raznolikosti.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić je ovom prilikom istakla da je Mokra Gora sa razlogom proglašena za jedno od najboljih turističkih sela 2021. godine u svetu, navodeći da je Svetska turistička organizacija prepoznala ovo selo kao izuzetan primer ruralne destinacije sa ogromnim potencijalom za unapređenje seoskog turizma.\nOvaj kraj zbog jedinstvene Šarganske osmice i grada Mećavnik - Drvengrad predstavlja pravu atrakciju ZapadneSrbije koju godišnje poseti veliki broj turista iz celog sveta.\nU konkurenciji za najbolje selo pored Mokre Gore su bila još dva srpska sela, Tršić i Gostilje.\nТагови: Turizam,Seoski turizam,mokra gora,ruralni razvoj,najbolje turističko selo,unwto,


Počinje EP, 'orlići' spremni | SerbianForum\nPočinje EP, 'orlići' spremni\nDatum pokretanja 14.06.2009\n14. jun 2009.\nUtakmicama između Engleske i Finske, odnosno Španije i Nemačke u Švedskoj u ponedeljak počinje 17. Evropsko prvenstvo za mlade fudbalere.\nNa šampionatu koji će trajati do 29. juna igra osam najuspešnijih timova podeljenih u dve grupe. Najbolji mladi fudbaleri Srbije takmičenje u Švedskoj počinju u A grupi, gde prvi meč igraju 16. juna u Helsinborgu protiv Italije, potom se 19. juna u Malmeu sastaju sa Belorusijam, a poslednji duel u grupi igraju sa Švedskom 23. juna, takođe u Malmeu.\nU grupi B su nacionalni timovi Španije, Nemačke, Engleske i Finske. Aktuelni prvak "Starog kontineneta" selekcija Holandije nije uspela da kroz kvalifikacije izbori pravo učešća na takmičenju u Švedskoj.\nSrbija sa novim timom u odnosu na ekipu sa prvenstva u Holandiji pre dve godine, kada je za laskavu titulu poražena u finalu od domaćina sa 4:1, doputovala je na šampionat sa velikim ambicijama.\nSelektor mladih "belih orlova" Slobodan Krčmarević je najavio borbe za visok plasman, uz ocenu da taj posao "neće biti nimalo lak".\nSrpski tim na startu prvenstva očekuje duel sa petostrukim prvakom Evrope, Italijom, potom uigranom Belorusijom i ambicioznim domaćinom Švedskom.\nProtivničke selekcije, posebno Italija, imaju sjajne pojedince i već afirmisane fudbalere, ali Srbija predvodjena Zoran Tošićem, Ivanom Obradovićem, Gojkom Kačarom,\nMiralemom Selejmanijem i iskusnim kapitenom Milanom Smiljanićem predstavlja rivala za respekt. Sulejmani je rekao da je zadovoljan radom u mladoj selekciji.\nNaši najbolji mladi igrači ne kriju veliku motivisanost, svesni da je učešće na Evropskom prvenstvu u Holandiji pre dve godine za mnoge bila "odskočna daska" za proboj na evropsku scenu.\n"Svesni smo jačine naše grupe, ali ovde smo došli sa ciljem da se 'umešamo' u borbu za medalje", poručio je Krčmarević.\nSastav B grupe obećava da će ovogodišnji šampionat Evrope, iako nema prvaka Holandije, Francuske, Rusije i još nekih jakih fudbalskih nacija, biti veoma zanimljiv i borba za dva mesta koja vode u polufinale šampionata iscrpljujuća.\nSrpska reprezentacija kompletirana je tek po dolasku u Švedsku, jer su trojica fudbalera - Kačar, Nemanja Matić i Sulejmani imali obaveze u A timu u mečevima protiv Austrije i Farskih Ostrva. To je donekle poremetilo planove selektora Krčmarevića u domenu uigravanja tima, ali, uprkos svemu, svi u ekipi sa optimizmom dočekuju početak takmičenja.\n"U Švedsnkoj će nam puno nedostajati Neven Subotić i Slobodan Rajković, jer najveće slabosti i najmanje dobrih rešenja imamo u poslednjoj liniji odbrane. Sredina terena je naša najveća snaga", smatra Krčmarević.\nSelektor srpskih nada, međutim, suočen je sa novim brigama. Pre dva dana teško se povredio centrafor i jedini pravi napadač u našem timu Filip Djordjević. Napad Srbije time je još više desetkovan, pa je Krčmarević u ekipu pozvao Slavka Perovića.\nKvalitet učesnika šampionata Evrope u Švedskoj nagoveštava uzbudljivo takmičenje, a za razliku od prvenstva u Holandiji pre dve godine, gde se osim prvaka tražio i učesnik Olimpijskih igara, ovoga puta će se voditi bitka samo za prestiž na kontinentu.\nHalmštad, 15. juna: Engleska-Finska (B grupa) 18.15 časova\nGeteborg, 15. juna: Sspanija-Nemačka (B) 20.45\nMalme, 16. juna: Švedska-Belorusija (A) 18.15\nHelsinborg, 16. juna: Italija-Srbija (A) 20.45\nHalmštad, 18. juna: Nemačka-Finska (B) 18.15\nGeteborg, 18. juna: Španija-Engleska (B) 20.45\nHelsinborg, 19. juna: Švedska-Italija (A) 16.00\nMalme, 19. juna: Belorusija-Srbija (A) 18.15\nHalmštad, 22. juna: Nemačka-Englreska (B) 20.45\nGeteborg, 22. juna: Finska-Španija (B) 20.45\nMalme, 23. juna: Srbija-Švrdska (A) 20.45\nHelsinborg, 23. juna: Belorusija-Italija (A) 20.45\nHelsinborg, 26. juna: A1-B2 20.45\nGeteborg, 26. juna: A2-B1 18.00\nFinale šamponata na programu je 29. juna od 20.45 sati u Malmeu.


U 22 opštine u RS-u ne postoje vrtići\nNaslovnica Krajina Banja Luka U 22 opštine u RS-u ne postoje vrtići\nBanja Luka – U čak 22 opštine u Republici Srpskoj ne postoje predškolske ustanove, što je zabrinjavajuće i otežavajuća okolnost za sistem predškolskog vaspitanja i obrazovanja u tom bh.entitetu.\nTrenutno je oko 8.500 djece u RS uključeno u organizovano predškolsko vaspitanje i obrazovanje, što predstavlja oko 14,5 posto ukupnog broja djece predškolskog uzrasta.\nU Nacrtu strategije razvoja obrazovanja u RS-u, koju će poslanici Narodne skupštine RS razmatrati na sjednici 8. decembra, priznaje se da je sasvim očigledno da je, u odnosu na okruženje i Evropu, veoma skromna obuhvaćenost djece predškolskim vaspitanjem i obrazovanjem u RS-u.\nTvrdi se da je godinama ovaj podsistem ozbiljno zanemaren, potcijenjen u pogledu mogućnosti doprinosa kvalitetnijoj podršci vaspitanju i obrazovanju u cjelini i općim društvenim vrijednostima.\nU 2014. godini, u 43 lokalne zajednice u RS-u funkcionisala je 41 ustanova u javnom i 48 ustanova u privatnom sektoru, od kojih su dvije osnovane od strane vjerske zajednice.\nVažno je napomenuti da je u nekim sredinama izraženija privatna inicijativa za osnivanje ovakvih ustanova (Istočno Novo Sarajevo, Istočna Ilidža), dok jedinice lokalne samouprave još nisu obezbijedile uslove za osnivanje predškolskih ustanova u javnom sektoru.\nS druge strane, u nekim sredinama postoji po nekoliko predškolskih ustanova u privatnom i javnom sektoru (Banja Luka, Bijeljina, Prnjavor, Gradiška).\n“Evidentno je i da, u nekim jedinicama lokalne samouprave, sudeći po broju predškolske djece, postoji izrazita potreba za gradnjom objekata predškolskih ustanova ili adaptacijom praznih školskih prostora, za potrebe predškolskog vaspitanja i obrazovanja (Vukosavlje, Osmaci, Oštra Luka, Petrovo, Ribnik, Rudo, Han Pijesak, Kalinovik, Jezero, Donji Žabar i Pelagićevo)”, navodi se u ovom dokumentu.\nMeđutim, zbog značajnog pada nataliteta i broja djece u ovim sredinama dobro rješenje bi bile mješovite predškolske grupe, a u slučajevima udaljenih seoskih područja povremeno uključivanje predškolske djece u aktivnosti najbliže predškolske ustanove ili škole kroz druge vidove društveno organizovanog vaspitanja i obrazovanja.\nUsvajanjem Zakona o predškolskom vaspitanju i obrazovanju ova oblast je pozicionirana kao prva stepenica procesa vaspitanja i obrazovanja na putu cjeloživotnog učenja.


Prva Zimska pijaca u Gradišci narednog vikenda | Radio Gradiška 98,8 MHz\nPrva Zimska pijaca u Gradišci narednog vikenda\nPrva „Zimska pijaca“ u Gradišci u organizaciji Gradiške tržnice biće održana predstojećeg vikenda, 28. i 29. decembra na Zelenoj pijaci u Gradišci.\nMara Galić iz Gradiške tržnice rekla je da je ideja i cilj sajma održavanje domaće proizvodnje i kućnih radinosti u zimskom periodu.\n„Na Zimskoj pijaci predstaviće se nekoliko pčelara sa područja Gradiške, Udruženje proizvođača ekološke i organske hrane, povrtari, voćari, kreativci koji ručno izrađuju novogodišnje ukrase, poklone, dekupaž, narodne nošnje i opančari“, rekla je Galićeva i dodala da će se posjetiocima predstaviti i mladi momci iz Gradiške koji su osmislili i proizveli seriju ljutih soseva od paprike pod nazivom „Ljuti sos đeda Nike“.\nOna je naglasila da je namjera da Zimska pijaca bude manifestacija koja će se redovno održavati, koja će spojiti proizvođače i kupce i omogućiti svakome ko ima dobru poslovnu ideju da se predstavi.\n„Želimo da podržimo male privrednike i obogatimo turističku ponudu grada“, navela je Galićeva.\nDražen Čekić iz Resora za pružanje stručnih usluga u poljoprivredi Područna jedinica Gradiška rekao je da Resor sarađuje sa poljoprivrednim proizvođačima i da pomažu organizaciju prve Zimske pijace u Gradišci.\n„Ove godine smo uspjeli da pozovemo određeni broj pčelara da izlože svoje proizvode, voćara i povrtlara i proizvođača ekološke hrane koja je u ekspanziji“, rekao je Čekić i dodao da su pozvali i velike proizvođače da predstave svoje proizvode na pijaci.\nČekić je dodao da je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske organizovalo sertifikacionu kuću iz Srbije kojoj će baza biti u Krnetama u Laktašima gdje će proizvođači moći da urade dodatnu analizu na ostatke pesticida i organske kontrole ispravnosti proizvoda.\nOn je naveo da pčelari u saradnji sa Institutom „Dr Vaso Butozan“ u Banjaluci redovno obavljanju analizu meda i da su proizvodi pčelara na Zelenoj pijaci u Gradišci sigurni i bezbjedni.\nAdžić i Pavlović čestitali rimokat...\nLažno prijavili krađu zlatnog naki...\nPodići centralno spomen-obilje...\nU toku radovi na uređenju puta...\nRubrika religija i čovjek: Bož...


Tri srpska posla\nTri srpska posla\nIpak, ako ostavimo po strani emancipacijski značaj rada za svakog pojedinca, odluka da se ne radi zapravo ima prilično ubedljivu logiku. Za početak, svako ko radi u Srbiji za srpskog poslodavca – privatnika, obavlja tri posla sa punim radnim vremenom – prvi je da uopšte nađe posao, drugi je da realizuje svoj radni zadatak, treći je da urađeni posao naplati. Pošto su prvi i treći presudni i od njih zavisi opstanak radnika, ne treba da čudi što drugi, zapravo najvažniji posao, trpi.\nKad je reč o političarima u zemlji u kojoj je rad postao nelogičan, njihova situacija je kombinacija ove dve pozicije. Naime, oni rade za strance i ponekog domaćeg privatnika, ali imaju tri posla – da dođu na vlast, da vladaju i da po smeni budu valorizovani.\nI konačno, treća faza, bila je naplata rada – Milošević je završio u Hagu, Koštunica je binladenizovan, Tadić je dobio status skupog promašaja sa kojim menadžment ne zna šta će – poput igrača koji je u zenitu ucenio upravu da potpiše do kraja karijere, i sada je ugovor preveliki da bude na klupi a više nije ni za prvi tim.\nVerovatno najveštiji dribling Naprednjaka jeste upravo to što više nikome nije jasno u kojoj se fazi radnog odnosa nalazimo – da li je ovo još uvek umiljavanje poslodavcu ili se već krenulo sa radom.


Obama govori na skupu podrške demokratskom kandidatu Hilari Klinton u Filadelfiji.\nAmerički predsednik Barak Obama danas vodi kampanju za svoju bivšu državnu sekretarku Hilari Klinton, koja će narednih nekoliko dana preskočiti javne nastupe da bi se oporavila od upale pluća.\nObama je govorio na skupu pristalica Klinton u Filadelfiji, gde će takodje prisustvovati dogadjaju na kojem se prikupljaju donacije za Demokratsku partiju.\nKlinton je izjavila za CNN kasno sinoć da očekuje da će nastaviti kampanju krajem ove nedelje. Njeni saradnici su izjavili da su pogrešili što nisu ranije objavili njenu dijagnozu koja je postavljena u petak, dva dana pre nego što je naglo napustila skup u Njujorku jer joj je pozlilo. "Nisam to mnogo ozbiljno shvatila", izjavila je Klinton u ponedeljak. I Klinton i njen republikanski rival Donald Tramp obećali su da će uskoro objaviti nove informacije o svom zdravstvenom stanju.\nMaloj: Ankete će se još menjati do izbora\nManje od dva meseca pre izbornog dana u SAD, Hilari Klinton i dalje je u vodjstvu ispred republikanca Donalda Trampa prema većini nacionalnih anketa. Medjutim, Trampove šanse za pobedu se možda povećavaju. Kako za Glas Amerike navodi Tim Maloj, stručnjak Univerziteta Kvinipijak za istraživanje javnog mnjenja, odnos snaga u anketama mogao bi da se promeni više puta pre novembarskih izbora.\nPre samo nekoliko nedelja, činilo se da je Trampova kampanja u nevolji. Medjutim, od tada, republikanski kandidat je osvojio dodatne poene u prelomnim, neopredeljenim državama, ističe analitičar Tim Maloj, koji je za Glas Amerike govorio preko Skajpa.\n"Ako pogledate Floridu, Severnu Karolinu, Pensilvaniju i Ohajo – gde su tako izjednačeni – to su države koje su potrebne kandidatima za pobedu. A u sadašnjoj vrlo tesnoj trci, ko zna ko će pobediti. Zato birači treba da budu svesni da je ovo vrlo neizvesna trka - nepredvidljivi kandidati, polarizujući kandidati – stvari mogu da se promene doslovno iz dana u dan.”\nI Tramp i Klinton imaju lojalne baze ali mnogi glasači su i dalje neopredeljeni. Maloj kaže da će predstojeće debate, posebno prva 26. septembra, pomoći mnogima od njih da odluče za koga će glasati.\n"Postavljamo pitanja kao što je – ko bi bolje upravljao nuklearnim oružjem? Ko bi rešavao medjunarodnu krizu na najbolji mogući način? Imigracija – to su neka velika, egzistencijalna pitanja… Ko će najbolje da vodi računa o potrebama vaše porodice i da vas zaštiti? To su pitanja na koja bi ljudi trebalo da obrate pažnju, i pogledaju ankete o tim temama. Ali na kraju – sve se svodi na debate.”\nHilari Klinton je zbog upale pluća morala da otkaže planirane skupove u Kaliforniji, što je podstaklo pitanja o njenom ukupnom zdravstvenom stanju, ali po svemu sudeći neće mnogo uticati na njenu kampanju.\n"Nadam se da to neće koristiti kao izgovor ali ne verujem da će mnogo uticati na nju", izjavila je jedna Njujorčanka u anketi o posledicama Hilarine bolesti.\n"Svako može da se razboli od upale pluća. Ljudi treba da imaju u vidu koliko je vredno vodila kampanju i koliko je malo imala odmora i sna. To pokazuje koliko se bori za ljude jer je uložila toliki trud da objasni biračima šta su sve njeni planovi za Ameriku”, kaže jedan njen sugradjanin.\nAnkete pružaju samo kratkoročne nagoveštaje u kom smeru ide kampanja, ističe Maloj. Anketare trenutno zanima da prate da li će Tramp uspeti da poveća podršku žena, crnaca i Hispanaca ili će Klinton održati svoju prednost medju tim biračkim grupama.


MMF potvrdio pozitivnu ocenu Srbiji - 23.10.2015, Sputnik Srbija\nBord izvršnih direktora MMF-a potvrdio je danas pozitivnu ocenu Srbiji nakon druge revizije Misije MMF-a za sprovođenje aranžmana sa tom međunarodnom... 23.10.2015, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, srbija, mmf\n20:21 23.10.2015 (Osveženo: 21:15 23.10.2015)\n© AFP 2022Međunarodni monetarni fond\nBord izvršnih direktora MMF-a potvrdio je danas pozitivnu ocenu Srbiji nakon druge revizije Misije MMF-a za sprovođenje aranžmana sa tom međunarodnom finansijskom institucijom.\n1 Septembar 2015, 13:45\nVrlo brzo će MMF pripremiti i treću reviziju, saznaje Tanjug u Vladi Srbije.\n„Kompletiranje revizije će Srbiji staviti na raspolaganje ukupno oko 531,8 miliona evra, odnosno 420.93 specijalnih prava vučenja“, navedeno je u saopštenju MMF-a.\nTrogodišnji aranžman vredan je ukupno oko 1,2 milijarde evra, odnosno oko 935,4 specijalnih prava vučenja, ali MMF podseća da se Vlada Srbije izjasnila da nema nameru da ta sredstva povlači, već da program tretira kao aranžman iz predostrožnosti. Zamenik direktora MMF-a Min Žu naveo je u saopštenju da Srbija dobro napreduje u okviru ovog aranžmana.\n„Uprkos fiskalnim merama štednje u ovoj godini, rast će ipak biti pozitivan, a trenutni fiskalni deficit je smanjen na održiv nivo, što je dovelo do toga da poraste poverenje“, izjavio je Žu.\n24 Jul 2015, 17:10\nIstovremeno, navodi on, dobri performansi su ostali osetljivi na rizike, a odlučna implementacija svih mera koje su programom dogovorene je ključna za postizanje održivosti javnog duga, jačanje otpornosti finansijskog sektora i povećanje konkurentnosti. On je naveo da su fiskalni rezultati u ovoj godini premašili očekivanja, što je, kako je kazao, ohrabrujuće.\n„Neophodna konsolidacija je stvorila uslove da visok javni dug krene silaznom putanjom“, ističe Žu.\nU tom smislu, kako je rekao, prostor za povećanje plata u javnom sektoru i penzija je ograničen i svako ciljano targetirano povećanje moralo bi da bude povezano sa dovođenjem javnog sektora u pravi obim, što je neophodno kako bi se potrošnja svela na održiv nivo. U isto vreme, izvršenje kapitalnih troškova bi trebalo da bude bolje, kako bi se podržao potencijal za rast u Srbiji. Žu je ocenio da je relaksacija monetarne politike od strane Narodne banke Srbije bila „prikladna“, budući da je i dalje niska inflacija, i u svetlu fiskalne konsolidacije koja je u toku.\n„Posvećenost NBS režimu targetirane inflacije i fleksibilnog kursa je poželjna“, izjavio je zamenik direktora MMF-a Min Žu.


Danil Medvedev je podržao odluku Novaka Đokovića da ne otkrije svoj vakcinalni status. Vakcinisanje igrača na ATP Turu i dalje je jedna od tema, posebno jer je najavljeno da će svi koji budu želeli da igraju u Melburnu u januaru, morati da budu… »\n"Biće nam lakše jer stare": Medvedev nije uspeo da skine Novaka sa trona, poštuje, ali i preti: Kad-tad ću biti prvi\nMalo je falilo ruskom teniseru da preuzme tron ATP liste, barem na sedam dana, pošto je aktuelni osvajač US opena na Mastersu u Indijan Velsu elimisan od strane bugarskog tenisera . Medvedev je istakao da ga to nije frustriralo, i pored toga što je… »\nATP antverpen: Marej bez snage protiv Argentinca\nImao je Škot šanse. Argentinski teniser Dijego Švarcman plasirao se u četvrtfinale turnira serije 250 u Antverpenu pobedom protiv Endija Mareja 6:4, 7:6. Škot je odlično počeo duel i poveo je 4:1 uz oduzet servis rivalu u četvrtom gemu. Ipak… »\nŠok u Moskvi: Ispao branilac titule\nRuski teniser Andrej Rubljov neće odbraniti titulu na Kupu Kremlja, pošto je ispao u drugom kolu od Francuza Adrijena Manarina sa 2:1 u setovima. Manarino, 51. na ATP listi, napravio je veliko iznenađenje protiv šestog reketa sveta i prvog favorita u… »\nŠvarcman zaustavio Marija u Antverpenu\nArgentinac Dijego Švarcman plasirao se u četvrtfinale turnira serije 250 u Antverpenu pobedom protiv Endija Marija 6:4, 7:6 (6). Nekada prvi igrač sveta pružio je jak otpor 13. teniseru na ATP listi, ali i pored toga što je u drugom setu uspeo da… »\nNeočekivano. Francuski teniser Adrijan Manarino plasirao se u četvrtfinale ATP turnira u Moskvi, pošto je savladao Andreja Rubljova iz Rusije rezultatom 2:1 (po setovima 5:7, 7:6, 6:3). Francuz, koji je trenutno 51. igrač sveta, priredio je veliko… »\nMedvedev zapretio Novaku, „otpisao“ Federera i Nadala, pa se poklonio Đokoviću\nDanil Medvedev bio je potpuno iskren kada je pričao o ličnim ciljevima, ali i o Novaku Đokoviću i ostalim članovima "Velike trojke". Najpre je zapretio Đokoviću i istakao da je pitanje trenutka kada će postati prvi igrač na ATP listi. Uspeo je da… »\nItalijanski teniser Adrijan Manarino plasirao se danas u četvrtfinale turnira u Moskvi, nakon što je savladao Rusa Andreja Rubljova sa 2:1 po setovima 5:7, 7:6, 6:3. Manarino, 51. igrač sveta, pobedio je Rusa, šestog na ATP listi, nakon dva sata i 31… »\nRuski teniser Danil Medvedev nije uznemiren zbog propuštene prilike da se popne na prvo mesto ATP liste i ističe da je Novak Đoković zaslužio da bude lider na kraju godine zbog svih zabeleženih rezultata u njoj. Danil je trofejom na Indijan Velsu… »\nPala je i prva javna pretnja: Danil Medvedev poslao poruku velikoj trojci: Kad-tad će njihova prevlast proći!\nRuski teniser Danil Medvedev propustio je prvu priliku da postane broj jedan na ATP listi. Osvajač US opena nije uspeo da osvoji Masters u Indijan Velsu i tako preuzme tron od Novaka Đokovića, pošto mu se isprečio Bugarin Gregor Dimitrov. Medvedev… »


ODLUKA O ĐOKOVIĆU OPASAN PREDESAN - Bor GRAD INFO\nODLUKA O ĐOKOVIĆU OPASAN PREDESAN\nurednik\t јан 16, 2022 128 0\n„Naša glavna briga nije da li je gospodinu Đokoviću bilo omogućeno da igra tenis ove nedelje. Naša briga je stav savezne vlade da nije u obavezi da dokaže da bi gospodin Đoković podsticao stavove o vakcinaciji koji su u suprotnosti sa stavovima vlade, već samo da postoji mogućnost da bi ih podsticao“, rekao je portparol ALA Greg Barns.\nPrema njegovim rečima, to postavlja „veoma niske kriterijume“ za izbacivanje osoba iz Australije, naročito u okolnostima kada je sposobnost ulaganja žalbe ograničena.\n„Korišćenje mogućeg rizika za javni red i mir kao razloga da se nekome odbije pravo ulaska u zemlju je zabrinjavajuć za društvo koje je navodno posvećeno slobodi govora i razmišljanja“, kaže Barns.\nIz Saveza advokata upozoravaju da bi stav savezne vlade mogao značiti da će i drugim istaknutim posetiocima Australije biti zabranjen ulaz, u pokušaju da se suzbiju različita mišljenja.\n„Opsesija ove vlade sa oštrim politikama čuvanja granice, u kombinaciji sa proizvoljnim pristupom otkazivanja viza i pritvaranjem, ove nedelje je stvorila debakl, ali rizikuje se i da postavi opasan presedan“, navodi se u saopštenju.


Uoči Međunarodnog dana porodice: Korona dodatno otežala živote siromašnih - JuGmedia\nVeć 26 godina, svaki 15. maj prilika je da se podsetimo značaja porodice kao temelja društva, da pružimo podršku osnaživanju porodica i na taj način doprinesemo razvoju zajednica u kojima živimo. Svi koji se bave porodicama, nezavisno da li su pojedinci ili organizacije, imaju zadatak i obavezu da svojim zalaganjem osnaže porodice, obezbede poštovanje njihovih različitosti i utiču na informisanje javnosti o problemima sa kojima se porodice širom sveta suočavaju.\nSOS Dečija sela Srbija i Mreža organizacija za decu Srbije (MODS) fokus svog rada i angažovanja stavljaju upravo na decu i porodice iz cele Srbije, sa snažnom željom da doprinesu unapređenju položaja i poboljšanju kvaliteta njihovog života.\n„SOS Dečija sela Srbija kroz svoje Centre za podršku porodici u Beogradu i Nišu, a uskoro i u Kraljevu, radi na osnaživanja roditeljskih kapaciteta i sprečavanja izdvajanja dece iz porodice. Rad sa porodicama je prilagođen njihovim individualnim potrebama. Naši saradnici ih posećuju u domovima gde žive, a na raspolaganju su im i prostorije Centara u kojima pružamo savetodavnu i edukativnu podršku i realizujemo različite radionice i obuke namenjene kako deci, tako i roditeljima. Važan segment našeg rada predstavlja i povezivanje porodica sa drugim ustanovama u lokalnoj zajednici, što značajno doprinosi njihovoj integraciji u društvenu zajednicu. Stvarajući odnos povezanosti i poverenja gradimo čvrst temelj za postizanje pozitivnih promena u porodici i na taj način preveniramo izdvajanje dece iz bioloških porodica“, rekla je Vesna Mraković Jokanović, nacionalni direktor organizacija SOS Dečija sela Srbija, ističući da dugoročna strategija SOS Dečija sela Srbija predviđa sprovođenje različitih programa i intervencija za zaštitu i podršku dece i mladih bez roditeljskog staranja, kao i porodica u riziku.\n„U tom cilju udružujemo snage sa drugim organizacijama i institucijama, uključujući i privatni sektor, kako bi pružili mogućnosti za dalje unapređenje i poboljšanje brige i podrške deci, mladima i porodicama kojima je takva podrška preko potreba”, ističe Mraković Jokanović.\nmeđunarodni dan korona


RTS :: Rjabkov o testiranju rakete: SAD dugo razvijaju takve sisteme\nSvet Rjabkov o testiranju rakete: SAD dugo razvijaju takve sisteme\nutorak, 20. avg 2019, 09:45 -> 09:50\nZamenik šefa ruske diplomatije Sergej Rjabkov kaže da testiranje krstareće rakete, dometa zabranjenog Sporazumom o nuklearnim snagama srednjeg dometa (INF), ukazuje da Vašington već dugo razvija takve sisteme.\n"Teško može biti jasnije i eksplicitnije potvrde činjenice da SAD razvijaju takve sisteme već dugo, a pripreme za odustajanje od sporazuma uključivale su, posebno, relevatno istraživanje i razvoj", rekao je Rjabkov za Tas.\nDodao je da Rusija neće biti uvučena u trku u naoružanju i poručio da Moskva i dalje ne planira da rasporedi rakete osim ukoliko SAD to prve ne urade, dodaje Rojters.\nSi-En-En je sinoć preneo da je američka vojska testirala konvencionalnu krstareću raketu zemlja-vazduh. Reč je o testu koji je bio zabranjen INF-om, sporazumom koji je prestao da važi.\n(utorak, 20. avg 2019, 11:10) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 20. avg 2019, 10:34) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 20. avg 2019, 10:16) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 20. avg 2019, 10:14) - anonymous [neregistrovani]


VODA SA JEZERA ĆELIJE JE ISPRAVNA /video | Jefimija TV, Kruševac\nVODA SA JEZERA ĆELIJE JE ISPRAVNA /video\nKruševački Vodovod obavestio je korisnike da će za vreme trajanja vanrednog stanja Fabrika vode u Majdevu redovno i neometano raditi. Građani nemaju razloga za zabrinutost, jer voda za piće sa vodosistema „Ćelije“ je hemijski i bakteriološki potpuno ispravna – istakao je dir Kruševačkog Vodovoda Vladimir Milosavljević. Fabrika vode u Majdevu je snabdevena svim sirovinama za proizvodnju vode za piće u dužem periodu.\nGrađani nemaju razloga za zabrinutost, jer voda za piće sa vodosistema „Ćelije“ je hemijski i bakteriološki potpuno ispravna. Nastavlja se sa redovnom kontrolom kvaliteta vode koju obavljaju Zavod za javno zdravlje Kruševac i laboratorije Fabrike vode u Majdevu – navode iz Gradskog Vodovoda i napominju da se korona virus ne prenosi se putem vode što znači da ne postoji u vodovodnim sistemima, kao ni u ovdašnjem vodovodnom sistemu.\nIako će sve blagajne Vodovoda (u Dušanovoj 46, Kosančićevoj 3 i Jastrebačkoj 16) raditi u skladu sa propisanim merama, iz ovog preduzeća apeluju na korisnike da svoje obaveze izmiruju preko e-bankinga. Kako bi zaštitio zdravlje ljudi koji borave prostorijama Vodovoda, preduzeće dezinfikuje sva mesta, počev od radnog prostora do motornih vozila i mašina. Uvedena je obavezna upotreba sredstava za zaštitu u svim prostorijama gde se vrši prijem pošte i stranaka, svi rukovodioci su napravili planove rada svojih službi, napravljen je plan rada Fabrike vode u Majdevu kako bi se organizovao nesmetani kontinuirani proces proizvodnje vode za vreme trajanje vanrednog stanja. Napravljen je plan rada službi održavanja vodovodne i kanalizacione mreže.\nU RASINSKOM OKRUGU NEMA ZARAŽENIH /video PROVERA PRIDRŽAVANJA MERE OGRANIČENJA RADA /video


Policija u Arkanzasu saopštila je danas da su tri osobe poginule tokom incidenta u kojem je policajac pucao iz vatrenog oružja dok se branio od napada nožem.\nPolicija nije pružila dovoljno informacija o tome šta se dogodilo, ukljucujući i podatke o tome kako su ljudi umrli i šta je dovelo do toga da je policajac iz Fort Smita pucao iz pištolja, prenosi AP.\nPolicija nije odmah potvrdila da je pripadnik policije ubio nekoga od poginulih niti da li je možda uboden nožem.\nIncident se dogodio danas oko 6.15 ujutru po lokalnom vremenu u Fort Smitu, koji se nalazi na oko 260 kilometara severozapadno od Litl Roka, adminsitrativnog centra Arkanzasa.\nPUCNJAVA U ARKANZASU Radnjena dva policajca, napadač UBIJEN\nPolicajac koji je povređen podvrgnut je jutros hiruškoj intervenciji, izjavio je Arik Mičel, portparol policijske uprave Fort Smit.\nTRI DANA DO POTPUNOG POVLAČENJA Kabul kao na iglama, strepi se od novog KRVAVOG NAPADA: Američke snage u završnoj fazi evakuacije\nPUCNJAVA U ČIKAGU Ranjeno troje policajaca\nPUCNJAVA U JUŽNOJ KAROLINI Na ilegalnom koncertu poginula devojčica (14), ranjeno više od 10 ljudi\n"Ko odbije vakcinu može samo DA SE POKUPI I NAPUSTI ZEMLJU": Srbi iz Austrije za "Blic" o lokdaunu, obaveznoj vakcinaciji i protestima\nSnažan vetar i obilne kiše padaju u zemljama regiona, putevi su klizavi, na nekim deonicama su velike količine vode i postoji pretnja od odrona, pa se vozači pozivaju na oprez.\nEvropa se suočava sa drugom uzastopnom prazničnom sezonom pod izolacijom, dok zemlje širom kontinenta beleže rekordne brojeve infekcija korona virusom.


Putin na otvaranju Hrama u Beogradu\nPristalice predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i ruskog predsjednika Vladimira Putina ispred Hrama Svetog Save 17. januar 2019.\nOčekujem da će predsednik Rusije Vladimir Putin prisustvovati otvaranju Hrama Svetog Save u oktobru u Beogradu, izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nU obilasku radova na tom verskom objektu na beogradskom Vračaru, Vučić je rekao da će ruski šef države doći u Srbiju ukoliko epidemiološka situacija bude povoljna i podsetio da Moskva i Beograd u oktobru obeležavaju “dane zajedničke pobede u Drugom svetskom ratu”.\nPredsednik Srbije rekao je da je u prethodne tri i po godine u Hram država uložila 43 miliona evra.\n"Ovo će biti nova Sveta Sofija. Nemamo više crkvu Svetu Sofiju, ali imamo Hram Svetog Save", rekao je Vučić o tom objektu koji je podignut na mestu na kom su, kako se smatra, spaljene mošti osnivača Srpske pravoslavne crkve (SPC) Svetog Save.\nNa Hramu rade i majstori iz Rusije, a za njegovu izgradnju ruski energetski gigant Gasprom dao je donaciju od 10 miliona evra.\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej rekao je da su istorijski događaji prekidali gradnju i uređenje hrama koja je počela 1935. godine.\n“Hram Svetog Save veličanstvena je svetinja na ponos celom hrišćanskom svetu”, poručio je patrijarh Irinej.\nSvetski mediji: Raskošan doček Putinu u Beogradu\nKako je saopšteno ovom prilikom, više od 15.000 kvadratnih metara Hrama Svetog Save biće pod mozaikom, dok se izrađuje i 300 lustera, od kojih je najveći centralni polijelej prečnika 20 metara i težine 14 tona.\nZavršetak svih radova očekuje se u oktobru kada će Hram Svetog Save biti otvoren u okviru jubileja 800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve.


Diskriminatorski stavovi zastupljeni u institucijama : Inkluzija\nDiskriminatorski stavovi zastupljeni u institucijama\nViše od petine predstavnika javne vlasti u Srbiji ne zna da je svaka vrsta diskriminacije zabranjena zakonom, a veliki je procenat onih koji tolerišu takvo ponašanje, rezultat je istraživanja koje je predstavila Kancelarija poverenika za zaštitu ravnopravnosti. Većina zaposlenih u institucijama samo se deklarativno suprotstavlja diskriminaciji i smatra da je najviše ima u zapošljavanju. Rezultati istraživanja pokazali su i da diskriminacije ima manje u Beogradu i Vojvodini nego u ostatku Srbije, kao i da su poslanici republičkog parlamenta svesniji diskriminacije nego predstavnici lokalnih vlasti.\nIstraživanje koje je 31. januara predstavljeno u beogradskom Medija centru pokazuje da trećina predstavnika javne vlasti misli da govor mržnje nije protivan zakonu.\nKancelarija poverenika za zaštitu ravnopravnosti sprovela je istraživanje između 3. i 30. oktobra 2013. godine a obuhvatilo je 1.352 predstavnika institucija iz Vlade Srbije, Skupstine Vojvodine, lokalnih uprava, sudova i tužilaštva.\n“Mnogo je onih koji smatraju da su diskriminisane grupe same odgovorne za svoj položaj i da je odgovornost za borbu protiv diskriminacije na samim građanima, a ne na nadležnim institucijama, odnosno državi”, kazala je poverenica za ravnopravnost Nevena Petrušić.\nPrema njenim rečima, više od polovine ispitanih predstavnika javne vlasti smatra da su se u institucijama u kojima rade iznosili diskriminišući stavovi ili sprovodilo diskriminišuće ponašanje.\n“Predstavnici javne vlasti smatraju da među njihovim kolegama postoje predrasude prema LGBT osobama, obolelim od HIV, Romima i deci sa smetnjama u razvoju. Čak 40% smatra da bi se većina njihovih kolega složila sa tvrdnjom da je homoseksualnost bolest”, kazala je Petrušić.\nPredstavnici institucija smatraju da diskriminacije ima najviše u zapošljavanju.\nVećina zaposlenih u inistitucijama ipak se samo deklarativno suprotstavlja diskriminaciji – dve trećine ispitanika je izjavilo da se verbalno suprotstavlja svojim kolegama koji vrše diskriminaciju, ali je samo 4% diksriminaciju prijavilo nadležnima.\nIstraživanje je pokazalo da su poslanici republičkog parlamenta osetljiviji i svesniji diskriminacije od predstavnika lokalnih vlasti. Diskriminacija je manje rasprostranjena u Beogradu i Vojvodini, nego u ostatku Srbije.\nSami predstavnici javne vlasti kao institucije u kojima ima najviše diskriminacije doživljavaju sudove i tužilaštva.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti najavila je da će upravo na osnovu ovog istraživanja predstavnicima državnih institucija poslati preporuke kako da poprave svoj rad i smanje diskriminaciju.\nDirektorka programa Ujedinjenih nacija za razvoj Irena Vojackova Solorano poručila je vlastima u Srbiji da cilj treba da im bude nulta tolerancija na diskriminaciju.\n“Upravo ovo istraživanje treba da odredi i mere koje treba sprovesti kako bi se diskriminacija smanjila i kako bi sve javne službe radile u najboljem interesu građana”, kazala je Vojackova Solorano.\nVećina predstavnika organa javne vlasti (74%) slaže se da diskriminacija postoji u Srbiji, svaki peti (21%) smatra da je veoma zastupljena, a svaki drugi (48%) da je uglavnom zastupljena. Čak 29% predstavnika organa javne vlasti ocenilo je da je lično bilo izloženo diskriminaciji.\nVelika većina predstavnika organa javne vlasti (preko 80%) ne smatra da su nacionalne manjine u Srbiji (Jevreji, Mađari, Hrvati, Muslimani odnosno Bošnjaci) diskriminisane.\nIzuzev Roma, prema mišljenju predstavnika organa javne vlasti, nacionalne i verske manjine u Srbiji imaju jednak tretman kao i ostali građani, to jest ne prepoznaju se kao diskriminisane grupe.\nIstraživanje je pokazalo i da polovina predstavnika izvršne i zakonodavne vlasti koji znaju da je diskriminacija zakonom zabranjena (49%) ne zna ni za jedan drugi zakon koji zabranjuje diskriminaciju.\nNajpoznatiji antidiskriminacioni zakoni su Zakon o ravnopravnosti polova (10%), Zakon o radu (6%), Zakon o sprečavanju diskriminacije osoba sa invaliditetom (6%) i Zakon o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina (4%).\nMeđutim, među pomenutim zakonima su i oni koji zapravo ne postoje, na primer zakon o zabrani govora mržnje koji je navelo 3% anketiranih.\nAko se izuzmu predstavnici sudske vlasti i tužilaštava, dve trećine (65%) predstavnika organa javne vlasti smatra da je govor mržnje zabranjen zakonom, 18% smatra da nije, a 17% ne zna da li jeste ili nije.\nTakođe, dve trećine (67%) predstavnika organa javne vlasti smatra da govor mržnje postoji u Srbiji (pritom 19% misli da je veoma izražen), gotovo trećina (32%) smatra da, ipak, govora mržnje u Srbiji nema a samo 2% da ga uopšte nema, dok 30% na govor mržnje u Srbiji gleda kao na povremenu i sporadičnu pojavu.\nIstraživanje je pokazalo i da čak 73% predstavnika organa javne vlasti smatra da se država problemom diskriminacije bavi manje nego što je potrebno. S druge strane, 21% predstavnika organa javne vlasti smatra da se država tim problemom bavi taman koliko treba, a 4% predstavnika da se bavi više nego što je potrebno.\nKao razloge zbog koji se država više ne bavi problemom diskriminacije predstavnici organa javne vlasti navode nedostatak političke volje (32%) i postojanje prioritetnijih problema (31%). Još 19% smatra da država ne prepoznaje značaj problema diskriminacije u dovoljnoj meri, dok 17% smatra da problem leži u tome što i među odgovornim ljudima u državnim institucijama ima onih koji imaju predrasude i skloni su diskriminacionom ponašanju.


Na Trgu Svetog Petra Cetinjskog javno gledanje utakmice: Dođite da navijamo za CG | Kodex.ME\nU organizaciji CKM-a\nNa Trgu Svetog Petra Cetinjskog javno gledanje utakmice: Dođite da navijamo za CG\nCrnogorska kulturna mreža nastavlja sa realizacijom projekta "Javno gledanje utakmica crnogorske reprezentacije", pa će tako 22. marta na Trgu Svetog Petra Cetinjskog u Podgorici sa početkom od 18 časova organizovati gledanje fudbalske utakmice Bugarska-Crna Gora.\n22. 03. 2019 - 10:26 Autor: Kodex\nNa trgu će kako je saopšteno iz CKM-a biti postavljena video produkcija površine 40m2 koja će prisutnim gledaocima dočarati ugođaj gledanja utakmice koji do sada nije viđen u Podgorici.\n"Ovaj projekat koji je prvenstveno usmjeren ka mladima ima za cilj buđenje naijačke svijesti i podizanje patriotskog odnosa kod građana.\nU vrenemu kada naši sportisti ne postižu zapažene rezulate veoma je važna realizacija ovakvih projekata kako bi se kod građana podigao nacionalni naboj", kažu iz CKM-a.\nCilj je kako dodaju da animiraju što veći broj mladih da prisustvuje događaju, i da bez obzira na vjeru i naciju navijaju za crnogorsku reprezentaciju.\n"Crnogorska kulturna mreža se zahvaljuje televiziji NOVA M putem čijeg signala će posjetioci besplatno moći da prate prenos utakmice.\nPozivamo građane Glavnog grada i Crne Gore da prisustvuju događaju i da svi zajedno navijamo za Crnu Goru", zaključuje se u saopštenju.


Gradonačelnici opština sa severa razgovarali sa komandantom KFOR-a\nGradonačelnici opština sa severa Kosova sreli su se sa komandantom KFOR-a general-majorom Frankom Federićijem i razgovarali o situaciji nakon jednostranih poteza Prištine.\nTom prilikom su od komandanta zahtevali da vojnici KFOR-a ostanu neutralni i deluju u skladu sa rezolucijom 1244 Saveta Bezbednosti Ujedinjenih nacija.\n“Potrebno je da se zbog serije incidenata koje su u prethodnim danima izazivali pripadnici specijalne jedinice kosovske policije, posebno na prelazu Brnjak, pojača prisustvo KFOR-a kako bi se takvi incidenti sprečili i sačuvao mir. Još jednom pozivamo građane da ostanu suzdržani i ne nasedaju na provokacije, mi smo svoji na svome i branimo osnovno ljudsko pravo koje garantuju svi međunarodni akti i povelje”, kaže se u saopštenju gradonačelnika sa severa KiM.\nKomandant KFOR-a je rekao da se pripadnici ove misije neće mešati u politička pitanja, niti nasilno uklanjati blokade sa puteva.


Tehnička škola Čačak: Upoznajmo bolje jedni druge - Školska uprava Čačak\nUčenici i nastavnici Tehničke škole iz Čačka su planirali niz preventivnih aktivnosti kako bi se učenici družili i upoznali, a ujedno i delovali na sprečavanju vršnjačkog nasilja, diskriminacije i prevazišli stereotipe i predrasude koje postoje među učenicima. Iskustva drugih škola pokazala su da se ovi oblici ponašanja dece često manifestuju van škole, na ulici, u parkovima i drugim javnim prostorima u kojima učenici provode slobodno vreme.\nRazvijanjem međusobnih odnosa koji počivaju na toleranciji, razumevanju i poštovanju ovaj problem bi se mogao prevazići. Jedan od načina je da se organizuju vannastavne aktivnosti na kojima će se učenici bolje upoznati i pokazati svoje veštine i mogućnosti van učionice. Cilj je da se što više učenika uključi i da se na taj način među njima razviju što bolji odnosi i umanji mogućnost pojave konflikata, netolerantnog ponašanja, vršnjačkog nasilja čime se prevazilaze stereotipi i predrasude.\nNastavnik Milun Janković je sa učenicima zanatskih odeljenja III/5 i I/5 u petak 30.3.2017. godine započeo niz aktivnosti čiji je cilj da učenici upoznaju jedni druge, da se prevaziđu predrasude i tako u najboljem svetlu pokažu učenici koji uče zanat koliko su vredni, spretni i sposobni majstori. Prva u nizu od planiranih aktivnosti je zajedničko farbanje dela ograde školskog dvorišta. Očekujemo da će se akcija proširiti i na druga odeljenja kako bi se ostvario postavljeni cilj.


Air Serbia prva po popunjenosti letova do New Yorka | SEEbiz.eu\nAir Serbia prva po popunjenosti letova do New Yorka\nObjavljeno: 03.11.2020 / 08:45\nBEOGRAD - Air Serbia se sa rezultatom od 67 odsto nalazi na prvom mestu po popunjenosti kapaciteta za prevoz putnika na letovima do New Yorka, prema podacima Međunarodnog aerodroma John F. Kennedy u New Yorku za septembar 2020. godine, saopštila je danas Air Serbia.\nNa Terminalu 4 najprometnijeg njujorškog aerodroma, poznatog i kao "Kapija Amerike" jer predstavlja glavni ulaz u zemlju za internacionalne posetioce, srpski nacionalni avio-prevoznik deli prvo mesto sa holandskom avio-kompanijom KLM.\nKako je saopštila Air Serbia, na drugom mestu po popunjenosti kapaciteta za prevoz putnika nalaze se kompanije Etihad i Edipter, a na trećem mestu Azijana.\nU Air Serbiji navode da su veoma zadovoljni ostvarenim rezultatima koji su dobar pokazatelj da, uprkos pandemiji korona virusa, linija za New York dobro funkcioniše i predstavlja jednu od najjačih linija Air Serbije.\n"Sjedinjene Američke Države su veliko i važno tržište koje je, zahvaljujući nama kao jedinoj avio-kompaniji u regionu sa redovnom direktnom linijom preko Atlantika, dostupno Srbiji i celoj jugoistočnoj Evropi", navodi se u saopštenju.\nRegionalni direktor Air Serbije za Severnu i Južnu Ameriku, George Petković kaže da se, prema podacima njujorškog aerodroma, Air Serbia nalazi na vrhu liste i kada je u pitanju tačnost saobraćaja (On-time Performance), odnosno poletanje aviona do 15 minuta od planiranog vremena polaska. Air Serbia do Njujorka trenutno leti dva puta nedeljno, četvrtkom i subotom.\nU planu je da se u periodu od 14. decembra do 4. januara obavlja dodatni let ponedeljkom, dok će se dodatni letovi petkom obaviti 18. decembra i 1. januara 2021. godine. Uz planirane dodatne letove, nacionalna avio-kompanija će u periodu oko božićnih i novogodišnjih praznika do New Yorka saobraćati i do četiri puta nedeljno. Od ponovnog uspostavljanja vazdušne veze sa Sjedinjenim Američkim Državama 6. juna do 28. oktobra, Air Serbia je obavila 71 let za New York i prevezla 26.121 putnika.\nLetove na liniji Beograd - New York obavlja najveći avion u floti Air Serbije, Airbus A330 nazvan po legendarnom srpskom naučniku i pronalazaču Nikoli Tesli.\nTagovi: Air Serbia, New York, George Petković, Etihad


Uhapšen Ukrajinac koji je na „Evroviziji“ pokazao zadnjicu (video) - 14.05.2017, Sputnik Srbija\nUhapšen Ukrajinac koji je na „Evroviziji“ pokazao zadnjicu (video)\nPolicija je uhapsila Ukrajinca Vitalija Sedjuka koji se za vreme finala „Evrovizije“ popeo na binu i pokazao zadnjicu. Prema rečima ministra unutrašnjih poslova... 14.05.2017, Sputnik Srbija\n© REUTERS / LEONHARD FOEGERNastup Letonije na Evroviziji\nPolicija je uhapsila Ukrajinca Vitalija Sedjuka koji se za vreme finala „Evrovizije“ popeo na binu i pokazao zadnjicu. Prema rečima ministra unutrašnjih poslova Ukrajine Arsena Avakova, njemu preti pet godina zatvora.\nIako je bio zavijen u zastavu Australije, u pitanju je Ukrajinac, koji se za vreme nastupa Džamale, pobednice prošlogodišnjeg takmičenja, popeo na binu i skinuo pantalone.\nOn je od ranije poznat javnosti zbog svojih ispada na raznim manifestacijama širom sveta.\n„Odgovaram na zahteve ljudi zbog idiota koji je pokazao svoju zadnjicu pred 200 miliona gledalaca. Sedjuk je ukrajinski državljanin. Za vreme nastupa naše Džamale, odlučio je da sprovede u delo svoj hobi“, napisao je Avakov na Fejsbuku.\n„On je uhapšen zbog huliganizma, a zbog ponižavanja svoje zemlje će jedno vreme provesti u zatvoru“, ocenio je ukrajinski ministar.


Ambasador Švajcarske u Smederevu – Semendria\nAmbasador Švajcarske u Smederevu\n09. april 2013. DRUŠTVO – Smederevo je danas posetio ambasador Švajcarske Žan Danijel Ruh i tom prilikom je sa čelnicima Grada razgovarao o studijskoj poseti uticajne švajcarske delegacije visokog nivoa, koja je najavljena za 10. maj ove godine našem gradu.\nŠvajcarska delegacija, koja će počev od 9. maja nekoliko dana boraviti u Srbiji, drugog dana svog boravka, 10. maja posetiće Smederevo.\nDelegaciju čine švajcarski top menadžeri, predstavnici iz oblasti osiguranja, umetnosti, kulture, elektroprivrede, softvera, nekretnina, zdravstva, kao i proizvođači vina.\nGradonačelnica dr Jasna Avramović danas je izrazila zadovoljstvo što Grad Smederevo nastavlja već postojeću, dobru saradnju sa Švajcarskom abasadom, jer ona obiluje razmenom dobrih ideja i iskustava, koje se u našem gradu već primenjuju i poželela da ta saradnja još dugo potraje.\nŠvajcarskog ambasadora pozdravili su i Bojan Teofilović, zamenik gradonačelnika, zatim Branče Stojanović, predsednik Skupštine grada Smederevo, Suzana Spasojević narodni poslanik i Borko Janošević, direktor Regionalnog centra za razvoj zaposlenih u obrazovanju Smederevo, predstavljajući kapacitete našeg grada i potencijale koji bi bili interesantni za strane investitore.\n« Uspesi smederevskih fudbalskih petlića\nPucao u leđa radniku »