Alpinizam priznat kao nematerijalna kulturna baština čovečanstva UNESCO-a - Daljine.rs\nAlpinizam priznat kao nematerijalna kulturna baština čovečanstva UNESCO-a\nAlpinizam nije samo fizička aktivnost koja zahteva atletske vrline i tehničku stručnost. Definisati alpinizam nije ni jednostavno ni lako, pogotovo ako bismo pokušali da ga svedemo na želju da se istraže predeli i pejzaži od kojih zastaje dah, ili kao potragu za ličnim dostignućima. Sve ove karakteristike alpinizma upotpunjuje sklonost duha za ličnim angažmanom, osećajem samoodgovornosti, znanjem, ali i poštovanjem za njegovo prirodno igralište, kao i jakom solidarnošću sa drugima i društvenim vezama.\nZbog svega ovoga UNESCO je alpinizam priznao kao nematerijalnu kulturnu baštinu čovečanstva, navodeći da je “alpinizam veština penjanja po vrhovima i zidinama u visokim planinama, u svim godišnjim dobima, na kamenitim ili ledenim terenima”. Prema njihovoj definiciji alpinizma, on uključuje fizičke, tehničke i intelektualne sposobnosti, uz korišćenje odgovarajućih tehnika, opreme i vrlo specifičnih alata kao što su užad i dereze.\nAlpinizam je tradicionalna, fizička aktivnost koju odlikuje specifična kultura poznavanja planinskog okruženja, istorije ove aktivnosti i specifičnih veština. Znanje o promenljivim vremenskim uslovima i prirodnim opasnostima je za alpinizam takođe od suštinske važnosti.\nAlpinizam veština penjanja po vrhovima i zidinama u visokim planinama, u svim godišnjim dobima, na kamenitim ili ledenim terenima\nOn se zasniva i na estetskim aspektima: alpinisti teže elegantnim pokretima prilikom penjanja, razmišljanju o pejzažu i harmoniji s prirodnim okruženjem, i svima im je zajednička izuzetna posvećenost, o kojoj govori to koliko vode računa o tragovima koje ostavljaju iza sebe, ili to s koliko požrtvovanosti jedni drugima pružaju pomoć.\n10 “nemojte” za vaše prvo planinarenje\nDrugi suštinski deo alpinističkog načina razmišljanja je upravo taj osećaj timskog duha koji je predstavljen užetom koji povezuje alpiniste. Većina članova zajednice pripada alpinističkim klubovima i planinarskim društvima, uz pomoć kojih šire alpinističke aktivnosti širom sveta. Klubovi organizuju grupne izlete, šire praktične informacije i doprinose različitim publikacijama, delujući kao pokretačka snaga alpinističke kulture.\nNa UNESCO-voj listi svetske kulturne baštine, alpinizam se našao zahvaljujući naporima Francuske, Švajcarske i Italije, koje su 2009. godine počele sa lobiranjem da se alpinizam uvrsti na UNESCO-ovu listu ICH (Intangible Cultural Heritage). Alpski klubovi ovih zemalja su od 20. veka održavali česte bilateralne ili trilateralne sastanke na različitim nivoima.\nAlpinizam je tradicionalna, fizička praksa koju odlikuje specifična kultura poznavanja planinskog okruženja, istorije prakse i specifičnih veština\n11. decembra 2019. godine međuministarska Generalna skupština UNESKA u Bogoti proglasila je alpinizam umetnošću penjanja po vrhovima planina, uz suočavanje sa sopstvenim fizičkim, tehničkim i intelektualnim snagama. Alpinizam je tada definisan i kao umetnost izazivanja sopstvenih sposobnosti i stručnosti tokom procene o prirodnim, neveštačkim preprekama, što se odnosi i na procene i pretpostavke ocenjenih rizika. Alpinizam je umetnost samokontrole, samoodgovornosti i solidarnosti, koja podrazumeva poštovanje drugih ljudi i prirodnih lokaliteta.\nKoje su koristi od zaštite alpinizma?\nUNESCO-ovo priznanje alpinizma kao nematerijalne kulturne baštine, kako UIAA navodi, dovešće do postojanja preciznog opisa karakteristika alpinizma, koje su dogovorene nakon mnogih radnih sednica uključenih organizacija, kao međunarodno priznate reference.\nOvom odlukom su prepoznate specifične i izvanredne vrednosti alpinizma što će rezultirati dodatnim sredstvima za promociju aktivnosti i njenih vrednosti. Dalje, samim tim što je uspostavljana definicija alpinizma, ubuduće će biti izbegnuta zloupotreba termina “alpinizam”, a zainteresovane države će na osnovu sporazuma promovisati aktivnosti i održavati slobodu njenog upražnjavanja, kao i pristup planinarskim lokacijama.\nNacionalni park Tara se naplaćuje: ovo su cene boravka i aktivnosti na planini


Sporazum o primirju usaglašen sa Katarom i S. Arabijom - 22.02.2016, Sputnik Srbija\nSporazum o primirju usaglašen sa Katarom i S. Arabijom\nOdluke SAD i Rusije o Siriji usaglašavane su na bilateralnim pregovorima sa Katarom i Saudijskom Arabijom, rekao je novinarima Dmitrij Peskov, pres–sekretar... 22.02.2016, Sputnik Srbija\nvesti, saudijska arabija, katar, dmitrij peskov\nOdluke SAD i Rusije o Siriji usaglašavane su na bilateralnim pregovorima sa Katarom i Saudijskom Arabijom, rekao je novinarima Dmitrij Peskov, pres–sekretar predsednika Rusije Vladimira Putina.\n„O tim odlukama je razgovarano, one su razrađivane, usaglašavane na pomenutim bilateralnim pregovorima“, rekao je Peskov odgovarajući na pitanje novinara da li su odluke razmatrane tokom bilateralnih pregovora predsednika Rusije Vladimira Putina sa liderima Saudijske Arabije i Katara.\nPeskov je naveo da će Rusija nastaviti intenzivne kontakte sa svim zainteresovanim stranama, a pre svega sa zemljama regiona, radi razmene mišljenja i usaglašavanja stavova.\nPortparol ruskog predsednika je rekao da su Rusija i SAD obavile nekoliko zatvorenih krugova savetovanja o Siriji.\n„Te konsultacije nisu bile javne. Vođene su tokom poslednjih nekoliko dana, kao i prošle nedelje“, rekao je Peskov novinarima.\n„Sada je osnovni zadatak, koji su pred sebe stavile američka i ruska strana, da se zaustavi krvoproliće u Siriji, da se nastavi borba protiv terorizma i da se samim tim doprinese političkom rešavanju krize u toj zemlji“, dodao je Peskov.


Radio televizija Rožaje - Fudbaleri Ibra bolji od prvoligaša\nPetak, 12 Februar 2021 19:13\nFudbaleri Ibra bolji od prvoligaša\nU trećem kontrolnom meču fudbaleri Ibra pobijedili su prvoligaša ekipu Podgorice u Podgorici u njihovoj generalnoj probi pred start šampionata u Prvoj ligi koji počinje sledećeg vikenda.\nTreba napomenuti da su domaći trenutno četvrti na tabeli u Prvoj ligi pa ovaj meč itekako dobija na značaju iako se radi o prijateljskom duelu.\nU ovom meču nametnuli su se gosti iz Rožaja lepršavom igrom koja je krunisana u 20 minutu kada je asistenciju Damjanovića u gol pretvorio evro golom volejom Kopitovica. I nakon toga drugoligaš iz Rožaja je bio bolji rival pa navijači iz našeg grada sa puno optimizma čekaju početak drugoligaškog karavana i borbe za opstanak koja po vidjenom i iz ovih duela sad izgledaju kao realnost.\nDobra atmosfera predvođena direktorom Irfanom Husovićem sa svojim saradnicima, kvalitetan rad Trenera Durakovića i njegovih saradnika Kalića Dacića i Sutkovića uz neizmernu podršku lokalne uprave i predsjednika Opštine Rožaje Rahmana Husovića jasan su pokazatelj u kom smjeru plovi naš crno bijeli brod.\nRT(Piše: Ferid Kujević)


B. Bogosav , M.Brkić\n05.05.2018. 13:26 > 14:36\nTelo muškarca starog između 50 i 60 godina pronađeno je u kanalu Kalovita kod novog puta Zemun-Borča, saznaje "Blic".\n- Telo je pronađeno kod nadvožnjaka blizu puta Zemun-Borča, na kilometar od Pančevačkog puta.\nTelo je pronađeno u kanalu, za sada nije poznat identitet muškarca, niti oklonosti pod kojima je nastupila smrt.\nMesto gde je pronađeno telo muškarca\nPostoji sumnja da se muškarac utopio, međutim telo muškarca poslato je na obdukciju.\nKako javlja reporter "Blica" sa lica mesta, telo je pronađeno u malom kanalu, tačno ispod nadvožnjaka. U ovom delu naselja, u blizini kanala nema kuća, pa niko ne zna šta se dogodilo.\nTelo nesrećnog čoveka pronađeno je među šibljem i granama u kanalu. Njega je policija izvukla iz vode kanapom koji su uzeli iz obližnjeg stovarišta, prema rečima radnika.\nZemlja je i nakon što je obavljen uviđaj ostala vlažna na mestu gde je izvučeno telo, a ostalo je i lišće iz kanala kao i kanap sa kojim je telo izvučeno.\nKomšije koje žive na stotinak metara od mesta gde je izvučeno telo, kažu da nisu ništa čuli, niti znaju da li je neko iz ovog naselja nestao.\nPre dve godine, u susednom naselju, u kanalu u Crvenki pronađeno je telo mučki ubijene pevačice Jelene Marjanović. Njeno telo pronađeno je, takođe, u popodnevnim satima početkom aprila nakon što je noć pre njen muž Zoran Marjanović prijavio da je pevačica nestala dok je trčala nasipom, a on i njihova ćerka su je čekali.\nPotraga za Jelenom trajala je satima\nNakon gotovo godinu dana od ovog misterizonog zločina koji je potresao celu Srbiju, zbog ubistva Jelene Marjanović uhapšen je upravo njen suprug.\nJELENA NA KOLENIMA MOLILA ZA MILOST U optužnici opisani poslednji minuti života ubijene pevačice\nDVOGODIŠNJICU UBISTVA DOČEKAĆE U ZATVORU Marjanoviću ponovo produžen pritvor zbog ovih dokaza\nNEPOZNAT DETALJ IZ ISTRAGE Zašto je taksista strancu iznajmio "opel astru" da vozi po nasipu u vreme ubistva Jelene Marjanović\nOn se i dalje nalazi u pritvoru.\nMLADIĆ (21) POGINUO KOD SREMSKIH KARLOVACA Automobilom sleteo sa puta u kanal, od siline udarca ISPAO IZ VOZILA\nHOROR U VINČI Telo muškarca pronađeno u KANALU iza zgrade


PRESEK - Gradi se kuća Đure Jakšića - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nGradi se kuća Đure Jakšića\nBy foto:pressek Ponedeljak, 9. jul 2018.\nRušenjem kuće Đure Jakšića u Karađorđevoj ulici u Kragujevcu, počeli su radovi na izgradnji nove, koja će biti autentično mesto okupljanja umetničkih stvaralaca i kulturnih poslenika u gradu, ali i nova turistička lokacija, saopšteno je iz gradske uprave.\n- Kako bi oživeli duh vremena Đure Jakšića i kuću u kojoj je proveo nekoliko meseci tokom boravka u Kragujevcu, odlukom o budžetu grada Kragujevca još prošle godine planirali smo sredstva za izgradnju nove kuće. U okviru Programa regionalnog i ruralnog razvoja Regionalna agencija za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja je u ime grada Kragujevca sa Švajcarskom agencijom za razvoj potpisala Ugovor o izgradnji kuće Đure Jakšića, na osnovu kojeg će švajcarska agencija u ovom projektu učestvovati sa 35 %, a grad Kragujevac sa 65 % sredstava, kazao je Miljan Bjeletić, član Gradskog veća za kulturu.\nU skladu sa njegovim stvaralaštvom i karakterom, Bjeletić kaže da će kuća imati dva nivoa, podrumski, u kojem će biti promovisana šumadijska i kragujevačka vina, dok će gornji deo kuće biti namenjen za sadržaje kulturno umetničkog stvaralaštva. Mislim da ćemo ove dve celine jako dobro da upodobimo i sinhronizujemo i postanemo još vidljiviji na kulturnoj mapi države, a ne samo regiona.\nSagledavajući realne potrebe i želeći da unapredimo kulturni život u našem gradu, a uzimajući u obzir i naše potencijale vinskog turizma kroz promociju autentičnosti vinske regije, grad Kragujevac kao centar Šumadije, neće biti samo promoter kulture već i vinskog turizma.\nKultura treba da bude iznad politike, navodi Bjeletić, a kuća je srušena da bi se izgradila nova, pošto su nadležne službe i arhitekte rekli da kuća Đure Jakšića ne može da se renovira.\nKuća je ugrožavala bezbednost i iz tih razloga je ograđena pre sedam godina.\nOn podseća da se Zavod za zaštitu spomenika kulture čiji je osnivač grad Kragujevac u nekoliko navrata od 2000. godine obraćao nadležnim republičkim institucijama sa zahtevom da ona postane spomenik kulture, ali odgovor nadležnih institucija je da kuća nema ni arhitektonsku ni umetničku vrednost i da nije bilo dovoljno relevantnih i istorijskih činjenica na čijim osnovama bi se kuća proglasila spomenikom kulture.


imovina - Srpskainfo\nNekad označen kao narko-bos, danas je SLOBODAN i može da tuži državu za MILIONE EVRA\nDragoslav Kosmajac (66), koji je prije četiri godine označen kao najveći narko-diler, pravosnažno je oslobođen optužbi za nezakonitu uknjižbu zemljišta, a zbog neosnovanog pritvora, plaćanja kaucije, ali i privremenog oduzimanja imovine mogao bi da državni budžet olakša za stotine hiljada, a možda i milione evra.\n“DUGUJU NAM OKO 300.000 KM” Bivši radnici sa sudskom policijom pokušaće da plijene imovinu „Farmlanda“\nBivši radnici Govedarske farme „Farmland“ iz Nove Topole sutra će sa sudskom policijom ući u prostorije ovog preduzeća gdje će pokušati da zaplijene imovinu i tako naplate oko 300.000 KM koje im firma duguje, a za koje imaju pravosnažne presude, navodi portal “Capital”.\nCrkvama u Srbiji vraćeno 90 odsto imovine\nCrkvama u Srbiji vraćeno je 90 odsto imovine, od čega je 58.083 hektara zemljišta i 91.000 metara kvadratnih objekata, piše “Politika” pozivajući se na podatke Agencije za restituciju.\nProblemi sa imovinom u Brčkom: Prazni i zapušteni poslovni prostori narušavaju izgled grada\nDesetak poslovnih prostora u vlasništvu Brčko distrikta u užem dijelu grada godinama je prazno, u veoma lošem su stanju i poprilično narušavaju izgled grada.\nMILIONERI NA KANDIDATSKIM LISTAMA Zavirite u imovinske kartone narodnih tribuna i njihovih porodica (FOTO)\nNovinari CIN-a su gotovo godinu dana istraživali imovinu 121 političara u BiH. Među njima je i deset kandidata na predstojećim opštim izborima koji se izdvajaju po vrijednosti imovine. Oni i njihove porodice posjeduju nekretnine, ušteđevinu i firme vrijedne desetine miliona maraka.\nHrvatska od Srbije traži MILIJARDE DOLARA: Šta bivše republike mogu da dobiju od imovine JNA\nPregovore o podjeli pokretne imovine nekadašnje JNA pokrenula je Srbija jer je u mnogo čemu nasljednica Jugoslavije, ali i zbog toga što joj ovo neriješeno pitanje može biti kočnica na evropskom putu.\nPODJELA VOJNE IMOVINE SFRJ Jerinić: Priče o milijardama maraka su nagađanja\nZamjenik ministra odbrane BiH Boris Jerinić potvrdio je za Srpskainfo da će 13. septembra u Beogradu predvoditi delegaciju BiH na sastanku o podjeli vojne imovine nekadašnje JNA.\nMilišić: Formirati fond za pravičnu nadoknadu uništene imovine tokom rata\nPredsjednik Asocijacije udruženja raseljenih lica, povratnika i izbjeglica u Republici Srpskoj Vojislav Milišić smatra da je jedino formiranjem fonda za pravičnu nadoknadu ratom uništene imovine moguće staviti tačku na izbjegličko pitanje u BiH.\nVILE, LIMUZINE, POSLOVNI PROSTORI Vrijednost imovine NAJPOZNATIJIH POLITIČARA u Srpskoj dostigla VRTOGLAVE CIFRE\nZajednička osobina poznatih političara u Republici Srpskoj jeste da nisu siromašni, a njihova imovina iznosi od nekoliko desetina do čak nekoliko miliona maraka.\nHAOS U ZEMLJIŠNIM KNJIGAMA Porez na imovinu plaćaju samo DOBROVOLJCI\nŠest godina nakon primjene Zakona o porezu na nepokretnosti ovaj namet plaćaju samo oni koji su dobrovoljno prijavili imovinu.\nGRADSKA IMOVINA NA PRODAJU Hala u Ramićima vrijedna skoro SEDAM MILIONA KM\nGrad Banjaluka prodaje proizvodnu halu sa pripadajućim zemljištem i elektro-mašinskom opremom u Poslovnoj zoni „Ramići“. Površina objekta je 30.413 m2, a ukupna površina građevinske parcele je 50.877 metara kvadratnih.\nIDETE NA ODMOR Evo savjeta kako da zaštitite imovinu dok niste kod kuće\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske apelovalo je na građane da tokom sezone godišnjih odmora na adekvatan način zaštite svoju imovinu.\nGrubeša: BiH ne ostaje bez imovine u Hrvatskoj\nMinistar pravde Bosne i Hercegovine Josip Grubeša je nakon sjednice Savjeta ministara BiH danas u Sarajevu izjavio novinarima da je Informacija o aktivnostima u vezi sa zaštitom imovine i prava BiH u Republici Hrvatskoj bila na dnevnom redu Savjeta ministara.\nTitova rezidencija u Njujorku prodata za 12 miliona dolara, BiH pripalo 1,3\nDržave sukcesori bivše SFRJ potpisale su u Njujorku ugovor o zajedničkoj prodaji rezidencijalnog stana bivše SFRJ na adresi 730 Park Aveniji za ukupno 12 miliona američkih dolara.\nGrubeša o imovini BiH u Hrvatskoj: Trebali bi napraviti diplomatsku ofanzivu prema susjedima i tražiti veći broj sastanaka\nMinistar pravde BiH Josip Grubeša, komentarišući vrlo mogući gubitak imovine BiH u Hrvatskoj rekao je kako je BiH trebala voditi više računa o svojoj imovini.\nHrvatska namjerava da PRODA imovinu BiH VRIJEDNU 10 milijardi maraka\nBosna i Hercegovina mogla bi da ostane bez imovine u Hrvatskoj, koja se procjenjuje na oko 10 milijardi maraka, među kojom su vrijedni hoteli i odmarališta koja su nekada gradile velike kompanije.\nVidaković: Srbi u FBiH strahuju za imovinu\nPoslanik SNSD-a u Narodnoj skupštini RS Marko Vidaković izjavio je da je već duže vremena među srpskim stanovništvom koje ima imovinu u Federaciji BiH prisutan strah da će doći do različitih zloupotreba prilikom uspostavljanja novih zemljišnih knjiga u tom entitetu.\npočetna 2 godine\nOd milionskih nekretnina Srpskoj pripale mrvice\nSpisak imovine u inostranstvu koja je odlukom Vlade prenesena na Republilku Srpsku veoma je kratak.


Espiro Magic Style dečija kišobran kolica cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEspiro Magic Style dečija kišobran kolica cene\nTrenutno nemamo slike za Espiro Magic Style dečija kišobran kolica\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Espiro Magic Style dečija kišobran kolica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Espiro Magic Style dečija kišobran kolica na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kišobran kolica cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Espiro Kišobran kolica, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Espiro Magic Style dečija kišobran kolica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Espiro Magic Style dečija kišobran kolica. Pre kupovine, podatke za Espiro Magic Style dečija kišobran kolica proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Otvoren poziv za ToT za javno zastupanje\nPoštovani/e, TACSO Resursni centar Građanskih inicijativa (TACSO RC GI) uz podršku TACSO kancelarije u Srbiji pokreće Program obuke nove generacije trenera/ica za javno zastupanje. Osnovni cilj je jačanje kapaciteta civilnog društva za procese javnog zastupanja kako pojedinačnih organizacija tako i mreža, kako bi u potpunosti ostvarili...\nOtvoren poziv za ToT za strateško planiranje\nPoštovani/e, TACSO Resursni centar Građanskih inicijativa (TACSO RC GI) uz podršku TACSO kancelarije u Srbiji pokreće Program obuke nove generacije trenera/ica za proces strateškog planiranja u organizacijama civilnog društva. Osnovni cilj je jačanje civilnog društva kroz doprinos procesima strateškog planiranja pojedinačnih organizacija i mreža organizacija civilnog...\nTACSO Resursni centar Građanskih inicijativa – pregled prošlonedeljnih aktivnosti\nEksperti i ekspertkinje TACSO Resursnog centra Građanskih inicijativa su protekle nedelje bili širom Srbije u misiji jačanja kapaciteta različitih organizacija civilnog društva, pokrivajući različite teme od značaja za civilni sektor. U Vršcu, 31.januara, u okviru trodnevnog treninga za jačanje kapaciteta organizacija članica Krovne Organizacije Mladih Srbije...\nPitamo lokalce – da li znate gde se troši novac iz sredstava EU?\nKažu da je svaki građanin/ka Srbije najbolji sportski komentator i selektor reprezentacije, da bi svi bili bolji političari/ pravnici/ ekonomisti od onih koje slušaju. Da nijedno okupljanje ne prođe bez diskusije o aktuelnim problemima u društvu. A gde je tu korupcija? Tačno u podne, na centralnim trgovima,...\nKako se piše predlog projekata – održan trening u Priboju\nPriboj, 24-25,janaur, 2016,godine - Eksperti TACSO Resursnog centra Građanskih inicijativa održali su dvodnevni trening na temu pisanja predloga projekata predstavnicima OSI organizacija iz opština Priboj i Nova Varoš. Treningu je prisustvovalo 12 predstavnika iz različitih organizacija iz ovih opština koji su imali prilike da dobiju osnovna...\nNapad na Kuću ljudskih prava u Beogradu\nBeograd, 22.01.2016. - Nepoznati napadači razbili su izloge Kuće ljudskih prava i demokratije u Beogradu u toku noći između 21. i 22. januara. Policija je izvršila uviđaj i očekujemo hitnu reakciju kako bi se napadači pronašli i odgovarajuće kaznili. Kuća ljudskih prava podseća javnost u Srbiji...\nOtvoreno pismo Građanskih inicijativa poslanicima Skupštine Republike Srbije\nBeograd, 21/01/2016.godine Otvoreno pismo narodnim poslanicima Skupštine Republike Srbije Poštovani narodni poslanici, Pozivamo vas da ne usvojite Predlog autentičnog tumačenja odredaba člana 11 st. 4, 5. i 6. Zakona o elektronskim medijima koji je Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo dostavio predsednici Narodne skupštine 21. decembra 2015. godine....\nJavni poziv organizacijama osoba sa invaliditetom – Sesija tehničke podrške TACSO Resursni centar Građanskih inicijativa\nSesija tehničke podrške Priboj 25.januar 2015. godine TACSO Resursni centar Građanskih inicijativa raspisuje poziv za sesiju tehničke podrške organizacijama osoba sa invaliditetom iz opština: Priboj, Prijepolje, Nova Varoš i Novi Pazar. Sesija ima za cilj podizanje kapaciteta organizacija iz navedenih opština u oblasti pisanja predloga projekata. Obuka će biti održana...\nTransparentno finansiranje u Srbiji – analize i preporuke\nU okviru napora za jačanje kapaciteta za monitoring i zagovaranje u oblastima od značaja za rad civilnog društva, predviđenim Matricom za praćenje podsticajnog okruženja i Smernicama EU za podršku civilnom društvu i zemljama proširenja 2014-2020., Balkanska mreža za razvoj civilnog društva (BCSDN) i Građanske inicijative podržale su...\nKonsultacije za novi ciklus IPA 2: Podrška civilnom društvu i medijima\nRegionalna TACSO kancelarija poziva organizacije civilnog društva da do petka, 15. januara 2016. pošalju svoje komentare i sugestije kako bi se doprinelo procesu programiranja sredstava kroz IPA 2 za program Podrška civilnom društvu i medijima za period 2016-2017 godinu, a koje sprovodi Generalni direktorat za politiku susedstva...


FUDBAL, OD PRIMERE DO APERTURE 10/09/2016\nKAKO DA GA NE VOLITE: Baloteli delio poklone novim saigračima u Nici\nMaro Baloteli je poslednjeg dana prelaznog roka postao član Nice. “Loš” momak evropskog fudbala se veoma brzo uklopio u svoju novu ekipu. Kako prenosi ‘Gazzeta dello Sport’ italijanski napadač je nove saigrače obradovao poklonima u…\nPREMIŠLJAO SE: Matić hteo da ode iz Čelsija\nFudbaler Čelsija Nemanja Matić rekao je da je razmišljao o odlasku iz londonskog kluba po dolasku N’Golo Kantea iz Lestera, preneli su britanski mediji. Matić je bio jedan od ključnih igrača u osvajanju titule u…\nSIMEONE ZADOVOLJAN: Pojedinci nas čine boljim, ali iznad svega mi smo tim\nTrener Atletika Dijego Simeone rekao je posle prve pobede njegovog tima u ovoj sezoni Primere da su ovog puta “golovi ulazili”, dok se napadač Madriđana Antoan Grizman izvinio zbog ranijih komentara o ispadanju iz lige….\nFUDBAL, OD PRIMERE DO APERTURE 09/09/2016\nBAVARCI JEDVA SLOMILI ŠALKE: Bajern sa dva gola u poslednjih deset minuta stigao do važne pobede (VIDEO)\nFudbaleri Bajerna upisali su pobedu na gostovanju u derbi meču drugog kola Bundes lige protiv Šalkea. Posle prvog poluvremena nije bilo golova, domaći tim je u potpunosti parirao favorizovanom rivalu. Najbolju priliku u prvih 45 minuta…\nENRIKE: Biće Real i Atletiko ozbiljni rivali, uprkos kazni koju su dobili\nTrener fudbalera Barselone Luis Enrike rekao je da će madridski klubovi Real i Atletiko biti ozbiljni rivali uprkos njihovoj zabrani dovođenja igrača do januara 2018. godine. Komisija za žalbe Međunarodne fudbalske federacije (Fifa) odbila je…\nFUDBAL, SUPER LIGA 09/09/2016\nBOŽOVIĆ: Ako ne pobedimo Bačku, biće katastrofa\nTrener Crvene zvezde Miodrag Božović izjavio je danas da bi sve osim pobede njegovih fudbalera nad Bačkom sutra bila “katastrofa”, i dodao da je njegov tim u reprezentativnoj pauzi počeo da “radi kako treba”. “Igramo…\nNUDILI MU SVE, ALI DŽABA: Nejmar odbio da pređe u PSŽ i postane najplaćeniji fudbaler na svetu\nBrazilski fudbaler Nejmar odbio je ponudu Pari Sen Žermena od rekordnih 190 miliona evra jer je odlučio da ostane u Barseloni i produži ugovor. Nejmarov menadžer Vagner Ribeiro otkrio je da je njegov klijent u…\nNIKOLIĆ: Skupština ne utiče na ekipu, razmišljamo samo o sportskim stvarima\nTrener fudbalera Partizana Marko Nikolić rekao je danas da izbori za novog predsednika crno-belih ne utiču na ekipu i da veruje da će osvojiti tri boda na gostovanju u Čačku protiv Borca. “Tokom pauze imao…\nFUDBAL, ORLOVI 09/09/2016\nPAUNOVIĆ: Vidljive promene u FSS, uvek ću biti uz reprezentaciju\nNekadašnji selektor omladinske fudbalske reprezentacije Srbije Veljko Paunović rekao je danas da su vidljive promene u Fudbalskom savezu i dodao da je evidentno da se radi s velikom željom da se ostvare dobri rezultati u…\nFUDBAL, LIGA ŠAMPIONA 09/09/2016\nSANKCIJE: UEFA kaznila Rostov pred debi u Ligi šampiona\nDisciplinska komisija Evropske fudbalske unije kaznila je ruski Rostov zatvaranjem dela tribina za debitantsku utakmicu na domaćem terenu u Ligi šampiona zbog rasističkog ponašanja navijača na meču protiv Ajaksa. Kako se navodi u saopštenju, ruski…\n« 1 … 389 390 391 … 445 »


Dan online - Regioni: Vodopad i Bihor–grad približiti svijetu - 2021-04-10\nRegioni MJEŠTANI SKAKAVCA TRAŽE OD VLADE DA VALORIZUJE PRIRODNE I ISTORIJSKE VRIJEDNOSTI NJIHOVOG KRAJA\nVodopad „Skakavc” - Foto: D.J. Vodopad i Bihor–grad približiti svijetu Mještani insistiraju da se inicira izrada projekata na osnovu kojeg bi se pristupilo valorizaciji vodopada „Skakavac“, kao i utvrđenja „Bihor–grad“\nMještani sela Skakavac i predstavnici NVO „Gradina” predočili su Vladi Crne Gore da bi trebalo što prije pristupiti adekvatnoj promociji prirodnih, turističkih i istorijskih vrijednosti ovog mjesta. Insistirali su da se inicira izrada projekata na osnovu kojeg bi se pristupilo valorizaciji vodopada „Skakavac”, kao i utvrđenja „Bihor–grad”.\n– I pored brojnih najava, nadležne institucije još uvijek nijesu preduzele odgovarajuće mjere u cilju pune valorizacije vrijednosti koje se nalaze na području našeg sela. Radi se o izuzetnim potencijalima koji se, zbog sveukupne ponude Berana, moraju što prije približiti poklonicima turizma, ali i naučnicima čiji se radovi temelje na odgovarajućim i autentičnim činjenicama. Zato od aktuelne vlade i resornih ministarstava zahtijevamo da pošalju svoje stručne ekipe kako bi se uvjerile u ono čime ovaj kraj raspolaže i kako bi inicirale da se kapaciteti o kojima je riječ stave u funkciju sveukupnog razvoja Berana – naveo je Miki Tmušić u ime NVO „Gradina”.\nMještani su podsjetili da se vodopada „Skakavac” nalazi iznad istoimenog mjesta, te da nastaje od bistre vode koja dopire iz obližnjih pećina i koja se dalje niz sigu i stijene sliva prema selu i uliva se u Lim. Ističu da ne mogu da shvate da nije ništa urađeno kako bi se ovaj lokalitet, koji odiše fascinantnom ljepotom, približio poklonicima turizma.\n– Vodopad „Skakavac” je biser prirode. Međutim, i pored toga, ima dosta ljudi iz Crne Gore i sa područja naše opštine koji uopšte nijesu čuli za njega. To znači da je krajnje vrijeme da oni koji su zaduženi za razvoj turizma na sjeveru Crne Gore učine nešto da se vodopad „Skakavac” uknjiži u turističke mape kao lokalitet od izuzetne važnosti – ističu mještani.\nIznad Skakavca se prostire i brdo Gradina na kom se nalaze ostaci starog utvrđenja zvanog „Bihor–grad”. Mještani navode da se radi o još uvijek nedovoljno istraženom lokalitetu koje predstavlja pravi arheološki dragulj. Naglašavaju da na to ukazuju i brojni zapisi koji svjedoče da je u pitanju naseobina koja je imala značajnu istorijsku ulogu.\n– Ovo mjesto je praktično sakriveno od očiju javnosti, jer su bedemi starog grada obrasli šibljem, bez ikakvog obilježja koje bi ukazivalo da se tu nekada nalazila važna naseobina. Zato je neophodno da se urade valjani projekti u cilju pune valorizacije utvrđenja Bihor–grad, jer je to od izuzetnog značaja ne samo za naše selo, nego i za čitavi sjever Crne Gore – naveli su mještani Skakavca.\nSpremni da sami istražuju Gradinu\nBihor–grad se prvi put pominje 1450. godine u dokumentu iz Dubrovačkog arhiva. Zapisi govore da je pod osmanlijsku vlast pao 1455. godine i da je pod turskom vlašću bio sve do oslobodilačkih ratova 1912. godine, kada je napušten. Radnici Polimskog muzeja su 2009. godine sprovodili određena istraživanja u dijelu ostataka Bihor–grada, ali od tada se nije preduzimalo ništa u cilju valorizacije ovog lokalliteta\n– Mi smo ranijih godina od nadležnih tražili da se krene sa istraživanjima Gradine kako bi se utvrdila stvarna istina o postanku Bihor–grada. Međutim, od toga nije bilo ništa, tako da smo spremni da sami krenemo da ovo bajkovito mjesto otrgnemo iz tame zaborava – kaže Miki Tmušić.


Investicije - Teletrade\n«Investicije» — ulaganje kapitala sa ciljem ostvarivanja profita i očuvanja ličnih sredstava (zaštita od inflacije).\nSavremeni svet nudi mnogo različitih mogućnosti za investiranje. Iako je svaki vid investicija isti po svom cilju, a to je profit, razlike su u njegovoj visini: da li želimo samo da pokrijemo inflaciju ili nas zanimaju znatno više stope profita. Pri tome, obično je na snazi pravilo koje kaže: Što veći profit, utoliko je veći rizik.\nIzbor je na vama: da li želite da rizikujete, da za kratko vreme ostvarite veliku zaradu, ili želite da vodite konzervativnu investicionu politiku i zarađujete manje količine novca, ali na duže staze. Kako biste izabrali odgovarajući tip investicije, potrebno je da sprovedete analizu u kojoj ćete uporediti sopstvene ambicije i mogućnosti kojima raspolažete. Na taj način ćete odabrati onaj vid investicije koji vam najviše odgovara.\n«Sinhronizovana trgovina» pruža mogućnost saradnje između investitora i trejdera. Investitori u njoj vide priliku za uvećanjem svog kapitala, koristeći trgovinske operacije iskusnih trejdera, dok trejderi mogu da uvećaju svoju zaradu – uzimanjem provizije na ime prenosa svojih naredbi za trgovanje na račun investitora. Dakle, proces automatskog kopiranja trgovinskih naredbi u okviru projekta «Sinhronizovana trgovina» obezbeđuje da zarađuju i jedni i drugi.\nZa investitore je važno da njihova lična sredstva na trgovinskom računu ostaju pod njihovom potpunom kontrolom. Investitor može da u svakom trenutku prekine dalju saradnju sa izabranim trejderom, može korigovati njegove naloge ili ih kombinovati sa sopstvenim strategijama. Sinhronizovana trgovina omogućava investitoru da uči, analizira trgovinske operacije profesionalnih trejdera, da napreduje i ukoliko to želi i sam postane profesionalni trejder.\nPouzdanost projekta «Sinhronizovana trgovina» se meri rejtingom trejdera. Visoka pozicija trejdera na takozvanoj rang listi znači da izabrani trejder dugotrajno i stabilno trguje i da je njegova trgovina profitabilna i pouzdana. Samim tim on postaje zanimljiv većem broju invesitora koji žele da povežu svoj trgovinski račun sa njegovim i na taj način uvećava svoju proviziju. Rad trejdera se ocenjuje i ažurira na dnevnom nivou, tako da su investitoru uvek dostupni precizni podaci o rangiranju trejdera, na osnovu kojih on može izabrati trejdera koji mu najviše odgovara.\nSinhronizovana trgovina je idealna za one koji ne poseduju specijalna znanja iz oblasti finansija i koji nemaju iskustva u trgovini na međunarodnom finansijskom tržištu. Vreme koje je potrebno za poslove upravljanja sopstvenim kapitalom pri automatskom kopiranju trgovinskih operacija je svedeno na minimum.\n«Berza trejdera» — to je međunarodni projekat koji objedinjuje nezavisne trejdere i investitore pojedince, kako domaće tako i strane. U pitanju platforma na kojoj se vrši rangiranje velikog broja trejdera i omogućuje oštra konkurencija između trejdera koja postaje generator što kvalitetnije usluge upravljanja kapitalom. Berza trejdera omogućava investitorima da nađu najbolje trejdere kako bi ostvarili pasivni prihod.\nto je međunarodni projekat koji objedinjuje nezavisne trejdere i investitore pojedince, kako domaće tako i strane. U pitanju platforma na kojoj se vrši rangiranje velikog broja trejdera i omogućuje oštra konkurencija između trejdera koja postaje generator što kvalitetnije usluge upravljanja kapitalom. Berza trejdera omogućava investitorima da nađu najbolje trejdere kako bi ostvarili pasivni prihod.\nProjekat je namenjen vrhunskim trejderima koji imaju visoko tehničko ili ekonomsko obrazovanje, sopstvenu strategiju trgovanja koja je razrađena i višestruko proverena u praksi, zatim poseduju isksutvo u upravljanju aktivom, imaju visok nivo odgovornosti i detaljno poznaju finansijsko tržište.\nNakon što na osnovu analize dostupnih podataka o performansama pojedinačnih trejdera investitor odabere odgovarajućeg ili više njih, sledi potpisivanje Ugovora o saradnji. Zatim investitor otvara trgovinski račun i omogućava trejderu da kopira svoje naloge. Visina provizije koja sleduje trejderu definiše se pomenutim ugovorom o saradnji.\nJedna od posebnih karakteristika «Berze trejdera» jeste uloga Stop Out – koja omogućava investitoru da limitira sredstva na računu koja se ne smeju potrošiti, odnosno da blokira dalje kopiranje ukoliko iznos sredstava na računu padne na unapred definisani nivo. Investitor nije ograničen u pogledu broja trejdera sa kojima želi da istovremeno sarađuje, uz uslov da za svakog od njih otvori poseban trgovinski račun.


Pojmovi | Energija\nbiodizel je tečno bio gorivo, proizvedeno iz poljoprivrednih kultura, kao obnovljivih resursa, koje u potpunosti može da zameni fosilno gorivo u motorima sa unutrašnjim sagorevanjem. Biodizel se dobija iz biljnih ulja (soje, uljane repice, suncokreta, palme), kao i iz otpadnih ulja i masti, procesom trans- esterifikacije, uz prisustvo katalizatora. Može se koristiti nezavisno ili u mešavini sa dizelom dobijenim rafinacijom sirove nafte i to u bilo kom odnosu. U zavisnosti od udela biogoriva u mešavini, biodizeli se nazivaju B100 (čist, 100% biodizel), B5 (5% biodizel i 95% fosilni dizel), B20 (20% biodizel i 80% fosilni dizel), itd. Primena biodizela, u poređenju sa fosilnim dizelom, obezbeđuje u smislu zaštite životne sredine smanjenje efekta staklene bašte, kao i redukovanu emisiju sumpornih oksida, suspendovanih čestica i ugljenmonoksida. Kvantifikacija ovih efekata na životnu sredinu vrši se popularnim pristupom «Well-to-Wheel» (WTW), gde se vrši merenje neto emisije tokom celokupnog lanca proizvodnje potrošnje.\nBalansiranje sistema Proces kojim se, upravljanjem ponudama za smanjenje ili povećanje proizvodnje i potrošnje u realnom vremenu, postiže sledeći cilj:\n1. održava balans između proizvodnje i potrošnje u realnom vremenu,\n2. rešava problem zagušenja u prenosnoj mreži i\n3. održava potreban nivo regulacione rezerve.\nBalansna grupa Grupa sastavljena od određenog broja učesnika na tržištu električne energije (subjekti poravnanja), s pripadajućim primopredajnim mestima, koji se udružuju radi zajedničkog obračuna odstupanja,\nBalansni mehanizam Skup pravila i procedura kojima se uređuje ukupan proces balansiranja, obračuna i poravnanja odstupanja.\nBalansni obračun Skup pravila i procedura u kojima učestvuju Operator tržišta, Operator prenosne mreže, Operator distributivne mreže i nosioci balansne odgovornosti, odnosno balansno odgovorni subjekti, a koji za krajnji cilj ima obračun količinskog odstupanja, finansijski obračun i poravnanje.\nBalansno odgovorni subjekt i Nosilac balansne odgovornosti balansne grupe Balansno odgovorni subjekt je svaki učesnik na tržištu električne energije, koji kao nosilac sopstvene balansne odgovornosti, preuzima finansijsku odgovornost, a Nosilac balansne odgovornosti balansne grupe preuzima finansijsku odgovornost za sopstveno balansno odstupanje i balansno odstupanje članova svoje balansne grupe subjekata poravnanja.\nBalansno tržište Dobrovoljno kratkoročno tržište gde učesnici na tržištu mogu dostaviti ponude za povećanje/smanjenje proizvodnje i potrošnje (u MW) Operatoru prenosne mreže za balansiranje sistema. Ovo tržište formira balansnu cijenu za poravnanje odstupanja.\nBazna snaga Vrednost okvirnog voznog reda regulacionih proizvodnih jedinica, koje učestvuju u sekundarnoj regulaciji.\nBilateralni ugovor Kupoprodajni ugovor o prodaji i kupovini električne energije koji neposredno zaključuju učesnici na tržištu električne energije (ugovorne strane), kojim je uređen njihov kupoprodajni odnos.\nderegulacija Deregulacija predstavlja program ekonomske politike kojim se smanjuju državna ograničenja, odnosno kontrolne mere, a za cilj ima podsticanje konkurentske borbe u privrednoj grani, odnosno na tržištu. Pitanje deregulacije u velikoj meri obeležilo je transformaciju bivših socijalističkih zemalja u efikasnije, kapitalističke privrede. Komunikacije i transport, tradicionalno regulisane privredne grane, u zapadnim ekonomijama deregulisane su u poslednjoj deceniji. To je za rezultat imalo jačanje konkurencije, rast inovativnosti i učestaliju integraciju između slabijih učesnika na tržištu. Deregulacija na finansijskim tržištima usmerena je na ublažavanje uticaja države i jačanje konkurentske borbe između raznih oblika finansijskih institucija povezanih delovanjem tržišta kapitala.\ndistribucija električne energije prenošenje električne energije preko distributivnog sistema radi isporuke energije kupcima, osim snabdevanja;\ndistributer energetski subjekt koji obavlja delatnost distribucije električne energije;\ndistributivni elektroenergetski sistem (DEES) funkcionalna celina koju čine niskonaponska mreža, srednjenaponska mreža i deo 110kV mreže, kao i drugi energetski objekti, telekomunikacioni sistem, informacioni sistem i druga infrastruktura neophodna za funkcionisanje distributivnog sistema;\nEIC kod Međunarodno propisana identifikaciona oznaka za energetske subjekte i učesnike na tržištu električne energije.\nelektroenergetski objekti korisnika vodovi, transformatorske stanice, razvodna postrojenja, instalacije, zaštitni i merni uređaji i drugi uređaji koji su osnovna sredstva korisnika čiji je objekt priključen na distributivni sistem;\nenergetska dozvola – dozvola za izgradnju energetskih objekata\nenergetska efikasnost prestavlja nastojanje izbegavanje (smanjenje) gubitaka energije bez narušavanja komfora, standarda života ili ekonomske aktivnosti i može se realizovati kako u oblasti proizvodnje tako i potrošnje energije\nenergetski subjekt pravno lice, odnosno preduzetnik, koje je upisano u registar za obavljanje jedne ili više energetskih delatnosti\nGubici električne energije Pod gubicima električne energije se podrazumijevaju tehnički i komercijalni gubici u prenosnim i distributivnim mrežama.\nInterkonektor Interkonektor označava opremu koja se koristi za povezivanje elektroenergetskih sistema.\ninterna mreža korisnika skup električnih vodova, instalacija i uređaja unutar objekta proizvođača priključenog na distributivni sistem, koji služi za napajanje sopstvene potrošnje male elektrane;\nisključenje radnja koju preduzima distributer radi odvajanja postrojenja i instalacija korisnika od distributivne mreže;\nispad kvarom uslovljen prelaz nekog dela distributivnog sistema iz pogonskog stanja u stanje kada ne može da obavlja svoje funkcije;\nisporuka predaja energije iz objekata jednog energetskog subjekta u objekat drugog energetskog subjekta ili kupca\nJavni snabdevač Snabdevač koji ima odgovornost za snabdevanje električnom energijom nekvalifikovanih kupaca (domaćinstva) i svih malih i nezaštićenih kvalifikovanih kupaca, koji iz bilo kog razloga ne žele da biraju drugog snabdevača.\nKonkurentno tržište Mesto gdje je kupoprodaja električne energije determinisana skupom ugovora, pravila o poslovanju i drugih srodnih akata o kupoprodaji električne energije definisanih Tržišnim pravilima.\nkorisnik distributivnog sistema fizičko ili pravno lice (proizvođač ili kupac) čiji je objekt priključen na distributivni sistem;\nkupac električne energije pravno ili fizičko lice koje kupuje električnu energiju;\nKvalifikovani (povlašćeni) proizvođač Proizvođač koji u pojedinom (određenom) proizvodnom objektu proizvodi električnu i toplotnu energiju, ili koji iskorištava otpad ili obnovljive izvore energije za proizvodnju električne energije na ekonomski primjeren način, koji je usklađen sa zaštitom životne sredine\nKvalifikovani kupac – direktni potrošač Kupac koji preuzima sopstvenu balansnu odgovornost.\nkvalifikovani kupac – kupac koji kupuje energiju za sopstvene potrebe i koji može slobodno izabrati svog snabdevača energije\nLicenca dozvola za obavljanje energetske delatnosti;\nMargina sigurnosti Deo prenosnog kapaciteta koji nije predmet aukcije i pokriva:\n1. neplanirana odstupanja stvarnih tokova snage zbog djelovanja frekventne regulacije opterećenja,\n2. havarijske razmjene električne energije sa drugim sistemima zbog neočekivane neizbalansiranosti sistema u realnom vremenu i\n3. netačnosti i nepreciznosti u prikupljanju podataka i očitavanju mjerenja.\nMerenje Način upotrebe uređaja koji mjere i registruju količinu i smjer električne energije u vremenu.\nMerni period Vremenski period za koji se meri potrošnja električne energije potrošača koji nisu opremljeni mernim uređajima za satnu registraciju potrošnje.\nmerni uređaj mesto predaje energije i mesto razgraničenja odgovornosti za predatu energiju između energetskih subjekata međusobno, odnosno između energetskog subjekta i kupca energije;\nMesto isporuke (predaje ili preuzimanja) električne energije mesto na kome se električna energija isporučuje, a korisnik je preuzima;\nMerno mesto mesto na kome se meri preuzeta električna energija i snaga;\nNaknada za uslugu Novčani iznos koji korisnik plaća Operatoru tržišta za pruženu uslugu\nNesatno mereni potrošač Potrošač koji nema satno merenje. Kod nesatno merenog potrošača je neophodno utvrditi profil potrošnje, ili na drugi način procijeniti njegovu satnu potrošnju.\nObnovljivi izvori energije izvori energije koji se nalaze u prirodi i obnavljaju se u celosti ili delimično, posebno energija vodotokova, vetra, neakumulirana sunčeva energija, biomasa, geotermalna energija i dr\nObračunski interval Satni period u kojem se utvrđuju odstupanja predaje/prijema električne energije od voznih redova.\nOdgovorni energetski subjekt Licencirani subjekt koji obavlja određenu elektroenergetsku djelatnost, a direktno je uključen u pojedine ili sve aktivnosti na tržištu električne energije (Operator tržišta, Operator prenosne mreže, Operator distributivne mreže i Operator prenosa električne energije).\nodrživi razvoj predstavlja težnju da se STVORI BOLjI SVET ravnotežom socijalne, ekonomske i faktorima zaštite životne sredine. Harmoničan odnos ekologije i privrede uslov je da se prirodno bogatstvo naše planete sačuva i za buduće generacije.\nOdstupanje snage razmjene Manjak snage (negativna vrijednost) ili višak snage (pozitivna vrijednost) u regulacionoj oblasti/bloku sinhrone oblasti, obično mjereno na granicama oblasti, u odnosu na regulacioni program.\nOperator distributivne mreže Operator distributivne mreže je energetski subjekt, koji u okviru Operatora distribucije i jedinstvene licence za dvije djelatnosti, upravlja distributivnom mrežom.\noperator distributivnog sistema (ODS) energetski subjekt koji obavlja delatnost upravljanja distributivnim sistemom i koji obezbeđuje sistemske usluge;\nOperator prenosa Energetski subjekt, pravno ili funkcionalno razdvojen i odgovoran je za korišćenje, pouzdanost, upravljanje, održavanje, i razvoj prenosne mreže, dispečing, usklađivanje proizvodnje i potrošnje, rezerve i vremensko usklađivanje ponude i tražnje. Operator prenosa je imalac licence za prenos električne energije i licence za operatora prenosne mreže.\noperator prenosnog sistema (OPS) energetski subjekt koji obavlja delatnost upravljanja prenosnim sistemom i koji obezbeđuje sistemske usluge\noperator sistema energetski subjekt koji obavlja delatnost upravljanja prenosnim, transportnim ili distributivnim sistemom, odnosno delatnost upravljanja skladištem prirodnog gasa i koji obezbeđuje sistemske usluge\nOperator tržišta Energetski subjekt pravno ili funkcionalno razdvojen, koji je u skladu sa Zakonom i Licencom, ovlašćen za organizovanje i administriranje trgovanja električnom energijom na tržištu električne energije.\noperator tržišta energije energetski subjekt koji obavlja poslove organizovanja i upravljanja tržištem energije\nOtvoreni ugovor Ugovor o kupoprodaji električne energije, koji su zaključili nosilac balansne odgovornosti balansne grupe i subjekt poravnanja odstupanja (kvalifikovani potrošač). Ovaj ugovor ujedno definiše pripadnost subjekta poravnanja balansnoj grupi.\nPomoćna pravila Sva pravila koja proističu iz osnovnih dokumenata kao što su Tržišna pravila, kodeksi i sl.\nPoravnanje Proces obračuna stvarnih odstupanja, poravnanje ugovorenih količina električne energije iz bilateralnih ugovora i sa dan unaprijed tržišta, sa stvarno izmjerenim količinama električne energije.\nPoravnanje odstupanja Proces usaglašavanja količina odstupanja.\nPrednosno dispečiranje Davanje prioriteta pri dispečiranju kvalifikovanim (povlašćenim) proizvođačima, tj. proizvođačima koji koriste obnovljive izvore energije, otpad ili kombinovano proizvode električnu energiju i toplotu, kao i proizvođačima koji koriste domaće primarne izvore energije, pod uslovom da u bilo kojoj kalendarskoj godini oni ne prelaze 15% od ukupne primarne energije potrebne za proizvodnju električne energije koja se troši u Crnoj Gori.\nPrenos Prenos označava prenošenje električne energije putem prenosne mreže do distributivne mreže, ili do potrošača koji su direktno priključeni na prenosnu mrežu, ili do druge prenosne mreže.\nPrenosna mreža Interkonektovani sistem vodova i postrojenja koji povezuje proizvođače sa distributivnom mrežom i potrošačima.\npriključak na sistem fizički priključak na sistem kojim se povezuje energetski objekat ili objekat kupca sa prenosnim, transportnim, odnosno distributivnim sistemom\nPrimarna regulacija (primarna regulacija frekvencije) Automatska funkcija regulatora brzine turbine kojom se podešava proizvodnja generatorske jedinice nakon promjene frekvencije.\nPrimopredajno mjesto Čvorište u električnoj mreži opremljeno mjernom opremom gdje se predaje/prima i mjeri električna energija.\nPrinudno snabdijevanje Stanje kada su Operator prenosne mreže i Operator distributivne mreže dužni preuzeti funkciju nosioca balansne odgovornosti balansne grupe, u slučaju kada je odgovornom balansne grupe otkazan balansni ugovor.\npristup sistemu korišćenje sistema radi prenosa, odnosno transporta, distribucije, preuzimanja i predaje ugovorene količine energije u ugovoreno vreme\nProdukt trgovanja Ista količina električne energije kojom se trguje u različitim vremenskim intervalima na nivou jednog dana (24 časa). Standardizovani oblici produkata trgovanja su: pojasna energija, trapezna energija, evrotrapezna energija, noćna energija, evronoćna energija i satna energija.\nProizvodnja Fizički ili hemijski proces transformacije goriva i obnovljivih izvora energije u električnu energiju.\nProizvođač Imalac licence koji posjeduje ili upravlja jednom ili više elektrana koje mogu sadržati jednu ili više proizvodnih jedinica.\nrastavno mesto jedno ili više mesta u mreži gde se može ostvariti vidno razdvajanje mreže ili instalacije korisnika od distributivnog sistema;\nRegistracija kvalifikovanih kupaca Proces centralne ragistracije svih kvalifikovanih kupaca koji sprovodi Operator tržišta u skladu sa Tržišnim pravilima.\nRegistracija učesnika Proces centralne registracije svih učesnika na tržištu električne energije koji sprovodi Operator tržišta u skladu sa Tržišnim pravilima.\nRegistraciona merenja Uređaji za merenje električne energije, koji omogućavaju merenje i registrovanje predaje/prijema električne energije za svaki pojedinačni obračunski interval (1 sat).\nRegulaciono područje Područje za koje je Operator prenosne mreže dužan poravnati nastala odstupanja predaje/prijema električne energije od voznih redova\nrešenje o odobrenju za priključenje upravni akt koji, uz saglasnost ODS, izdaje distributer na čiji sistem treba priključiti objekat, a sadrži sve neophodne uslove za priključenje na distributivni sistem;\nSatno mjerenje Mjerenje koje pamti (snima) satnu potrošnju, ali je ne prenosi do sistema za poravnanje. Obično se očitava na jednom mjestu.\nSatno mjerenje sa poravnanjem Mjerenje koje pamti (snima) satnu potrošnju i podatak automatski prenosi do sistema za poravnanje.\nSekundarna regulacija Automatska, centralizovana funkcija čiji je cilj podešavanje proizvodnje u regulacionoj oblasti radi održavanja programa razmjene sa svim drugim regulacionim oblastima na zadatoj vrijednosti, kako bi se oslobodila rezerva korišćena u primarnoj regulaciji.\nSistemske (pomoćne) usluge Usluge neophodne za rad prenosne i distributivne mreže u cilju omogućavanja nesmetanog, pouzdanog i kvalitetnog snabdijevanja potrošača električnom energijom. One obuhvataju isporuku reaktivne električne energije, regulaciju frekvencije i napona, obrtne rezerve, hladne rezerve, mogućnost starta nakon raspada sistema, kao i balansiranje nenamjernih odstupanja u prenosnoj mreži.\nsistemske usluge usluge koje su neophodne za obezbeđivanje sigurnog, pouzdanog i stabilnog funkcionisanja DEES;\nSnabdevač Licencirano pravno lice koje se bavi kupovinom i prodajom, kao i preprodajom električne energije kupcima.\nSnabdevač poslednjeg izbora Snabdevač koji ima odgovornost da električnom energijom snabdeva kvalifikovane kupce, koji iz bilo kog razloga nisu u mogućnosti da obezbede konkurentno snabdevanje.\nSnabdevanje Isporuka i prodaja, uključujući i preprodaju električne energije kupcima.\nspecifični korisnici kupci na niskom naponu u čijim objektima je instalisana snaga priključka 43,5 kW (63 A) i više, korisnici čiji režim potrošnje može da ugrozi kvalitet napajanja na pripadajućem području distributivnog sistema i korisnici koji ugrožavaju standarde zaštite životne sredine;\ntarifni kupac kupac koji kupuje energiju za sopstvene potrebe po propisanom tarifnom sistemu\ntranzit prenos, odnosno transport energije koja je poreklom iz druge države, koja je namenjena trećoj državi, a vrši se preko teritorije Republike Srbije ili prenos, odnosno transport energije poreklom iz druge države koja je namenjena toj drugoj državi, a vrši se preko teritorije Republike Srbije\nTrgovac Učesnik na tržištu električne energije koji kupuje električnu energiju radi prodaje drugim učesnicima na tržištu, uključujući i kupoprodaju preko interkonektora.\ntrgovina kupovina i prodaja energije (na veliko, na malo i uvoz i izvoz) i posredovanje i zastupanje na tržištu energije\nTržište dan unaprijed Dobrovoljno, organizovano srednjeročno tržište tipa dan unapred, koje se odvija prije kratkoročnog balansnog tržišta. Na tržištu se, za vrijeme vikenda i praznika, može trgovati i do nekoliko dana unapred.\nTržište električne energije Tržište na kojem se obavlja organizovana razmjena ponuda za prodaju i ponuda za kupovinu električne energije u svim vremenskim okvirima.\nTržište električne energije na bazi bilateralnih ugovora Tržište gdje se trgovanje između dviju strana odvija na osnovu bilateralnih ugovora. Komercijalni uslovi ugovora se, po pravilu, smatraju povjerljivim i poznati su ugovornim stranama.\nUčesnik na tržištu električne energije Proizvođač električne energije, Javni snabdjevač, snabdjevač, trgovac i kvalifikovani kupac direktni potrošač, koji imaju pravo trgovanja na tržištu električne energije u Crnoj Gori, u skladu sa Zakonom, Tržišnim pravilima i licencom.\nUgovor o balansnoj odgovornosti Trilateralni ugovor između nosioca balansne odgovornosti, odnosno balansno odgovornog subjekta, Operatora prenosne mreže i Operatora tržišta, kojim se, između ostalog, definišu njihove obaveze i odgovornosti u procesu balansiranja sistema, izračunavanja količinskog obračuna odstupanja i finansijskog poravnanja.\nUgovor o finansijskom poravnanju balansnog obračuna Ugovor kojim se detaljno utvrđuju međusobna prava i obaveze Operatora tržišta i učesnika finansijskog poravnanja nosioca balansne odgovornosti balansne grupe, odnosno balansno odgovornog subjekta, koji proizlaze iz učešća u finansijskom poravnanju balansnog obračuna u skladu sa Tržišnim pravilima i Ugovorom o balansnoj odgovornosti.\nUgovor o korišćenju mreže (pristup mreži) Ugovor između Operatora sistema i svakog korisnika prenosne mreže, koji ima za cilj definisanje tehničkih, pravnih i finansijskih uslova korišćenja prenosne mreže.\nUgovor o kupovini balansne električne energije Ugovor između Operatora prenosne mreže i druge ugovorne strane, kojim se Operatoru prenosne mreže omogućava kupovina električne energije za balansiranje sistema.\nUgovor o poravnanju odstupanja subjekata poravnanja Ugovor između Nosioca balansne odgovornosti i subjekata poravnanja, koji ima za cilj definisanje međusobnih obaveza i odgovornosti vezanih za balansiranje balansne grupe.\nugovor o priključenju na distributivni sistem ugovor o izradi priključka koji se zaključuje između energetskog subjekta i subjekta koji ostvaruje priključenje na DEES;\nUgovor o priključenju na mrežu Ugovor između korisnika mreže i Operatora prenosa električne energije, kojim se definišu tehnički, pravni i finansijski uslovi priključenja postrojenja korisnika na prenosnu mrežu.\nUgovor o pristupu prekograničnim prenosnim kapacitetima Ugovor između Operatora prenosne mreže i učesnika na tržištu električne energije o pristupu prekograničnim prenosnim kapacitetima, koji posebno definiše uslove za nominaciju, raspodjelu i korišćenje prekograničnih prenosnih kapaciteta u različitim vremenskim okvirima.\nUgovor o pružanju sistemskih usluga Ugovor između Operatora prenosne mreže i davaoca sistemskih usluga, kojim se definišu tehnički, pravni i finansijski uslovi obezbjeđivanja sistemskih usluga.\nUgovor o učestvovanju Ugovor između Operatora tržišta i pravnog lica koje želi da učestvuje na tržištu električne energije o njegovom prijemu na tržište i prihvatanju obaveze poštovanja Tržišnih pravila.\nUgovor o učešću na balansnom tržištu električne energije Ugovor između Operatora prenosne mreže i učesnika na tržištu električne energije, koji dobrovoljno želi da učestvuje na balansnom tržištu električne energije, na način davanja ponuda za povećanje/smanjenje proizvodnje i potrošnje po principu količina/cijena.\nUputstva Posebni propisi koje, za sprovođenje određenih odredbi Tržišnih pravila, donosi Operator tržišta.\nVozni red balansne grupe, odnosno balansno odgovornog subjekta Vozni red balansne grupe, odnosno balansno odgovornog subjekta je vozni red razmjene električne energije te balansne grupe, odnosno balansno odgovornog subjekta sa drugim balansnim grupama ili balansno odgovornim subjektima, koji za svaki obračunski interval, a na osnovu evidentiranih bilateralnih ugovora, nosilac balansne odgovornosti balansne grupe, odnosno balansno odgovorni subjekt dostavlja Operatoru tržišta.\nZatvaranje kapije Vrijeme do kojeg su učesnici na tržištu električne energije obavezni dostaviti vozne redove Operatoru tržišta.\nZona tolerancije Veličina odstupanja predaje/ prijema električne energije od voznih redova u kojoj se primjenjuje osnovna cijena odstupanja.\nJedno mišljenje na Pojmovi\n16. juna 2013. u 00:59


Projekat Natura 2000 u Srbiji - ORCA\nHome/Projekti/Projekat Natura 2000 u Srbiji\nProjekat Natura 2000 u Srbiji\nSve vrste slepih miševa u Srbiji su zakonski strogo zaštićene, a prema Direktivi o staništima Evropske unije sve se nalaze na Aneksu IV, odnosno njih 13 na Aneksu II. Ova Direktiva predstavlja osnovu za uspostavljanje i upravljanje mrežom zaštićenih područja u zemljama članicama EU – poznatijom pod imenom Natura 2000.\nVećina zaštićenih dobara u Srbiji imaju vrlo oskudne, ili nemaju uopšte, informacije o rasprostranjenju, brojnosti, značajnim skloništima i staništima slepih miševa. Postoji velika potreba za sprovođenjem prakse inventarizacije i praćenja stanja populacija vrsta slepih miševa, koje se zasnivaju na naučnoj metodi i postojećoj dobroj praksi stručnjaka iz Evrope i sveta.\nProjekat “Slepi miševi i Natura 2000 u Srbiji” se upravo bavi inventarizacijom i postavljanjem sistema monitoringa u okvirima Predela izuzetnih odlika ‘Ovčarsko-kablarska klisura’ u centralnoj Srbiji. U saradnji sa upravljačima, sprovešće se inventarizacija vrsta, kao i značajnih skloništa i staništa za slepe miševe na teritoriji ovog zaštićenog dobra.\nIstovremeno sa terenskim istraživanjima, projekat predviđa i razvijanje i diseminaciju edukativnih i informativnih materijala relevantnim zainteresovanim stranama, stručnoj i opštoj javnosti.\nInventarizacija vrsta, značajnih skloništa i staništa slepih miševa na teritoriji PIO „Ovčarsko-kablarska klisura“\nRazvijanje i diseminacija promotivnog i edukativnog materijala\nUmrežavanje sa OCD, naučnim, stručnim institucijama i donosiocima odluka – relevantnim za sprovođenje aktivnosti projekta\nProjekat se sprovodi tokom 2015 i 2016. godine, a podržan je od strane Rufford fondacije.\nViše informacija o ovom projektu saznajte na stranici Rufford fondacije .\n vrste od interesa za zajednicu – vrste kojima je potrebna stroga zaštita\n vrste od interesa za zajednicu – vrste za koje je neophodno odrediti posebna područja zaštite i mere očuvanja


Demokratski front (DF): Blokiraćemo celu Crnu Goru ako se napravi DOGOVOR SA DPS-om\nLideri Demokratskog fronta (DF) Andrija Mandić i Milan Knežević poručili su danas da će blokirati celu Crnu Goru protestima ukoliko izostane dogovor o novoj vladi unutar parlamentarne većine i izneverena izborna volja građana.\nPoručili su i da je za izbornu koaliciju "Za budućnost Crne Gore" neprihvatljivo da bilo koji subjekt te koalicije pravi bilo kakav dil DPS-om.\n"Tako smo se dogovorili pre nego smo zaključili tu koaliciju. Takođe je neprihvatljivo da bilo ko od tri pobedničke koalicije sa DPS-om i svako izneveravanje volje građane naići će na veliki otpor svakog političkog subjekta ko želi da odbrani tu pobedu", rekao je Mnadić na konfenerciji za medije.\nMandić o formiranju Vlade u Crnoj Gori: Ako se vrati DPS, DF pokreće rešavanje srpskog pitanja\n"POSTOJI OZBILJNA VEĆINA" Abazović sa DF-om o novoj Vladi Crne Gore: Kao i uvek ugodan sastanak, nije problem ni da se razgovara sa DPS-om\n"CENU ĆE PLATITI LIČNO MILO ĐUKANOVIĆ" Pavićević: On nema drugi izbor, u svim varijantama ODLAZI\nOn je kazao da će, u slučaju dogovora sa DPS-om, DF krenuti u snažne proteste.\n"To neće biti protesti kakvi se gledaju u Crnoj Gori i gde neko može da pomisli da se zloupotrebljava crkva, hramovi ili neka važna adresa koja nadrasta političku scenu. Poslaćemo takvu poruku da ćemo blokirati celu Crnu Goru", naveo je Mandić.\nIstakao je da se DF godinama borio protiv DPS-a i Mila Đukanovića.\n"Danas kada je ta partija u opoziji nemamo pravo da im dodamo ruku i vratimo na najvažnija mesta odlučivanja, a to je da budu u izvršnoj vlasti ili da daju podršku novoj vlasti", rekako je Mandić.\nJedan od lidera DF-a Milan Knežević kazao je da je DF učinio sve i čini sve da dođe do dogovora unutar parlamentarne većine.\nPrimetio i da Socijalistička narodna partija i posle 25 godina ponovo bira između, kako je rekao "Mila i Momira".\nPonovio je da će DF tražiti održavanje prevremenih predsedničkih država i poručio da Milo Đukanović posle svega što je uradio Crnoj Gori ne može da ostane na predsedničkoj poziciji do aprila 2024.\n"NEMA TOG DRITANA KOJI ĆE DA SPREČI GRAĐANE DA PROTESTUJU" Demokrate optužile Abazovića za hapšenje aktiviste\nAludirajući na proteste na Cetinju protiv ustoličenja mitropolita Joanika početkom septembra prošle godine, Knežević je rekao:\n"Nećemo se skrivati iza guma, šerpi, petardi. Bićemo zajedno sa našim narodom i predvodićemo ga. Nećemo zabranjivati našem narodu da dođu sa trobojkama i staćemo pod njima i ostalim zastavama sa kojima se diči Crna Gora. Ostajemo čvrsto uz naš narod i izborne principe" poručio je Knežević, preneo je portal RTCG.\nCrna Gora DF Vlada Crne Gore Milo Đukanović Andrija Mandić Milan Knežević\nKnežević: Lideri DF-a neće biti u novoj crnogorskoj Vladi, ali je važno da u njoj budu ljudi iz tog saveza\n"BIRAO SAM SARADNIKE DA NE STATIRAJU" Šapić o svojim najbližim saradnicima: Svi imaju iskustvo i ozbiljne rezultate\nKURTI AMERIČKI PRAZNIK ISKORISTIO ZA NOVU PROZIVKU U čestitki za Dan nezavisnosti Srbiju uporedio sa Rusijom i nazvao je PRETNJOM po region


Konkurs izdavačke kuće Booka: Pobedniku 250.000 dinara - Rebelgrade\nKonkurs izdavačke kuće Booka: Pobedniku 250.000 dinara\nPočetna » Oglasna tabla » Javni konkurs » Konkurs izdavačke kuće Booka: Pobedniku 250.000 dinara\nIzdavačka kuća Booka raspisala je novi nagradni konkurs za najbolji, originalni i neobjavljeni roman na srpskom jeziku.\nKonkurs je javan, otvoren od 6. aprila za sve zainteresovane književne stvaraoce. Ono što mu daje posebnu vrednost je činjenica da je anoniman, odnosno da je rukopise moguće dostaviti isključivo pod šifrom.\nPobednika očekuje novčana nagrada od 250.000 dinara. Takođe, roman će biti objavljen u tiražu od 3.000 primeraka u izdanju izdavačke kuće Booka, a postoji i mogućnost distribucije romana u regionu uz intenzivnu promociju autora i pobedničkog romana.\nPrema rečima Ivana Bevca, glavnog urednika izdavačke kuće Booka, odluka o raspisivanju konkursa doneta je sa idejom da domaća književna scena dobije priliku da na potpuno anonimnom konkursu bude izabran najbolji rukopis, bez obzira na to ko ga je napisao. Rekao je da su se ugledali na izdavačku kuća Alfaguara iz Španije ili u Hrvatskoj VBZ.\n– Na konkursu mogu učestvovati uspešni stvaraoci, kao i autorke i autori kojima će ovo biti debitantsko delo. Identitet onoga ko stoji iza pobedničkog teksta saznaćemo tek kada bude kontaktiran(a). Ovo je najobjektivniji način da se rukopisi vrednuju i nadamo se da će ovaj konkurs, koji planiramo da nastavimo u godinama koje slede, biti mesto lansiranja novih književnih talenata – ispričao je Bevc.\nBevc je naglasio da svi zainteresovani mogu da pošalju svoje rukopise do 15. juna. Proglašenje pobednika se očekuje 15. novembra ove godine.\nPravila i konkursa Booka\nJedan od uslova za učesnike je da dužina teksta ne sme da bude kraća od 180.000 karaktera (sa razmacima), kao i da roman nije ranije objavljivan, integralno ili bilo koji njegov deo. Dostavljanje rukopisa pod pravim imenom i prezimenom značiće i automatsku diskvalifikaciju učesnika.\nJedini način da se predaju rukopisi je putem sajta izdavačke kuće, odnosno, putem konkursnog prijavnog formulara. Odluku o pobedniku donosi žiri koji čini urednički tim izdavačke kuće Booka.


Glavni menadžer demorkata zadužen za opoziv, kongresmen Džejmi Raskin, optužio je predsednika Donalda Trampa da ništa nije preduzeo 6. januara da spreči svoje pristalice da upadnu u zgradu Kongresa. “Pratio je to na TV-u, kao neku zabavu, prenos pobune", izjavio je kongresmen Raskin za CNN. Još nije utvrđen datum za početak suđenja o opozivu u Senatu na osnovu samo jedne tačke - da je podstakao pobunu pozivajući hiljade svojih pristalica da se bore da preokrenu ishod izbora koje je izgubio od demokrate Džoa Bajdena, koji treba da bude inaugurisan u sredu popodne. Demonstranti su se probili u zgradu, prošli kroz kancelarije nekih zakonodavaca i sukobili se sa policijom, a u neredima je poginulo petoro ljudi. Posle nekoliko sati haosa u zgradi Kapitola, Tramp je pozvao pristalice da "odu kući" ali je dodao: "Volim vas, vi ste veoma posebni." Tramp je branio svoje poteze i saopštenja uoči napada na Kapitol, i rekao da je govor koji je održao na mitingu pre napada bio "potpuno odgovarajući." Takođe je oštro kritikovao "prevaru sa opozivom", kao nastavak "najvećeg i najžešćeg lova na veštice" u američkoj istoriji. Nakon što ga je Predstavnički dom opozvao prošle nedelje, Tramp je osudio nasilje u video snimku, navodeći da "nasilje i vandalizam apsolutno nemaju mesta u našoj zemlji i pokretu "Učinimo Ameriku ponovo velikom", koji je uvek bio posvećen vladavini zakona." Suđenje Trampu, koji je jedini američki predsednik opozvan dva puta, moglo bi da počne ubrzo posle Bajdenove inauguracije. Ako dvotrećinska većina u politički podeljenom Senatu bude glasala za opoziv, Trampu bi, prostom većinom glasova, moglo da bude zabranjeno da se ikada ponovo kandiduje za politički položaj. Predsednik tek treba da izabere pravni tim koji će ga braniti na suđenju u Senatu. Rudi Đulijani, predsednikov slični advokat, je jedan od kandidata iako je Džej Hogan Gidli, nacionalni sekretar za štampu Trampove kampanje, na Tviteru napisao da "predsednik Tramp još nije doneo odluku koji će ga advokat ili advokatska firma zastupati na suđenju koje je sramni napad na naš Ustav i demokratiju." Raskin, glavni menadžer za opoziv, nazvao je Trampove poteze "najopasnijim zločinom počinjenim protiv SAD", ističući da su izgrednici "bili na korak od toga da pronađe i obese potpredsednika", Majka Pensa. Kada su izgrednici upali u Kapitol, Pens je predsedavao sednicom na kojoj je Kongres trebalo da potvrdi glasove Elektorskog koledža prema kojima je Bajden 3. novembra pobedio Trampa. Na Trampovo razočarenje i bes, Pens je odbacio predsednikove ponovljene pozive da blokira potvrdu Bajdenove pobede. Pored toga, Raskin, koji je kongresmen iz države Merilend, rekao je: "Bio je tu i jedan odred ubica koji je tražio Nensi Pelosi" - predsedavajuću Predstavničkog doma. Pelosi je prošle nedelje predsedavala sednicom na kojoj je sa 232 glasa za i 197 protiv izglasan opoziv Trampa, a desetoro republikanaca se pridružilo demokratama glasajući za opoziv. Senator Lindzi Grejem iz Južne Karoline, koji čvrsto podržava predsednika Trampa, rekao je da su demonstranti "oskrnavili sedište vlade" ali je okrivio Pelosi za bezbednosne propuste. "Kako se dođavlo do moglo desiti", rekao je Grejem na Foks Njuzu? "Gde je bila Nensi Pelosi? Njen posao je da se postara da je Kapitol bezbedan." Nekoliko visokih zvaničnika zaduženih za bezbednost podnelo je ostavke posle nasilja, pod pretnjom zakonodavaca da će biti optušteni ukoliko sami ne podnesu ostavke. Dru Hamil, zamenik šefa osoblja Pelosi, odgovorio je na Grejemov komentar rekavši da ona ne može da bude odgovorna za divljanje demonstranata, od kojih su desetine posle toga uhapšene. “Ovaj sramni pokušaj da se prebaci krivica za napad rulje na Kapitol je apsurdan i patetičan", napisao je Hamil na Tviteru dodajući da Grejem "samo treba da se pogleda u ogledalo ako želi da počne da upire prstom u nekoga. On je više puta izazivao sumnje u poštene izibore i opasno raspaljivao plamen desničarskog neznanja i lažnih teorija" (da je Tramp pokraden na izborima). Raskin je rekao da će se suđenje koncentrisati na Trampovu ulogu u maršu na Kapitol posle mitinga blizu Bele kuće na kojem je nastavio da ponavlja neosnovane tvrdnje, koje je iznosio nedeljama, da zbog izborne prevare nije dobio drugi mandat, i pozvao pristalice da marširaju na Kapitol. Dik Durbin iz Ilinoisa, drugi po rangu demokrata u Senatu, izjavio je za CNN da iako će Trampov četvorogodišnji mandat isteći do trenutka kada počne suđenje o opozivu, "on će biti pozvan na odgovornost zbog događaja 6. januara."\nMenadžer za opoziv: Tramp gledao upad u Kapitol na televiziji\nGlavni menadžer demokrata zadužen za opoziv, kongresmen Džejmi Raskin, optužio je predsednika Donalda Trampa da ništa nije preduzeo 6. januara da spreči svoje pristalice da upadnu u zgradu Kongresa...“Pratio je to na TV-u, kao neku zabavu, prenos pobune", rekao je Raskin za CNN...Nakon što ga...


Situacija sa kamiondžijama blokiranim u Velikoj Britaniji još nije rešena iako je Francuska otvorila granice za prevoznike koji imaju negativan test na koronavirus, saopštila je francuska Nacionalna federacija drumskih prevoznika (FNTR).\n“Ne ide dobro”, izjavio je Frans presu neimenovani portparol federacije.\n“Naš zahtev je uslišen utoliko što smo tražili pojednostavljeni postupak za vozače i da imamo testove koji mogu da budu urađeni na britanskoj strani kako bi se organizovao njihov povratak”, rekao je portparol FNTR.\nMeđutim, situacija na terenu je drugačija, još nema testova, a kamiondžije su blokirane, nemaju informacije, mnogima nije podeljena ni hrana.\n“Polako se pripremamo da im kažemo da neće proslaviti Božić u svojim domovima”, navela je francuska federacija.\nBritanska i francuska vlada postigle su u utorak uveče dogovor da blokirani kamioni koji su ostali u Velikoj Britaniji posle zatvaranje granice, mogu da se vrate ako su vozači prošli test na koronavirus.\nBritanske vlasti imaju zadatak da organizuju testove na određenim lokacijama, dok su Pariz i London pozvali kamiondžije da ne odlaze u Kent na jugoistoku Engleske gde je već blokirano nekoliko hiljada kamiona.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=45629\nTag: nova, Pogodaka: 34\nLavrov se nije sam pozvao\nDolazak ruskog šefa diplomatije Sergeja Lavrova u Beograd inicirao je lično predsednik Srbije Aleksandar Vučić, tokom razgovora sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom, saznaje list Nova.\nTik tok uvodi novu opciju\nNova Vlada da uredi namete\nNova Vlada Srbije trebalo bi da visoko na listu prioriteta stavi uspostavljanje javnog elektronskog Registra neporeskih nameta, koji bi funkcionisao po principu "ako nije upisano u registar, ne treba da se plaća", izjavio je za FoNet potpredsednik Saveza za fer konkurenciju organizacije NALED i partner u kompaniji KPMG Igor Lončarević.\nOtvorena građanska platforma AKCIJA, Ekološki ustanak i Skupština slobodne Srbije najavili su danas da će se, posle "odlične saradnje u okviru koalicije MORAMO", udružiti u jedinstvenu političku organizaciju, a Političku deklaraciju o ujedinjenju i formiranju zajedničke političke organizacije potpisaće usredu, 1. juna.\nDSS: Srbija mora biti velika\nPredsednik Demokratske stranke Srbije (DSS) Miloš Jovanović najavio je bi na današnjoj skuštini te partije njeno ime trebalo da bude promenjeno u Novi DSS i da bi trebalo da bude usvojena deklaracija te partije o spoljnopolitčkom položaju i identitetu Srbije - "Srbija mora biti velika".\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar i dalje je jedini kandidat za to mesto, a njegovoj smeni nećemo uskoro svedočiti, piše danas list "Nova" pozivajući se na izvore iz Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje i Ministarstva zdravlja.\nČeka se potez nove Vlade\nPredstavnici Saveza ekoloških organizacija Srbije (SEOS) poručili su danas da očekuju novi saziv Vlade Srbije da vide kako će se odrediti prema pitanju Rio Tinta, s obzirom na to da je ta kompanija najavila dalju saradnju u poslovanju u Srbiji.\nNova Vlada nikog ne zanima\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je danas da, imajući u vidu koliko je komplikovana situacija, čak i u resoru energetike, koja je trenutno jedna od najvažnijih tema u Evropi, pitanje nove Vlade nikoga ne zanima osim onih koji silno žele da vide sebe u novoj Vladi ili da budu na određenim pozicijama.\nNova nada za Srbiju\nSrpska koalicija NADA poručila je, sa skupa u Novom Sadu, da će pobediti vizija Srbije koju zastupa ova koalicija, saopšteno je danas.


Za dve godine 1300 pomoći – Info M\nPočetna / Vesti / Za dve godine 1300 pomoći\nZa dve godine 1300 pomoći\nN. Stanković 20. јуна 2017.\tVesti Ostavite komentar 1,671 pregleda\nSvetski dan izbeglica dočekujemo tako što je zatvoren i poslednji formalni kolektivni centar u gradu Beogradu, u Krnjači, jer je prošle godine izgrađen objekat socijalnog stanovanja gde je useljeno 36 porodica, a broj porodica izbeglica i interno raseljenih lica kojima je grad pomogao za poslednje dve i po godine kreće se oko 1.300, rekla je v. d. sekretara za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević gostujući na RTV Studio B.\nOna je istakla da Grad Beograd svojim akcijama rešava višedecenijski problem koji imaju izbeglice i interno raseljena lica jer mnogi od njih i posle dvadeset godina još uvek nisu obezbedili stalni krov nad glavom.\n– Prema poslednjim podacima Komesarijata za izbeglice i migracije, u Republici Srbiji ima 27.945 izbeglica, dok ih u Beogradu živi oko 7.700, što znači da oko četvrtina njih živi u prestonici, a sličan odnos je i kad su u pitanju interno raseljena lica. Naime, procena je da je trenutno u Srbiji oko 200.000 interno raseljenih lica sa Kosova i Metohije, a od toga oko 50.000 u Beogradu – rekla je Nataša Stanisavljević.\nOna je podsetila da, od kada je grad počeo sistemski da se bavi rešavanjem ovog problema, za protekle dve i po godine pokrenute su brojne akcije i sa Komesarijatom za izbeglice i migracije i potpisivanjem stranih donatorskih ugovora, ali i značajnim ulaganjem grada, pa je stambeni problem tako rešilo oko 1.300 porodica.\n– Mi tokom cele godine imamo otvorene javne pozive koji se tiču dodele seoskih domaćinstava i dodele građevinskog materijala. Vrednost jednog seoskog domaćinstva je 1.150.000 dinara, a ono može da bude na teritoriji Beograda, ali i cele Srbije jer ljudi sami biraju gde žele da kupe tu kuću u čijoj vrednosti grad učestvuje. Bitno je napomenuti da su sve ove vrednosti bespovratne i zato je i bio veliki broj prijavljenih na naše konkurse. Oni su prvi put videli da se neka pomoć koja je obećana i realizuje jer su svi ovi projekti realizovani ili su na putu da budu do kraja ove ili početkom sledeće godine – rekla je Stanisavljevićeva.\nPrema njenim rečima, pri kraju je izgradnja velikog objekta sa 235 socijalnih stanova u Ovči za izbeglice, koji bi do kraja godine trebalo da bude završen.\n– Pored toga kreće izgradnja još 270 stanova u naselju Kamendin u Zemunu. Znači za 1.300 porodica kojima smo rešili stambeno pitanje, za njih oko 505 je rešeno ovim stambenim jedinicama – rekla je Nataša Stanisavljević naglasivši da grad nastavlja sa ovim projektima.\nOna je pojasnila da je uveden jedan potpuno novi sistem koji daje rezultate, a to je obilazak ovih ljudi od opštinskih poverenika, a svi javni pozivi se objavljuju putem sredstava javnog informisanja kako bi ih oni videli i dobili pravu informaciju.\n– Do kraja godine biće raspisivanje još jednog javnog poziva kada su u pitanju seoske kuće i dodela građevinskog materijala, a ovim ljudima su na raspolaganju i sve druge usluge kada je u pitanju socijalna zaštita Grada Beograda. Pored toga, tu je i koncept socijalnog stanovanja u zaštićenim uslovima, gde svaka ova zgrada ima svog domaćina kojeg sami biraju između sebe i gde plaćaju zakup. To je veoma bitno kada su u pitanju najugroženije porodice, osobe sa invcaliditetom, samohrani roditelji. To je taj koncept koji dobro funkcioniše i sa čijom će primenom grad nastaviti i ubuduće – rekla je Nataša Stanisavljević.\nPrethodno Otvoren prilaz ŽS Beograd\nSledeće Jasmini Čabrilo škola glume/VIDEO/


EK istražuje Bajerovo preuzimanje Monsanta › Made-in-Germany.rs\nZbog zabrinutosti da će ugroziti konkurentnost na tržištima pesticida i semena, Evropska komisija (EK) je pokrenula detaljnu istragu o planiranom „Bajerovom“ preuzimanju američkog proizvođača modifikovanog semena „Monsanta“ za 66 milijardi dolara.\nRealizacija ovog sporazuma dovela bi do stvaranja najveće svetske kompanije u sektoru proizvodnje pesticida i semena, navodi se u saopštenju Komisije i dodaje da bi to ograničilo broj konkurenata koji prodaju herbicide i seme u Evropi, prenosi agencija „Rojters“.\n“U Komisiji postoji preliminarna zabrinutosti da bi predložena akvizicija mogla da smanji konkurenciju kod jednog broja različitih tržišta što bi rezultiralo višim cenama, nižim kvalitetom, manjim izborom i smanjenjem inovacija”, objašnjava se u saopštenju EK.\nEvropska komisija bi mogla ovaj sporazum da blokira, ali je, podseća Rojters, već odobrila druge slične sporazume u toj industriji, kao što je „Dauovo“ povezivanje sa „Diponom“ i preuzimanje „Singente“ od strane „Kemčajne“, iako tek nakon obezbeđivanja velikih koncesija.\nEvropska komisija navodi da odricanja koja nudi Bajer za sada nisu dovoljna zbog čega namerava da konačnu odluku o sporazumu donese do 8. januara iduće godine.\nOvim povodom iz nemačke kompanije su saopštili da se “Bajer raduje nastavku konstruktivne saradnje sa Komisijom radi dobijanja njenog odobrenja”, izrazivši pri tom nadu da će do kraja godine dobiti “zeleno svetlo” za dogovorenu transakciju.\nOd MiG na 24/08/2017 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Ministar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović, kazao je da izgradnjom Drugog bloka Termoelektrane u Pljevljima , Crna Gora neće ugroziti poštovanje Pariskog sporazuma. On je podsjetio da je potvrđivanjem Pariskog sporazuma u Skupštini, Crna Gora potvrdila obavezu zajedničke borbe protiv negativnog uticaja klimatskih promjena. Radulović je gostujući u Jutarnjem programu TVCG, kazao da će se prilikom izgradnje Drugog bloka poštovati svi standardi zaštite životne sredine.\n“Kad se bude izadavala građevinska dozvola za ovaj inženjerski objekat on će biti tretiran svim studijama zaštite životne sredine”,kazao je Radulović.\nGovoreći o gradnji novog hotela Kraljičina plaža i apartmana u Miločerskom parku, Radulović je kazao da je upoznat sa Deklaracijom o zaštiti koju je usvojio lokalni parlament.\nMinistar je saopštio da javnost u Crnoj Gori često ima potrebu da kritikuje sve što se gradi od, autoputa do Porto Montenegra.\n“Do danas nisam dobio dokument koji bi demantovao nalaze eksperata koji su radili na planskoj dokumentaciji zaštite tog objekta”, kaže Radulović, i dodaje da je srcem i dušom za gradnju kompleksa na Skadarskom jezeru, jer kako dodaje za sada nema osnova da sumnja u namjere investitora.\nBrendirali smo sjeverni dio naše obale, sada brendiramo i južni\nMinistar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović gostujući u emisiji „Jutarnji program“ na TVCG 1 istakao je da Crna Gora kreće u jedan novi pristup izrade rizorta u Crnoj Gori, te da benefiti takve izgradnje ne mogu izostati, jer je Crna Gora brendirala sjeverni dio primorja, a sada kreće u brendiranje južnog dijela.\n„Krenuli smo u jedan novi pristup izgradnje rizorta u Crnoj Gori. Brendirali smo sjeverni dio primorja, krenuli smo sad u brendiranje južnog i siguran sam da će to biti i više nego uspješno“- kazao je ministar održivog razvoja i turizma.\nKompanija Karisma Hotels & Resorts dugoročni je zakupac zemljišta i objekata HTP Ulcinjska rivijera. Na pitanje gledaoca koje će benefite završetkom prve faze projekta Holliday Village imati Ulcinjska rivijera, grad Ulcinj i na kraju država, ministar Radulović je rekao da sa šest stotina novih smještajnih kapaciteta na Velikoj plaži popunjenih turistima iz Zapadne Evrope i Skandinavije, kao i upošljavanjem tri do četiri stotine radnika benefiti moraju biti evidentni.


Mandati šireg rukovodstva Instituta za nestala lica BiH konačno na dnevnom redu: Promjene kreću iz Nadzornog odbora - Glas Srpske\nVedrana Kulaga Simić 11.05.2021 06:59\nSARAJEVO - U Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH konačno su počeli razgovori o imenovanju novih članova Instituta za nestala lica BiH, s obzirom na to da su nekima mandati istekli prije desetak godina, a promjena bi moglo biti i na drugim pozicijama, saznaje “Glas Srpske”.\nSavjet ministara je, uz saglasnost Međunarodne komisije za nestale, kao drugog suosnivača Instituta, 2016. godine formirao Privremeni upravni odbor što, prema mnogim ocjenama, nije praksa zbog čega postoji rizik u pogledu odluka koje proizlaze iz rada tog tijela i usporenog reagovanja na bitna pitanja. Situaciju, posebno s pravne strane, dodatno komplikuje to da je članovima Nadzornog odbora Instituta mandat istekao krajem 2010. U posljednjem revizorskom izvještaju za 2019. je podvučeno da je Kolegijum direktora uputio urgenciju prema Savjetu ministara BiH i Međunarodnoj komisiji za nestala lica (ICPM) u vezi sa tim. Nakon toga je Institut u avgustu 2019. obaviješten da je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice zaduženo da hitno pokrene proceduru izbora članova Nadzornog odbora.\nPredsjedavajući Kolegijuma direktora Instituta za nestala lica Nikola Perišić potvrdio je za “Glas” da su pokrenute određene aktivnosti kako bi se riješilo pitanje mandata u Nadzornom odboru, posebno jer je član iz reda srpskog naroda preminuo početkom godine. Ponovio je da su mandati članova Nadzornog odbora počeli gotovo sa početkom rada Instituta, još 2008. godine, a nikada nisu ponovo birani.\n- Prema Statutu i Poslovniku o radu Nadzornog odbora Instituta ne mogu sada da rade punopravno rade jer odluke donose konsenzusom koje se tiču nadzora nad radom Upravnog odbora i Kolegijuma direktora. Uputili smo suosnivačima, odnosno Savjetu ministara i ICMP-u dopis o novonastaloj situaciji i tražili od njih da rješavaju to pitanje. Imam informaciju da se u Ministarstvu radi na tome i da će uslijediti popunjavanje pozicije iz reda srpskog naroda, a zatim bi trebalo da uslijedi i raspisivanje konkursa - istakao je Perišić.\nKonstitutivna sjednica novog saziva Savjetodavnog odbora Instituta, u kojem je šest članova u ime udruženja porodica nestalih iz tri naroda, je održana krajem marta.\nRepublika Srpska još potražuje oko 1.600 nestalih boraca i civila, dok se u tri spomen-kosturnice u Srpskoj još nalaze posmrtni ostaci oko 600 ekshumiranih neidentifikovanih lica. Iz Srpske godinama upozoravaju da je proces traženja nestalih Srba u zastoju nakon formiranja Instituta za nestala lica BiH 2008. godine, te da bi traženje nestalih do sada bilo gotovo završeno da je proces ostao u nadležnosti entitetskih komisija. Uz to, od kraja prošle godine predstavnici porodica nestalih iz Srpske zahtijevaju da član Kolegijuma direktora Amor Mašović ode u penziju jer je napunio 65 godina, ali mu mandat, kako je utvrdila inspekcija, ističe sredinom septembra. O ovim pitanju, prema nezvaničnim podacima, još su u toku određene procedure.\nPosljednji pokušaj reorganizacije Instituta za nestala lica zaustavljen je prije nekoliko godina neposredno pred postizanja dogovora koji je, kako tvrde iz Srpske, bio izvjestan, ali je prvo izigran od strane predstavnika iz FBiH, a potom i sa nivoa BiH. Najvažnija je, kako su isticali članovi radne grupe iz RS, entitetska zastupljenost, odnosno da članovi Upravnog odbora Instituta i Kolegijuma direktora budu birani iz RS i FBiH.


Zbog fiktivnih ugovora kazna zatvora i deset godina - Biznis.rs\nPoreznici često kontrolišu firme za koje sumnjaju da izbegavaju plaćanje poreza\nZbog fiktivnih ugovora kazna zatvora i deset godina\n27.4.2021 08:01 Autor: Marija Jovanović 4\nFiktivni ugovori, odnosno fiktivni poslovi, najčešće se koriste za izbegavanje plaćanja poreza i pranje novca. Otkrivanje fiktivnih poslova najčešće se vrši kontrolom obavljenih transakcija,...\nFiktivni ugovori, odnosno fiktivni poslovi, najčešće se koriste za izbegavanje plaćanja poreza i pranje novca. Otkrivanje fiktivnih poslova najčešće se vrši kontrolom obavljenih transakcija, bilo da se radi o kontroli koja se sprovodi u okviru redovnih kontrola poslovanja privrednih subjekata ili vanrednih kontrola koje su usmerene na konkretne transakcije, kaže za Biznis.rs Aleksandar Vasić, poslovni savetnik i član UO Udruženja poreskih savetnika Srbije.\n“Vrlo česti oblici poreskih utaja potiču od korišćenog prethodnog PDV za nabavke raznih dobara i usluga, za koje se u toku kontrola ustanovi da su suštinski fiktivni poslovi, odnosno simulovani pravni poslovi”, navodi Vasić.\nKako objašnjava, drugi veoma zastupljen oblik fiktivnih ugovora jesu ugovori o nabavkama koji se isplaćuju u gotovini i ove isplate imaju dvostruke poreske implikacije, i na PDV i na poreze i doprinose koji se plaćaju na tako stečene prihode.\n“Do skoro je veoma učestao oblik postojanja fiktivnih ugovora bio u poslovanju sa takozvanim paušalcima. Takve ‘rizične’ transakcije su prepoznate i izvršene su određene zakonske izmene, kao što je, primera radi, uvođenje testa samostalnosti. Transakcije između povezanih lica, građevinska delatnost i reeksportni poslovi su već prepoznati kao visokorizični za pranje novca”, napomije naš sagovornik.\nKada je reč o sankcijama, Vasić objašnjava da one zavise i od vrednosti poreza. Izbegavanje plaćanja poreza većeg od milion dinara, predstavlja krivično delo poreske utaje za koje je zaprećena kazna od jedne do deset godina zatvora.\nPoseban tip sumnjivih transakcija kojima najčešće prethode fiktivni ugovori su transakcije povezane sa pranjem novca.\n“Najčešći tipovi fiktivnih ugovora su ugovori o vršenju usluga, koje suštinski nisu izvršene, ili o reeksportu robe koji se nije desio. Te transakcije se po pravilu vrše sa zemljama koje imaju strateške nedostatke u otkrivanju i sprečavanju pranja novca. Pranje novca je našim Krivičnim zakonikom prepoznato kao posebno krivično delo, a zaprećene kazne se kreću u rasponu od šest meseci pa do 12 godina ako se delo izvrši u grupi”, navodi Vasić.\nKada je reč o kontroli transakcija, one zavise od brojnih faktora. Kako objašnjava naš sagovornik, kontrola se vrši u slučajevima „ciljanih“ kontrola određenih transakcija, što je slučaj kada se od strane državnih organa (Poreske uprave, deviznog inspektorara, Uprave za sprečavanje pranja novca…) kontroliše neki tip transakcija ili lica koja su uključena u transakcije označena kao „sumnjiva“.\n“Najčešći vid kontrola su poreske kontole, koje se vrše po metodologiji koje su različite u zavisnosti od poreskih oblika koji je kontrolišu (PDV, porez na dobit, porezi po odbitku…). Pri tim kontrolama se po pravilu ne obuhvataju sve transakcije, ali se obuhvata i do 75 odsto vrednosti transakcija. S obzirom da su ove kontrole sveobuhvatne, ukoliko se u toku kontrole dođe do identifikovanja sumnjivih transakcija, te vrste transakcija se kontrolišu u celosti”, navodi Vasić.\nPrema njegovim rečima, najčešći tip transakcija koje se smatraju sumnjivim su transakcije sa takozvanim „fantom firmama“, transakcije koje se vrše u gotovini, a posebno one u kojima učestvuju lica iz zemalja koje nemaju izgrađen sistem borbe protiv pranja novca i sa zemljama koji su označene kao „poreski rajevi“.\nKada je reč o dinamici kontrola, one zavise od procene rizika određenih subjekata (firmi ili građana) ili transakcija. Procene rizika obavljaju državni organi koji su nadležni za kontrole.\nSubjekti sa niskim stepenom rizika, nisu često predmet kontrole. Sa druge strane, firme čije poslovanje je označeno visokim stepenom rizika vrlo često se kontrolišu i njima je kontrolama obuhvaćeno i do 75 odsto transakcija, po vrednosnom kriterijumu, zaključuje Vasić.\nPOREZI SRBIJA UGOVOR\nTrebaju strozije kazne!!!!\nJos strozije kazne…\nSivu ekonomiju treba smanjiti i kazne treba da budu rigoroznije.


U muzeju nekadašnjeg logora Aušvic, pronadnjeni su zlatni prsten i lančić u duplom dnu jedne od više hiljada emajliranih šolja izloženih u muzeju, objavili su predstavnici muzeja Aušvic.\nOsoblje muzeja, nakon više od 70 godina kako su oslobođeni zatvorenici ovog logora u Poljskoj, otkrili su ženski nakit, uvijen u krpicu u lažnom dnu šolje, prenosi AFP.\n„Ovakva otkrića se dešavaju povremeno ali ovo je jedinstveno otkriće zbog načina na koji je nakit sakriven“ rekao je portparol muzeja Pavel Savicki.\nSavicki je objasnio da osoblje nije proveravalo hiljade komada posuđa pojedinačno. „Ovaj nakit smo otkrili tako što je emajl šolje počeo da se raspada i lažno dno je se lagano odvajalo od šolje“ rekao je portparol muzeja.\nSavicki je rekao da je nemoguće identifikovati vlasnicu: „Jedino šta znamo je da je verovala u laži nemačkih nacista kada su je poslali u Aušvic“.\nMnogi zatvorenici su poneli dragocenosti u Aušvic, jer su im nacisti obećali preseljenja i nove živote, ali su potom opljačkani i ubijeni, piše AFP.\n„Možemo videti strah ove žene po tome kako je sakrila nakit. Ona je očigledno znala za pljačku ali je jasno i da se nadala da će preživeti“, rekao je Savicki.\nMuzej Aušvic je zabeležio rekordni broj poseta: 2015 godine, muzej je posetilo 1.72 miliona ljudi, kako bi obeležili sedamdesetu godišnjicu od kada su Rusi oslobodili ovaj logor.\nU Aušvicu je između 1940. i 1945. godine ubijeno više od milion evropskih Jevreja i više od 100,000 drugih zatvorenika.


"Ljubav" sa Albancima Buš platio skupocenim satom\nSložna Braća Indeks :: OPUŠTENE PRIČE :: SVAŠTARA Delite |\nNaslov: "Ljubav" sa Albancima Buš platio skupocenim satom Čet Jun 14, 2007 8:42 am\nSpontani gest Džordža Buša da, prilikom posete jednom selu u Albaniji, uđe u masu ljudi da bi se sa njima izrglio i izljubio, koštala je, po svemu sudeći, američkog predsednika skupocenog ručnog časovnika.\nNa osnovu snimka albanske televizijske stanice "Njus 24", koji je prikazala italijanska RAI, jasno se vidi kako Buš, sa časovnikom na desnoj ruci, ulazi među oduševljene Albance, kako mu mnogi stežu ruke, drugi ga grle, a treći ljube. Samo nekoliko sekundi kasnije, međutim, na snimku se vidi da na Bušovoj ruci - nema više časovnika!\nOstaje dilema da li je časovnik nestao sa Bušove ruke u gužvi ili ga je, pak, vešto i brzo skinuo neki njegov obožavalac da bi ga zadržao za uspomenu.\nNaslov: Albanci već prodaju Bušov sat Čet Jun 14, 2007 8:44 am\nAlbanci koji su u nedelju u selu Fuše Kurje kod Tirane američkom predsedniku Džordžu Bušu ukrali sat sa ruke samo tri dana kasnije ponudili su ga na prodaju putem interneta.\nOglas za prodaju ukradenog Bušovog sata na "I-beju" najvećem svetskom aukcijskom sajtu, dao je jedan Australijanac albanskog porekla iz okoline Sidneja. On je naveo da sliku sata još ne može da objavi, jer očekuje da mu Bušov sat "vrlo brzo stigne iz Albanije".\nTakođe, ovaj dovitljivi trgovac navodi da je ukradeni Bušov sat marke "tajmeks" i da nema veliku vrednost u prodavnici nešto oko 50 dolara, ali da mu cenu znatno diže činjenica da ga je nosio lično Buš, kao i da su ga ukrali albanski seljaci.\nInače, Bušov sat biće na aukciji do utorka, 19. juna do 18.15, početna cena je 20 dolara, a trenutna cena je oko 26 dolara, koliko je ponudio jedan stanovnik Melburna.\nItalijanski mediji pre dva dana su, komentarišući skandaloznu krađu sata američkog predsednika, naveli da bi on na crnom tržištu mogao da dostigne astronomsku vrednost od nekoliko desetina, ako ne i svih 100.000 dolara!\nAmerička administracija i dalje uporno tvrdi da sat nije ukraden, već da ga je američki predsednik sam skinuo sa ruke i predao članovima obezbeđenja. Amerikanci odbijaju da komentarišu i TV snimak albanske televizije Njuz 24, na kome se jasno vidi kako albanski seljaci kradu sat sa Bušove ruke.\n» Ordinacija "Milla" i dr Dragana Pavlović Aćimović - iskustva\n» Da li "modirate" decu?\n» "Prirodni radovi"\n» Devojčice zamenjene na rođenju žele da ostanu sa "pogrešnim"\nSložna Braća Indeks :: OPUŠTENE PRIČE :: SVAŠTARA


Božidar Đurković siguran u uspeh rukometnih reprezentacija – NOVINE\nPredsednik Rukometnog saveza Srbije Božidar Đurković je izjavio da je siguran u uspeh rukometnih reprezentacija Srbije, prilikom posete u Kanjiži.\nBožidar Đurković je sa predsednikom opštine Kanjiža Robertom Fejstamerom, organizatorom poznatom međunarodnog turnira „Kanjiža kup” Ferencom Dukaijem, vlasnikom Hotela „Akva Panon” Miroslavom Radomanom i drugim domaćinima razgovarao o budućoj saradnji.\nSa domaćinima iz Kanjiže je razgovarano da se ovde u najskorije vreme organizuje turnir selekcija bivših jugoslovenskih republika, a prema rečima Đurkovića Kanjiža će se koristiti i za pripreme mlađih reprezentativnih selekcija Srbija.\n– Obaveze u ovoj godini su velike, pre svega u kvalifikacijama za prvenstvo Evrope u Hrvatskoj, koje su uveliko počele. Naša reprezentacija je imala jednu pobedu i poraz, već u maju je nastavak, očekuje nas dvomeč sa Rumunima, zatim sa Poljacima i na kraju utakmica sa Belorusijom, a nadam se da ćemo biti među dve prvoplasirane za prvenstvo Evrope. Što se tiče ženske reprezentacije, one imaju baraž mečeve u junu protiv Italije, a pošto imamo kvalitetniji sastav siguran sam da ćemo proći na Svetsko prvenstvo – konstatuje Đurković, koji potom dodaje:\n– Očekuje nas dosta izazova za seniorske selekcije, a uz to imamo kvalifikacije za kadetkinje i juniorke, takođe i odlazak muške kadetske selekcije na Svetsko prvenstvo.\nKragujevac po meri Orlova, u Šumadiji protiv Rumunije\nMuška reprezentacija Srbije dočekaće selekciju Rumunije u Kragujevcu, u okviru četvrtog kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2018. u Hrvatskoj.\nDvorana Jezero biće poprište duela koji će imati izuzetan značaj u borbi Orlova za povratak na veliku scenu posle izostanka sa Svetskog prvenstva u Francuskoj. Susret sa Rumunima zakazan je za 7. maj u 18 časova.\nTri dana ranije, u meču trećeg kola Druge grupe, Rumuni će ugostiti naše najbolje igrače u gradu Baja Mare i taj duel će početi u 20 časova.


O nama - SAUTER Serbia\nSauter je inovativan partner već više od 100 godina\nza komfor i energetsku efikasnost zgrade.\nSAUTER Serbia > Kompanija > O nama\nGrupacija SAUTER aktivna u celom svetu sa sedištem u Bazelu (Švajcarska) i novom razvojnom i proizvodnom lokacijom u Frajburgu (Nemačka) više od 100 godina nudi proizvode, stručno znanje i rešenja za upravljanje zgradama i automatizaciju prostorija tokom celog životnog ciklusa zgrada.\nPoslednjih godina smo značajno porasli i danas brojimo 350 zaposlenih u Bazelu i 3.300 zaposlenih u celom svetu. Sa prometom od oko 500 miliona evra ubrajamo se u vodeće ponuđače automatizacije zgrada.\nNaša ponuda se odlikuje švajcarskim kvalitetom proizvoda koja takođe obuhvata usluge, projekte, servise i upravljanje objektima.\nPlitka i fleksibilna organizaciona struktura omogućava nam da kao proizvođači možemo brzo da reagujemo na nove tržišne potrebe.\nGarancija kvaliteta SAUTER\nAktivni u celom svetu,\nrešenja i savetovanje\nSAUTER Grupa ima 26 podružnica u Evropi i svetsku mrežu zajedničkih ulaganja i lokalnih predstavništva


Održana sednica Skupštine SSP – Sindikat srpske policije\nNaslovna /Obaveštenja/Održana sednica Skupštine SSP\nBeograd, 18.05.2017. godine, – U hotelu „N“ u Beogradu održana je redovna godišnja sednica Skupštine Sindikata srpske policije, kojoj je prisustvovalo 42 delegata iz cele Srbije uz još desetak gostiju.\nRanije već najavljena centralna tačka sednice, usvajanje izmena i dopuna Statuta SSP, radi usklađivanja sa realnim potrebama izazvanim stalnim rastom i širenjem organizacije, uspešno je realizovana. Statut, sa usvojenim izmenama i dopunama, stupa na snagu u roku od petnaest dana i verujemo da će nam olakšati rad i doprineti održavanju kontuiniranog rasta organiazcije i u pogledu broja članova i broja Sindikalnih grupa, ali i u pogledu jačanja organa i tela sindikata, kojima će rad svakako biti olakšan.\nDruga, neočekivana i iznenadna ali itekako realna, centralna tema sednice, postao je jednostrani raskid sporazuma o saradnji i socijalnom dijalogu od strane Ministarstva unutrašnjih poslova. Obrazloženje o nedostatku tehničko-prostornih uslova u MUP je verovatno svima poznato, al sumnjamo da je iko u njega poverovao. Ključ leži u jednoj drugoj rečenici obrazloženja koja glasi otprilike da „nismo ispunili očekivanja poslodavca“ i koja nas čini jako ponosnim jer može samo da znači da smo ispunili očekivanja naših članova i svih zaposlenih u ministarstvu za koje se iskreno i uporno borimo!\nDelegati Skupštine su jednoglasno dali podršku i poverenje Glavnom odboru sindikata i predsedniku Lazaru Ranitoviću, da nastave borbu za članove i uslove rada, svim dozvoljenim pravnim i drugim sredstvima.\nZakon o radu, konvencije Međunarodne organizacije rada, propisi Evropske unije kojoj naša država teži, jasno su na našoj strani i iskoristićemo svaki pravni lek koji nam je na raspolaganju. Mi nikada nismo bili neprijatelji ni poslodavcu ni državi Srbiji, većina članova našeg rukovodstva i članstva učestvovala je u odbrani zemlje. Mi smo suparnici i rivali, što je i razumljivo, poslodavcu, ali nažalost i nekim drugim vodećim sindikalnim organizacijama koji su pregovarajući o odredbama PKU za policijske službenike više mislili na svoje nego na interese radnika.\nNeprijatelji možemo biti, kao i do sada, korumpiranim pojedincima i kriminalizovanim strujama, na bilo kom nivou u ministarstvu. Ali tu smo, verujemo, na istoj liniji sa rukovodstvom MUP i ministrom Stefanovićem.\nRukovodstvo SSP poručuje članovima da se ovim raskidom Sporazuma ništa novo ne dešava kada su oni i njihova prava u pitanju. SSP je i dalje tu za vas, sa svojim 16-članim pravnim timom i armijom od stotinu aktivista! Vi ove novonastale prilike nećete ni osetiti! Našim aktivistima će biti otežani uslovi rada, koristiće svoje slobodno vreme da dođu do vas i izbore se za vas. Članovi porodica naših aktivista će osetiti na svojoj koži naše pojačane aktivnosti, nedostajaćemo im malo više, al to je cena na koju smo svi pristali onog momenta kada smo se u ovo upustili!\nPeticija je, jasno je svima, već dala nekoliko rezultata, osetiće to neki od vas kroz povećanje plate do kojeg će doći uračunavanjem vremena puta na angažovanju u radno vreme, kao i doslednijom primenom instituta preraspodele radnog vremena i kasnijim obračunom ostvarenog viška radnih sati. Nastavićemo sa pritiskom na poslodavca do ispunjenja svih zahteva iz peticije, a pouzdano znamo da se već radi na rešavanju njih nekoliko. Do povećana bednih plata i još bednijih dnevnica mora doći!\nPred Sindikatom srpske policije je uskoro nekoliko bitnih zadataka kojima se okrećemo u narednom periodu:\nOdbrana prava na korišćenje prostorija u MUP;\nPolicijada „Zlatibor 2017“, 16. i 17. juna;\nFaktičko konstatovanje realnosti – SSP je reprezentativan sindikat, po broju članova, po Zakonu o radu. Još samo MUP da to prizna!\nMOŽE BITI SAMO JEDAN – SINDIKAT SRPSKE POLICIJE!!!\nNeki od mnogobrojnih izlagača:


Stohelo Rozenberg jazz trio zatvara Novosadsko muzičko leto | Luftika\nJedan od najvećih gitarističkih virtuoza današnjice Stohelo Rozenberg zatvara Novosadsko muzičko leto 2016, u sredu 17. avgusta od 21 sat u vrtu Srednjoškolskog doma (Nikolajevska 1). U Novi Sad, Stohelo Rozenberg dolazi u društvu dvojice hrvatskih umetnika – dramskog pisca, scenariste, multiinstrumentaliste i kompozitora Mate Matišića i akademskog muzičara, člana nekoliko klasičnih, rok i džez sastava Jurice Štelme.\nStohelo Rozenberg je učenik škole slavnog Đanga Rajnharta. Stohelove nepogrešive i melodične interpretacije danas spadaju u najbriljantnije forme sviranja na gitari. Ovaj umetnik nije samo izvođač, već i autor brojnih kompozicija, poput očaravajuće Za Seforu ili šaljive numere Rumba suton i mnogih drugih koje otkrivaju njegovu sposobnost da unese čarobnu melodiju i u „najluđi“ i najbrži solo. Svako njegovo izvođenje je kombinacija neverovatne virtuoznosti i jednostavne muzičke lepote.\nNastupom trija ovog proslavljenog muzičara će biti završen ovogodišnji ciklus koncerata Novosadsko muzičko leto u organizaciji Muzičke omladine Novog Sada, a pod pokroviteljstvom Grada Novog Sada.\nUlaznice se po ceni od 800 dinara mogu kupiti u Muzičkoj omladini Novog Sada – Katolička porta 2/2, radnim danima od 8 do 14 časova, kao i dva sata pred početak koncerta na mestu održavanja programa. U slučaju kiše program će biti realizovan u Sinagogi.\nJoš koncerata potrazite ovde\noznakeJurica Štelma Mate Matišić muzicka omladina novog sada Novosadsko muzičko leto sinagoga Stohelo Rozenberg Stohelo Rozenberg gypsy jazz trio vrt srednjoškolskog doma