Završen skup povodom 60. godišnjice Pokreta nesvrstanih | TRT Hrvatski\nZavršen skup povodom...\nZavršen skup povodom 60. godišnjice Pokreta nesvrstanih\nMinistar vanjskih poslova Srbije Nikola Selaković izjavo je da su se i ovoga puta, sa skupa povodom 60 godina od prve konferencije Pokreta nesvrstanih zemalja iz Beograda čule poruke mira,\nMinistar vanjskih poslova Srbije Nikola Selaković izjavo je da su se i ovoga puta, sa skupa povodom 60 godina od prve konferencije Pokreta nesvrstanih zemalja iz Beograda čule poruke mira, solidarnosti i želje za izgradnjom budućeg sveta na osnovama saradnje i uvažavanja, javlja Anadolu Agency (AA).\nSkup povodom 60 godina od prve konferencije Pokreta nesvrstanih, koja je održana 1961. u Beogradu, tada glavnom gradu SFR Jugoslavije, zatvoren je danas konferencijom ministara spoljnih poslova zemalja koorganizatora, Srbije i Azerbejdžana.\nOn je rekao da se uprkos pesimističnim očekivanjima u prethodna dva i po dana u Beogradu okupilo 120 delegacija i da je, poslije Generalne skupštine Ujedinjenih nacija, ovo bio možda jedan od najvećih multilateralnih skupova u ovoj godini.\nSelaković je rekao da je na skupu pokazano poštovanje koje uživa Pokret, a povodom izjava da je Pokret prevaziđen, pitao je da li bi tolike delegacije došle da je to istina.\n"Osjetila se energija slobodoljubivih naroda i država posvećenih poveljama UN-a, ali i u Beogradskoj deklaraciji, slobodoljubivih naroda i država koji žele da žive u uređenom svijetu i da se njihov glas ceni kao i glas svih drugih", istakao je Selaković.\nOn je rekao da je ponosan što je ovih dana Beograd bio centar sveta, da je u organizaciju uključeno više od 6.500 ljudi, a da je skup pratilo više od 300 novinarskih ekipa.\nMinistar vanjskih poslova Azerbejdžana Džejhun Bajramov rekao je da su učesnici govorili o važnosti osnivanja Pokreta nesvrstanih, potvrdili važnost multilateralizma, međunarodne saradnje i solidarnosti.\nKako je rekao, delegacije su govorile o potrebi za unapređenje miroljubive koegzistencije bez formalnog svrstavanja u bilo koji blok.\nOn je rekao da su dali i preporuke vođama država koje nisu članice kada je reč o oporavku posle epidemije COVID-19.\n"Potrebno je da se kaže da je ovaj događaj dalje ujedinio Pokret nesvrstanih i da smo imali uspešan primer sastanka kojem su u tolikoj meri doprinele prijateljske zemlje Azerbejdžan i Srbija", rekao je Bajramov.\nOn je naglasio da je skupu prisustvovalo šest šefova država i vlada, 50 ministara i zemlje gosti, među kojima i šefovi međunarodnih organizacija.\nTagovi: #Pokret nesvrstanih\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je da će se vlast, u slučaju novih blokada puteva, ponašati apsolutno odgovorno, da će pustiti demonstrante da rade sve što žele dok ne ugrožavaju živote i imovinu drugih


Jela - Vesti i dešavanja - PORODICA GAJIĆ IZ BEOGRADA POBEDNIK USKRŠNJEG KVIZA\nPORODICA GAJIĆ IZ BEOGRADA POBEDNIK USKRŠNJEG KVIZA\nPred nama je najradosniji i jedan od najvećih hrišćanskih praznika koji se proslavlja u krugu porodice. Porodici Gajić iz Beograda ovaj Uskrs ostaće sigurno u najlepšem sećanju, jer je dobila novu Riva kuhinju lakiranu UV lakom.\nPorodice koje su se prijavile za Jela uskršnji kviz na Hit FM radiju odgovarale su na pet pitanja iz različitih sfera interesovanja svih članova. Od skoro 1000 prijavljenih, najuporniji i najuspešniji su došli do superfinala gde se vodila ozbiljna borba. Ipak, porodica Gajić se svojim odgovorima i fenomenalnim znanjem svih članova posebno izdvojila i to im je donelo novu Riva kuhinju, koju Jela daruje za pobedu u kvizu! Pored Gajića u superfinalu se takmičila porodica Vladislava Vika iz Čerevića. Do finala još su stigle i porodice Jelene Radojičić iz Niša i Anđele Ciculj iz Melenaca. U polufinalu su učestvovale porodice Aleksandra Stanojkovića iz Ralje, Nataše Marković iz Preljine, Jadranke Jovanović iz Novog Pazara i Saše Božinovića iz Zaječara. Njima su pripale dnevne nagrade iz naše kompanije, u vidu zanimljivih i praktičnih kuhinjskih alata i setova.\nUskršnji porodični kviz uspešno je realizovan od 4. do 25. aprila. Na ovom linku možete čuti kako je Bogdan Gajić reagovao kada mu je saopšteno da je njegova porodica dobila novu kuhinju, kako smo i mi saznali, za nov stan!\nOvo je peta kuhinja koju je Jela poklanja porodicama širom Srbije, a u jednoj akciji smo poklonili i dečiju sobu. Uskoro nas u domu porodice Gajić očekuje montaža kuhinje, pa ćemo saznati više o njihovim utiscima i videti kako se naša Riva uklopila u ambijent njihovog doma.


Jesu li SDA i HDZ iznad odluka Parlamenta BiH?\nU povodu izjave predsjednika HDZ Dragana Čovića da očekuje da će sredinom maja doći do intenziviranja pregovora izaslanstava HDZ BiH i SDA i predstavnika međunarodnih institucija o izmjenama Izbornog zakona BiH, dužni smo reagovati i postaviti nekoliko pitanja.\nPrije svega važno je reći da je Parlament BiH samo dva dana prije ove izjave imenovao Interresornu radnu grupu koju čine prestavnici klubova iz Doma naroda i stranačkih klubova iz Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.\nDa li to znači da je imenovanje ove radne grupe samo predstava za javnost i alat za smirivanje javnosti koja je burno reagovala na tajne vaninstitucionalne pregovore između lidera nacionalnih stranaka i pojedinih predstavnika međunarodne zajednice.\nDužni smo postaviti pitanje i šefu Delegacije EU u Bosni i Hercegovini ambasadoru Sattleru, kao i američkom ambasadoru Nelsonu, da li su oni prestavnici međunarodnih institucija koje Čović pominje i da li podržavaju ignorisanje institucija BiH i njenih radnih tijela na način kako Čović najavljuje?\nSDP BiH će se nastaviti zalagati za transparentan proces vođenja pregovora o izmjeni Izbornog zakona koji će se voditi u državnim institucijama, a u koji će biti uključeni predstavnici građana iz Parlamenta BiH, ali i javnost, mediji, nevladine organizacije i posebno naglašeno članovi CIK-a.\n> Blokada iz RS-a je vrhunac političke krize u BiH\n> Žuljević: Delegati SDA i HDZ-a nisu za novi saziv Komisije za vrijednosne papire\n> Ne pada mi napamet da nekoga ganjamo po hodnicima i kafanama\n> Wigemark je vršio pritisak na zastupnike kako bi se usvojio Zakon o akcizama na naftne derivate\n> Odmah ispitati navode o ponuđenom mitu i kriminalu u JP BH Gas


Na mamografu Doma zdravlja dve godine nije obavljen nijedan pregled | Ekspres.net\nNa mamografu Doma zdravlja dve godine nije obavljen nijedan pregled\nU Domu zdravlja u Kragujevcu tokom poslednje dve godine nije uradjen nijedan mamografski pregled na jedinom aparatu u toj zdravstvenoj ustanovu, a pacijentkinje su upućivane na pregled u Univerzitetski klinički centar.\nPortparolka Doma zdravlja Danijela Petrović je rekla da je razlog za to što je mamograf u Radiološkoj službi zgrade "ATD-a" koja je tokom epidemije u crvenoj zoni.\n"Zastoj je nastao i zbog toga što su radiolozi angažovani u kovid ambulanti, pa niko nije mogao ni da čita snimke", dodao je on.\nOna je rekla da su pacijentkinje koje su imale probleme, upućivane na mamografski pregled u Univerzitetski klinički centar.\nPetrović je istakla da bi do kraja ovog meseca trebalo da počnu i mamografski pregledi u Domu zdravlja jer je smanjen broj pregleda u kovid ambulanti, manji je i broj ekipa lekara koji rade u toj ambulanti, te "očekujemo da ćemo se vratiti u režim rada pre epidemije".\nOna je dodala da je zbog velikog broja inficiranih pacijenata kao i angažovanosti lekara u kovid ambulanti trpela preventiva, a najviše skrining rizičnih grupa pacijentkinja na karcinom dojke koji je potpuno zastao.\nU manjem obimu je tokom epidemije obavljan skrining na rak debelog creva i na rak grlića materice.\nKako je ranije pisala Nova.rs Kragujevac kao četvrti grad u Srbiji, sa oko 176.000 stanovnika, ima tri mamografa, od kojih je u funkciji samo jedan, u Univerzitetskom kliničkom centru.\nMamograf u Zavodu za zadravstvenu zaštitu radnika Zastava je u kvaru poslednje dve godine. Iz te ustanove su rekli portalu da do kraja godine očekuju potpuno novi mamografski aparat, koji će obezbediti Grad Kragujevac.\nU Kragujevcu ni jedna privatna specijalistička ordinacija nema mamograf, a nikada u Kragujevcu nisu organizovani ni preventivni mamografski pregledi mobilnim mamografom.\nKragujevac Dom zdravlja mamograf\nEvo gde možete da uradite besplatan pregled dojki\nZdravlje 11.03.2022. 09:10\nJedna od asocijacija na ženu sigurno je i 8. mart, Međunarodni dan žena. Umesto ovog jednog dana u martu, neka čitav mesec bude važan za sve žene u Srbiji.


U toku velika policijska akcija “Arsenal”: Pretresi na deset lokacija, uhapšeno sedam osoba – Bh-index\nU toku velika policijska akcija “Arsenal”: Pretresi na deset lokacija, uhapšeno sedam osoba\n16/05/2018 by A.J.\nUprava kriminalističke policije sprovodi veliku akciju na području Banjaluke i Republike Srpske, saznaje Srpskainfo.com.\nIzvor iz policije potvrdio je da su od ranih jutarnjih časova pretresi počeli na više lokacija u Banjaluci i široj okolini.\n– U pitanju je akcija na sprečavanju zloupotrebe narkotika – objasnio je naš izvor.\nJedna od lokacija koja se pretresa je i porodična kuća M.M. u banjalučkom naselju Starčevica.\n– Uprava za organizovani i teški kriminalitet u saradnji sa policijskim službenicima PU Banjaluka na područiju Banjaluke realizuje operativnu akciju kodnog naziva “Arsenal”, koja je usmjerena na suzbijanje proizvodnje i prometa opojnih droga. U toku je pretres na 10 lokacija, uhapšeno je 7 osoba i za dvije se traga – rekla je portparol MUP RS Danice Gnjatić.\nSinoć u centru Sarajeva: Obračun mačke i zmije – VIDEO


Zatvoren Tvining projekat „Implementacija Strategije zaštite ličnih podataka“\nDatum objave: 28.06.2012 15:01\nMinistar unutrašnjih poslova Ivan Brajović učestvovao je na konferenciji za štampu upriličenoj povodom svečanog zatvaranja Tvining projekta „Implementacija Strategije zaštite ličnih podataka“, koji je vođen od strane Ministarstva unutrašnjih poslova, a realizovan sa partnerima iz Austrije i Slovenije, uz finansijsku podršku Evropske unije. Brajović je kazao da su dobri rezultati ovog projekta vidljivi kroz pripremljen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, koji je u potpunosti usaglašen sa relevantnom Direktivom i koji se nalazi u skupštinskoj proceduri. Takođe, kazao je ministar, projekat je doprinio kvalitetnijoj pripremi poglavlja o obradi ličnih podataka u Prijedlogu zakona o unutrašnjim poslovima, koji se takođe nalazi u skupštinskoj proceduri, kao i pri izradi Prijedloga zakona o slobodnom pristupu informacijama i Zakona o državnim službenicima i namještenicima.\nU sklopu Projekta sačinjeno je oko 25 analiza crnogorskih zakona i date su konkretne preporuke za njihovo usklađivanje, izvršene su obuke o zaštiti ličnih podataka državnih službenika i namještenika, kao i predstavnika privatnog sektora, kao i obuka i edukacija zaposlenih u Agenciji za zaštitu ličnih podataka, naglasio je Brajović. On je podsjetio da je crnogorska delegacija za oblast zaštite ličnih podataka odlično ocijenjena na bilateralnom skriningu od predstavnika Evropske komisije u Briselu.\nNa ovaj način Crna Gora ispunjava obavezu iz člana 81 Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, kojim se obavezala da uskladi svoje zakonodavstvo u oblasti zaštite podataka o ličnosti sa zakonodavstvom Zajednice i međunarodnim zakonodavstvom o privatnosti, zaključio je Brajović koji se zahvalio ekspertima angažovanim u toku projekta. NASLOVNA


Kimi Raikonen žrtva pokušaja iznude - Auto Republika\nKimi Raikonen je podneo žalbu kanadskoj policiji tvrdeći da je žrtva iznude od strane jedne žene u Montrealu.\nŽalbu je podnela advokatska kancelarija koja radi za Finca, tvrdeći da je F1 vozaču bilo prećeno iznošenjem javnih optužbi za seksualno uznemiravanje ukoliko ne bude spreman da se rastane sa određenom (velikom) sumom novca.\nPre dve godine, dotična osoba je preko interneta tvrdila da je bila umešana u incident sa neimenovanim vozačem Formule 1 i njegovim prijateljem dok je radila u baru, koji su oni posetili nakon VN Kanade 2016.\nOna je tvrdila da ju je pripiti vozač dodirivao po grudima dok je radila kao konobarica a da jej anonimni prijatelj spustio ruku do njenog donjeg veša.\nOve godine, ona je objavila dodatno saopštenje, u kojem tvrdi da je predugo štitila vozača i da će sada preduzeti konkretne korake.\nRaikonenov advokat u Montrealu je izjavio da ih je žena informisala u vezi sa inicijalnim optužbama.\nZatim je prošle nedelje primio pismo, tačnije 23. maja, u kojem ona saopštava da će izaći u javnost sa optužbama bez „nadoknade“, za koju je advokat rekao da je „ogromna suma“ u pitanju.\nOn je izjavio da Raikonen u potpunosti odbacuje navode i da je jedini mogući korak bio da se „zaštiti reputacija vozača“ tako što će se podići tužba za iznudu.\nKonačna odluka se ne očekuje u narednih nekoliko meseci, posebno ukoliko stvar dođe do suda. Dotična žena je policiji ispričala svoju verziju događaja u međuvremenu.\nLegal Logik, firma koja predstavlja Kanađanku, saopštila je da je žalba zbog iznude „pogrešno tumači ono što su oni želeli“, kada su inicijalno stupili u kontakt sa Raikonenovim advokatima. Interesantno „viđenje“, rekli bismo…\nOsnivač firme, Džejmi Benizri, saopštio je imao „veoma kratak razgovor, koji, čini se, ide u dobrom pravcu“, pre nego što je „iznenada“ uložena žalba zbog iznude.\nKimi, Kimi, kakav danak neiskustvu… Formula 1 jeste naš omiljeni sport, ali očigledno da nisi shvatio koji je omiljeni „sport“ žena u SAD i Kanadi…\ntags: formula 1 kimi raikkonen seksualno uznemiravanje\nprevious Prvog vikenda juna – Velika nagrada Novog Sada!\nnext Bogat program za vikend na Mišeluku


Klere sport potvrdio kvartet "pežoa" i stalnu postavu za TCR Evropa - Serbiaring\nJune 23, 2020 Aleksandar Babić TCR, Vesti 0\nFrancuski tim Klere sport potvrdio je četvoročlanu vozačku postavu za celosezonsku kampanju u TCR šampionatu Evrope.\nKokpiti “pežoa 308 TCR” porodične ekipe iz predgrađa Pariza pripadaju braći Džimiju i Tediju Klereu, kao i paru vozača džentlmena, Žilu Kolombaniju i Stefanu Ventaži.\nSvi oni imaju prethodno iskustvo u TCR Evropa: braća Klere su u kategoriji provela celu prošlu sezonu, dok su Kolombani i Ventaža imali pojedinačne nastupe, i tada u “pežoima” Klere sporta.\nRutineri u Pežo kup serijama u Francuskoj, braća klere su postizala daleko bolje rezultate od svojih kolega džentlmena, ali završne pozicije nisu bile slavne: Tedi je bio četrnaesti, a Džimi dvadeseti u generalnom plasmanu.\n“Drago nam je što možemo da potvrdimo naš program u 2020, to je dodatni iskorak u našim naporima uprkos nepredviđenoj situaciji izazvanoj covid-19 pandemijom”, izjavio je direktor ekipe Žan-Mari Klere.\n“U narednih nekoliko meseci imaćemo puno posla, budući da smo prisutni i u prvenstvu Francuske, ali se oslanjamo na klijentsku podršku koju je organizovao Pežo sport. Na svakoj rundi biće prisutan inženjer Pežoa i kamion sa rezervnim delovima.”\nKlere senior je dodao: “Postoje male evolucije na “pežou 308″, uskoro ćemo izaći na pistu i voziti nekoliko test dana. Naša prošlogodišnja prva sezona u TCR Evropa bila je vrlo obećavajuća. Mnogo smo naučili i osećamo se spremnijim za žestoko takmičenje u ovoj seriji.”\n“Cilj je da sva četiri naša vozača napreduju i nišanimo dobre rezultate.”


Novi izbor notara, nakon što je „namirena“ rodbina advokata i sudija\nNakon što su na prethodnom konkursu za izbor notara kao najuspješniji ocijenjeni članovi porodica poznatih advokata i sudija, slijedi izbor novih notara u tri lokalne zajednice u Srpskoj.\nMinistarstvo pravde u Vladi Republike Srpske objavilo je spisak prijavljenih kandidata za izbor notara za tri službena sjedišta, u Banjaluci, Doboju i Tesliću.\nNa konkurs za izbor tri notara u Banjaluci prijavilo se ukupno šest kandidata, a to su Andrej Golić, Igor Stanić, Bogdana Janković, Dragan Pekez, Jovana Simić i Siniša Bosnić.\nOd nabrojanih, petero ih je pozvano na razgovor zakazan za četrtak, 28. april, dok se za prijavu Siniše Bosnića navodi da je nepotpuna.\nŠto se tiče Doboja, za jednu otvorenu poziciju, prijavljen je jedan kandidat, i to Smajo Ćeman, koji je takođe pozvan na razgovor u četvrtak. Ćeman je jedini kandidat i za notarsku poziciju na području opštine Teslić.\nKonkurs za izbor izbor notara objavljen je 16. februara ove godine, i to za tri notara u Banjaluci, te po jednog u Doboju, Tesliću i Laktašima. Sudeći prema spisku Ministarstva, prijavljenih kandidata nije bilo za notara u Laktašima.\nČlanovi Komisije za izbor notara su sudija Vrhovnog suda RS Senad Tica, predsjednik Osnovnog suda u Šamcu Zdenko Vranjić, advokat iz Banjaluke Aleksandar Čorni, profesor Pravnog fakulteta u Banjaluci Radenko Jotanović i Brankica Arežina iz Ministarstva pravde RS.\nPodsjećamo, na posljednjem izboru notara kao najuspješniji kandidati ocijenjeni su članovi porodica poznatih advokata i sudija, među kojima su bili supruga advokata Darka Kremenovića, kćerka sudije Mirjane Raosavljević, snaha Vitomira Popovića, sestra predsjednika SPS-a Gorana Selaka…\nIzbor notara bio je u fokusu javnosti i kada je pomoćnica ministra za notarijat Jelana Vukadinović ocijenjena kao najuspješnija na konkursu za notara.\nU notarskoj zajednici ogorčeni su prethodnim konkursima i ističu da se prilikom svakog novog konkursa pojavljuje određen broj kandidata koji nemaju iskustva i koji bez dana rada u notarskim kancelarijama bivaju imenovani za notare, iako dobijaju manje ocjene na notarskom ispitu koji komisija, po zakonu, treba prvo da uzme u obzir.\nNEWER POSTMask kupio Twitter za 44 milijarde dolara\nOLDER POSTHrvatska ponovo progoni ćirilicu u Vukovaru: Ministarstvo obrazovanja otvoreno protiv srpskog pisma!


Incko: Mora doći do promene Dejtona zbog presude Sejdić-Finci |\n► Vučić: Nisam srećan zbog odlaganja sastanka u Parizu, Amerika želi glavnu\n22.06.2019 | 12:00h ► 12:10h Minsk\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da nije srećan zbog odlaganju sastanka Beograda i Prištine u Parizu i dodao da Sjedinjene Američke Države žele glavnu ulogu u posredovanju u dijalogu Beograda i Prištine.\nOn je novinarima u Minsku rekao da je kosovski premijer Ramuš Haradinaj očigledno želeo da na svaki način stavi do znanja Amerikancima da želi da SAD odlučuje o svemu, a ne Francuzi i Nemci.\nVučić je kazao da je za Srbiju nemoguće da su svi koji žele da imaju glavnu ulogu oni koji su priznali nezavisnost Kosova. On je rekao i da odlaganje nije poraz Francuske i Nemačke već da je teška situacija za sve.\n"Mogu da dovedu koliko god Amerikanaca, ali džaba im to. Nadam se da ćemo u međuvremenu izbegavati tenzije", rekao je Vučić i dodao da Srbija ima prava na "konvertirani potez".\nPredsednik Srbije je rekao i da kosovski premijer vodi hajku protiv Srba i da licitira imenima Srba koji im se suprotstavljaju i "stavlja mete na njihovu glavu".\nOn je kazao da Albanci znaju da Srbija danas "živi svoje najbolje vreme" i da je za dalji razvoj potrebna stabilnost. "Ali to ne znači da možete da ponižavate Srbiju i nipodaštavate njen nacionalne interese", rekao je Vučić.\nI Srbija i Crna Gora bi trebalo da spuste tenzije\nVučić je novinarima u Minsku rekao da se u Crnoj Gori vodi kampanja protiv Srbije i Srba, a u Srbiji obrnuta kampanja, te da bi voleo kada bi bilo moguće da "stanu i jedni i drugi".\nOn je rekao i da će mišljenje o stavu Venecijanske komisije o crnogorskom Predlogu zakona o slobodi veroispovesti izneti kada taj stav bude objavljen.\nGovoreći o pozivu ambasadora Srbije Zorana Bingulca u Ministarstvo spoljnih poslova Crne Gore zbog izjava srpskih zvaničnika, Vučić je rekao da se radi o potezima koji su za "unutrašnju upotrebu".\nOn je kazao i da je ministra spoljnih poslova Srbije Ivicu Dačića zamolio da ne šalje diplomatsku notu Crnoj Gori. "Zamolio sam ga da to ne radi. Mi ćemo to činiti kada bude bilo nešto stvarno, a ne zbog izjave nekih političara ili drugih. Mogli bi na dnevnom nivou da šaljemo 15 nota. Ali bolje je da spuštamo tenzije", rekao je Vučić.\nVučić nije prisustvovao otvaranju Evropskih sporskih igara u Minsku zbog učešća Kosova\nPredsednik Srbije nije danas prisustvovao otvaranju Evropskih sportskih igara u Minsku zbog učešća sportista Kosova na tim igrama.\nVučić je novinarima u Minsku rekao da je njemu i predsedniku Belorusije Aleksandru Lukašenku bilo teško što on nije prisustvovao otvaranju igara\n"Lukašenku je bilo teško što ne mogu da prisustvujem, meni je bilo teško što sam mu rekao da ne mogu da idem. Za mene je bilo teško zbog domaćina beloruskog, ali sam morao da postupim kao predsednik Srbije", rekao je Vučić i dodao da mu je žao ako je razočarao beloruskog domaćina, ali da nije imao izbora.\nOn je kazao i da kod Lukašenka "tako čvrstog čoveka skoro da je video suzu", kada mu je rekao da Srbija ne može da prisustvuje.\nVučić je naveo i da domaćini u Minsku nisu dali predsedniku Kosova Hašimu Tačiju da uđe u glavnu ložu.\nEvropske sportske igre otvorenje su sinoć u Minsku.\npromena Ustava /\n22.06.2019, 19:07h pal Preporuči\n..čvrst čovek pustio suzu...pa neverovatno, taj ne pušta suzu ni za sopstveni narod..smejurija.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će na izborima na proleće više od 60 odsto lista na lokalu voditi drugi ljudi u odnosu na pre četiri godine, dodajući da se radi o...\nVučić: Saradnja s japanskom agencijom oko odsumporavanja u elektranama\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Srbija napravila dogovor sa japanskom agencijom za međunarodnu saradnju "Džajka" kako bi se vršilo odsumporavanje u...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nije kompetentan da odlučuje kako će se crkva ponašati, on je izneo svoje političko mišljenje, poručio je rektor bogoslovije na Cetinju i jedan od...\nHiljade vernika Srpske pravoslavne crkve i građana protestovalo je večeras protiv Zakona o slobodi veroispovesti a mitropolit Crnogorsko primorski Amfilohije predvodio je lituju u Tivtu.\nBrnabić: Nema smena u Vladi do izbora\nPremijerka Srbije Ana Brnabić danas je izjavila da u Vladi neće biti smena do redovnih parlamentarnih izbora koji će biti na proleće.


Srbija u narednih šest meseci prekida vojne aktivnosti sa svim partnerima | EurActiv Serbia\nSrbija u narednih šest meseci prekida vojne aktivnosti sa svim partnerima\nMinistarstvo odbrane Srbije saopštilo je da je Vlada Srbije donela odluku da u narednih šest meseci prekine sve vojne vežbe i sve vojne aktivnosti sa svim partnerima radi očuvanja pozicije vojne neutralnosti. Ministar odbrane Aleksandar Vulin rekao je da se Srbija nalazi pod "strašnim i nezasluženim pritiskom" Evropske unije.\nOd Srbije se "traži da napusti planirane vojne vežbe sa Belorusijom, po cenu napuštanja evropske budućnosti i po cenu još većih pritisaka na njenu politiku, ali i srpski narod na Kosovu i u Republici Srpskoj", rekao je Vulin posle sednice vlade 9. septembra, a prenelo Ministarstvo odbrane.\n"Da bi sačuvali poziciju vojne neutralnosti, izbegli ili bar umanjili posledice pojačanih napada na našu zemlju, našu politiku i našu ekonomiju, Vlada Srbije je na današnjoj sednici donela odluku da se u narednih šest meseci prekine sa svim vojnima vežbama i svim aktivnostima sa svim partnerima, bez razlike", kazao je Vulin.\nDodao je da Srbija u narednom periodu "neće učestvovati u bilo kakvim vežbama ili vojnim aktivnostima ni sa NATO ni sa ODKB, ni sa Rusijom ni sa SAD, ni sa Kinom, ni sa Evropskom unijom, ni sa Istokom ni sa Zapadom". "Naše učešće u mirovnim operacijama biće posebno razmotreno i prema potrebi suspendovano", naveo je Vulin.\n"Ovo je jedini način da sačuvamo vojnu neutralnost i ova bolna odluka nas obavezuje da se oslonimo samo na sebe i samo na svoju snagu, naglasio je ministar Vulin, završavajući izjavu porukom: Živela Vojska Srbije, Živela Srbija", piše u saopštenju ministarstva.\nNATO je 9. septembra saopštio da nije planirao nikakve konkretne aktivnosti sa Srbijom narednih meseci i da ostaje posvećen partnerstvu s Beogradom, nakon odluke da Srbija prekine vojne vežbe i vojne aktivnosti sa svim partnerima.\n"Nismo planirali nikakve konkretne događaje sa Srbijom u predstojećim mesecima, ali ostajemo posvećeni partnerstvu u interesu stabilnosti i bezbednosti regiona", rekao je neimenovani zvaničnik NATO za Glas Amerike i Radio Slobodna Evropa.\nZvaničnik je naveo i da Severnoatlantska alijansa "ceni dugotrajno partnerstvo" sa Srbijom.\n"Kao sva naša partnerstva, i partnerstvo sa Srbijom zasnovano je na potrebama partnerske države", navodi se u odgovoru zvaničnika NATO.\nMinistarstvo odbrane Belorusije prethodno je saopštilo da će pripadnici Vojske Srbije učestvovati u drugoj polovini septembra u Belorusiji u vojnoj vežbi sa pripadnicima vojske domaćina i Rusije.\nVojni analitičar Aleksandar Radić ocenio je da je odluka vlade da prekine sve vojne vežbe na šest meseci jedini izlaz iz krize koja kompromituje Srbiju u vojnoj saradnji s drugim državama.\n"Posle vašingtonskog sporazuma (Beograda i Prištine), naglog hlađenja odnosa sa Rusijom i s krizom u Belorusiji, bilo je teško zamisliti da će pripadnici Vojske Srbije (VS) otići na vežbu u Belorusiju, koja se odigrava na samoj granici s Poljskom" članicom NATO, kazao je Radić .\nRekao je da bi odlazak pripadnika VS na tu vežbu mogao da se tumači kao "ohrabrivanje" predsednika Belorusije Aleksandra Lukašenka, a moglo bi da se tumači i kao podrška "ruskoj demonstraciji sile" dok traje "vrlo žestoka razmena otrovnih strelica" između Beograda i Moskve.\n"Pritom, NATO to može da pročita i kao neprijateljski čin prema njima - u Poljkoj - koja je jedan od najbližih američkih saveznika i na čijoj teritoriji se nalaze američke snage. Zato je bila logična odluka da se prekinu sve aktivnosti", objasnio je on.\nRadić je kazao da se Srbija "dramatično i brzo" udaljila od saradnje s Rusijom i njenim saveznicima, a da je to bilo jasno "od prvih kritičkih tonova" na vest o tome da je Srbija kupila kineski PVO sistem, a onda je to "eksplodiralo" posle sastanka predstavnika Srbije i Kosova u Vašingtonu 4. septembra.\nDemokratska stranka (DS) ocenila je da je odluka o otkazivanju svih vežbi zbog pritiska EU više nego licemerna zamena teza i pokušaj obmane javnosti o stvarnim razlozima, posebno imajući u vidu da su sve planirane vežbe bile sa Rusijom i da nije bilo dogovorenih vežbi sa NATO zemljama.\nPredsednik odbora DS za bezbednost, general u penziji Sreto Malinović ocenio je da je očigledno u poslednje vreme odnosi da Rusije i Srbije nisu u skladu sa javnim istupima i retorikom zvaničnika Srbije i da je situacija kulminirala nakon sporazuma Beograda i Prištine u Vašingtonu.


Za potrebe štampe na najsevremeniji i izuzetno kvalitetan način sa ponosom Vam predstavljamo profesionalnu uslugu štamparije “Zlatna Knjiga” iz Jagodine koja posluje na domaćem i stranom tržištu više od 28. godina i stekla je poverenje preko 200 komintenata.\nIz široke palete grafičkih proizvoda izdvajamo:\nSredstva direktnog marketinga (katalozi, prospekti, rokovnici, brošure), propagandni materijal (kalendari, flajeri, nalepnice…), publikacije (knjige, časopisi, novine…), poslovni papiri (računi, vizit karte, otpremnice…).Sve vrste štampe na papiru (ofset, kunstrdruk, samolepljivi muflon, etiketni papir).\nKvalitet naših proizvoda obezbeđuje mašina japanskog proizvođača RYOBI GX525, sa 5 boja za štampu. Takođe, ponosni smo vlasnici najmodernijeg bindera (mašina za koričanje knjiga, kataloga i udžbenika), sa nemačkom PUR tehnologijom (jedini u Srbiji), koja garantuje da ne postoji mogućnost razlepljivanja strana.\nZahvaljujući najsavremenijem mernom uređaju za kontrolu boja, proizvodnja u našoj štampariji usaglašena je sa najvišim ISO standardima (ISO 12647).\nZa uslugu štampe i dizajna u paketu kao jedna porudžbina ostvarićete veliki popust!\nJoš veći popusti se ostvaruju ukoliko sa nama napravite ugovor na više mesečnom – godišnjem planu.\nZa više informacija posetite sajt štamparije “Zlatna knjiga” POGLEDAJ PONUDU


Fajon: U EU kovid pasoš ne može vakcina koju EMA nije odobrila – evropro info\n“Očekuje se da će Komisija usvojiti svoj predlog o kovid pasošima tek ove nedelje. Kako još uvek nije na stolu, ne mogu ga komentarisati. Međutim, čvrsto verujem da moramo učiniti sve što je u našoj moći da se što pre vratimo u normalu. Verzija kovid pasoša EU mogla bi biti samo jedno od rešenja za lakše putovanje i prelazak granice”, navodi Fajon za Nova.rs.\nTags: COVID-19, Evropska agencija za lekove, Tanja Fajon, Vakcine


Mart 19, 2019 8:18\n"Izuzetno je važno što je do novog sastanka između naših ministarstava došlo tako brzo posle februarskog susreta u Beogradu i što je iskorišćena prilika da se prodube i dodatno konkretizuju razgovori koji su tada vocjeni. Razmenili smo mišljenja i znanja po pitanjima stipendiranja vrhunskih sportista, nacionalne kategorizacije sportova finansiranja sporta i drugih sistemskih rešenja u oblasti sporta", rekao je Udovičić.\nOn je dodao da su, takođe, razmenjena iskustva iz pripreme i realizacije koncepta revitalizacije i izgradnje infrastrukture - trenažnih centara, omladinskih i sportskih kampova i sportsko-turističkih kompleksa, kao i stvaranja uslova za takmičenje i pripremu sportista i njihovo iskorišćenje u razvoju ponude sportskog turizma.\n"Podelili smo i primere dobre prakse u uspostavljanju mehanizama za što veće učešće mladih u kreiranju i realizaciji omladinske politike", izjavio je ministar Udovičić.\nJoš jedna od tema sastanka bila je i konkretizacija realizacije zajedničkih aktivnosti i projekata u domenima omladine i sporta predviđenim Akcionim planom za 2019. godinu.\n"Baš kao i u prethodnom periodu, naša saradnja je besprekorna i želimo da se naši mladi što češće susreću na omladinskim manifestacijama, da se temeljnije upoznaju i da razmene iskustva, znanja i perspektive za dalji lični i karijerni razvoj. Pripremamo se za Godišnju omladinsku konferenciju na jesen, povezivanje mladih korišćenjem dostupnih regionalnih inicijativa i evropskih fondova poput Fonda za zapadni Balkan, programa Erazmus+ i IPA programa prekogranične saradnje, kao i saradnji sportskih saveza Srbije i Republike Srpske putem razmene stručnjaka i organizovanja stručnih predavanja", dodao je Udovičić.\nPrilikom posete Banjaluci dodeljena je sportska oprema Osnovnoj školi "Đura Jakšić" i Domu za decu i omladinu bez roditeljskog staranja "Rada Vranješević".


Bebac: Konkurs ne može biti zamena za ukinuti roditeljski dodatak | Autonomija\n"Stotine porodica iz Vojvodine sa troje i više dece ostaće uskraćeno za pravo na pomoć"\nRoditeljski portal Bebac.com pitao je danas predsednika Pokrajinske vlade Igora Mirovića da li zaista konkursima misli da zameni roditeljski dodatak koji je ukinuo.\n„Roditelji ne žele konkurse već sistemsko rešenje po kojem će sve majke i porodice biti jednake“, poručili su iz Bebca.\nBebac u saopštenju kritikuje Pokrajinsku vladu zbog uslova na konkursu za dodelu bespovratnih sredstava porodicama u kojima se rodi treće ili četvrto dete za rešavanje stambenog pitanja, jer će prema njihovoj računici nju moći da dobije svega oko 50 porodica.\nReč je o novoj pronatalitetnoj meri pokajinskih vlasti koja je usvojena nakon ukidanja novčane pomoći za treće dete od 12.000 dinara u Vojvodini proteklog jula, sa obrazloženjem da je taj novčani dodatak prešao u nadležnost republike.\nBebac je upozorio da je ukupan budžet koji je Pokrajina opredelila za Konkurs za rešavanje stambenog pitanja 63 miliona dinara, ali da su uslovi takvi da jedna porodica najviše može da dobije milion i dvesta hiljada dinara.\n„Kada se te dve cifre podele, dolazi se do podatka da će svega oko 50 porodica (tačnije 52,5) moći da dobije traženu pomoć“, upozorio je Bebac u saopštenju.\nDodali su da će se broj porodica kojima će novac biti dodeljen uvećati ukoliko ne dobiju svi učesnici konkursa maksimalno dozvoljen iznos, ali da će i dalje „stotine drugih roditelja sa troje i više dece ostati uskraćeno za pravu pomoć“.\n„Podsetimo, prema ranijoj odluci, sve porodice u Vojvodini koje su dobile treće dete, dobijale su mesečnu pomoć od 12.000 dinara tokom prve dve godine detetovog života“, podseća se u saopštenju.\nKako se navodi, i pored malog broja porodica koje će biti pomognute ovim konkursom, one koje za tu pomoć budu želele da konkurišu moraće da prikupe 19 različitih dokumenata.


Tunis: Aktivistkinjama Femena preti zatvor – Nadlanu.com\nTunis: Aktivistkinjama Femena preti zatvor\nObjavljeno 1. juna 2013. / 08:49:10\nZbog javne nepristojnosti mogle bi da budu stavljene iza rešetaka, rekao je danas njihov advokat.\n“One će se pojaviti u sudu u Tunisu 5. juna, gde će biti podvrgnute otvorenom saslušanju”, rekao je advokat Suheib Bahri, a tu informaciju su potvrdili zvaničnici francuskog konzulata u Tunisu, prenosi AFP.\nTrima aktivistkinjama će se suditi zbog “javne nepristojnosti” i “napada na javni moral”, odnosno zločine koji se kažnjavaju sa po šest meseci zatvora u Tunisu, društveno kozervativnoj zemlji u kojoj koalicionu vladu predvodi islamistička stranka, a preti im po još 15 dana zatvora zbog uvreda upućenih tuniskim vlastima.\nPokret Femen u Parizu identifikovao je ove tri mlade žene kao Francuskinje Polin Ilije i Margerit Stern i Nemicu Jozefine Markman.\nOne su uhapšene u sredu dok su protestovale obnaženih grudi ispred centralnog suda u Tunisu, što je prvi takav protest koji je radikalna feministička grupa organizovala u arapskom svetu.\nNjih tri su protestovale tražeći oslobađanje Amine Sbui, 18-godišnje tuniske članice njihove grupe, koja je uhapšena ranije ovog meseca pošto je protestovala protiv glavne tuniske salafističke grupe i ispisala reč “Femen” na zidu u blizini groblja u Keruanu.\nSalafisti su planirali da održe godišnji kongres u tom istorijskom gradu na jugu Tunisa koji se smatra verskom prestonicom te zemlje, uprkos vladinoj zabrani.\nAmina Sbui, koja je poznatija pod pseudonimom Tajler, u sredu je izvedena pred sud zbog nezakonitog posedovanja “biber spreja”, zbog čega joj je određena novčana kazna, a sudija je naložio da ostane u pritvoru da bi se iduće nedelje suočila sa odvojenim optužbama za nepristojnost i skrnavljenje groblja, zločine koji se kažnjavaju sa šest meseci, odnosno dve godine zatvora.\nSudija je ostavio otvorenu mogućnost izricanja i težih kazni, govoreći o “kriminalnoj zaveri” i nagovestivši da bi ona mogla da bude optužena za delovanje u organizovanoj bandi.\nTunis ima najliberalnije zakone u arapskom svetu kad je reč o pravima žena, ali opozicione stranke i feminističke grupe često optužuju vladajuću islamističku partiju Enahda za pokušaje da ih ograniči.\nPokret Femen, koji je osnovan u Ukrajini, a sada ima sedište u Parizu, doživeo je procvat od 2010. godine, otkad feministkinje širom sveta skidaju grudnjake u znak protesta zbog brojnih pitanja, a pored islamista na meti su im bili i Vatikan, ruski predsednik Vladimir Putin, ukrajinski lideri i bivši italijanski premijer Silvio Berluskoni.


Mnoge članice EU bile bi i te kako zainteresovane da s drugom privredom sveta postignu sporazum kakav ima Srbija Da Beograd postane centar kineskih investicija za 16 zemalja centralne i jugoistočne Evrope deo je dugoročnog, ekonomsko-strateškog plana Kine. Nije bez razloga londonski „Ekonomist“ napisao da „K\nMnoge članice EU bile bi i te kako zainteresovane da s drugom privredom sveta postignu sporazum kakav ima Srbija\nDa Beograd postane centar kineskih investicija za 16 zemalja centralne i jugoistočne Evrope deo je dugoročnog, ekonomsko-strateškog plana Kine. Nije bez razloga londonski „Ekonomist“ napisao da „Kina preko Srbije pravi most na Zapad“.\nTemelji tog plana leže u zaključenom strateškom sporazumu Srbije i Kine. On je kamen temeljac ne samo za dolazak u Srbiju, već i za prodor Kine u region kao investitora, bankara i ulagača.\nBitna komparativna prednost Srbije u odnosu na zemlje centralne i jugoistočne Evrope upravo je ovaj dokument, koji Beograd mora znalački da valorizuje. Mnoge članice EU bile bi i te kako zainteresovane da s drugom privredom sveta postignu sporazum kakav ima Srbija.\nKina tek s malim brojem država ima slične sporazume (SAD, Brazil, Južna Afrika, Poljska, Ukrajina), dok je s Rusijom potpisala Deklaraciju o multilateralnom svetu i uspostavljanju novog svetskog poretka.\nČinjenica na koju Srbija mora da računa jeste to da ne postoje posebni ekonomsko-strateški planovi Kine za svaku pojedinačnu zemlju centralne i jugoistočne Evrope (CIEZ). Toga nema ni u političkim izveštajima s partijskih kongresa, ni u ekonomskim dokumentima kineskog parlamenta. Pojedinačnu strategiju nisam uočio ni u razgovorima s kineskim kolegama.\nIskusnog kineskog diplomatu Cao Rongfeja upitao sam kako gleda na vezu između ovog sporazuma i ostalih zemalja Balkana, država regiona, a i EU. Umesto odgovora, pomenuo je kinesku poslovicu koja nosi sadržaj kineske strategije geoekonomije, ne samo prema Evropi, koja glasi: „Planinu će pomaknuti samo onaj koji je u početku pomicao kamenčiće“.\nStrateška saradnja Srbije i Kine različito je ocenjena u međunarodnoj javnosti. Industrijski Odbor za istočnoevropske odnose Nemačke okvalifikovao ga je kao geopolitički a ne kao geoekonomski.\nHenri Kisindžer, bivši državni sekretar SAD, smatra da se tu ne radi o geostrateškim ambicijama Kine na Balkanu. To su Kinezi ostavili drugima, rekao je, i dodao da bi to nazvao „upotrebom kineske svilene i tehnološke moći“.\nGeostrateških aspiracija Kina jednostavno nema. Ove ideje plasiraju se od strane dela razvijenog Zapada zbog straha od gubitka tržišta. Imaju i za cilj ograničavanje kineske ekonomske konkurentnosti na region zemalja koje su uvek bile „mala dvorišta“ velikih sila, posebno evropskih.\nOd stanja u zemljama CIEZ ne zavisi ni ekonomska, ni energetska, a ni strateška bezbednost Kine, kao što, na primer, zavisi od odnosa sa SAD, zemljama Dalekog ili Bliskog istoka, Rusijom, ili drugim delovima sveta bogatim resursima.\nIdeja o Beogradu kao centru investicija bila je prisutna i na samitu krajem 2013. u Bukureštu 16 zemalja centralne i jugoistočne Evrope i Kine. Srbiju je predstavljao premijer Dačić, a Kinu njen premijer Li Kećeng.\nBeograd je konačno shvatio da novi kineski put svile prema Evropi nije više popločan kineskim krpicama, belim lukom i nekakvim „Čajna taunom“ po ugledu na čuveni triler R. Polanskog „Kineska četvrt“. Savremenu Kinu moramo „snimati“ – oslobođeni predrasuda – kroz kineski kapital, investicije i modernu tehnologiju.\nKineski pristup zemljama CIEZ zapravo se izvodi iz njene strategije za Evropu. Kina na ovaj region gleda iz ekonomske perspektive, odnosno sinteze svojih ekonomskih interesa u Evropi kao celini. Ona sve zemlje srednje, istočne i jugoistočne Evrope, za svoj kapital i investicije, vidi kao celinu, a ne pojedinačno. Zato je i odnos Pekinga prema tim zemljama samo segment – onaj „kamenčić“ iz poslovice – njene strategije prema Evropi.\nVlada Srbije, ali i vladajuće elite CIEZ, ne smeju da prenebregnu činjenicu da se Kina pojavljuje svojim kapitalom tamo gde Zapad odlazi, da bi ispunila, i to uspešno, postojeći vakuum (primeri prodora u Africi, JI Aziji, L. Americi).\nKina procenjuje da je region CIEZ, a posebno Balkana, prostor na kojem je došlo do opadanja snage ulaganja kapitala vodećih ekonomskih sila EU (usled krize evrozone; gubitka interesa tih zemalja za Balkan zbog sužavanja mogućnosti dolaska do lakog profita itd.).\nZa blisku budućnost taj prostor značajnije ekonomski zanemaren, željan je kapitala. Ako Kina u tom prostoru vidi svoju šansu, i region zemalja CIEZ mora mudro zajednički i znalački da iskoristi svoju.\nDiplomata, radio u dva mandata u NR Kini\nSledeća ⇨ Maribor privlači kineske investitore\nPrethodna ⇦ Počeo izvoz srpskih vina u Kinu!


Beta 20. septembra 2020. 23:40\nSpecijalni izaslanik predsednika SAD za pregovore Srbije i Kosova Ričard Grenel izjavio je večeras da je sprovodjenje vašingtonskog dogovora tih dveju strana glavni prioritet aktuelne američke administracije.\n„Sprovodjenje sporazuma Kosova i Srbije prvi je prioritet administracije (američkog predsednika Donalda) Trampa. Vidimo se u Prištini i Beogradu ove nedelje“, napisao je Grenel na Tviteru.\nOn je uz tu poruku okačio tvit kosovske ambasadorke u SAD Vljore Čitaku sa saopštenjem američke Finansijske korporacije za medjunarodni razvoj (DFC) u kojem se najavljuje dolazak delegacije vlade SAD u Prištinu i Beograd.\nDFC je objavila da će delegacija američke vlade predvodjena izvršnim direktorom te razvojne banke Adamom Bolerom u narednih pet dana posetiti Grčku, Kosovo, Srbiju i Jerusalim, radi unapredjenja ekonomske saradnje i razvoja.\nGrenel će biti deo delegacije koja dolazi i radi sprovodjenja vašingtonskog dogovora lidera Srbije i Kosova o normalizaciji ekonomskih odnosa.\nLideri Srbije i Kosova potpisali su 4. septembra u Beloj kući svako svoj primerak dokumenta nazvanog „Ekonomska normalizacija“ koji se razlikuju samo u poslednjoj od 16 tačaka.\nIzvršni direktor DFC Adam Boler i direktorka EXIM banke Kimberli Rid, koja će takodje biti u delegaciji američke vlade, u utorak su potpisali pisma o namerama sa Srbijom i Kosovom za pomoć u finansiranju izgradnje „Autoputa mira“ izmedju Niša i Prištine.\nU današnjoj objavi DFC navodi da će tokom posete „postaviti temelje za otvaranje kancelarije u Beogradu kako bi se olakšala primena projekata koji će podržati ekonomski rast u regionu“.


Vreme 843 - Jubileji – 125 godina Kraljevine Srbije: Iz cetvrtog puta\nNakon što smo pre tri godine svečano obeležili 200. godišnjicu Prvog srpskog ustanka, ove godine, takođe u zimu, obeležavamo i 125. godišnjicu proglašenja Srbije za kraljevinu. Naime, 22. februara po starom, odnosno 6. marta po novom kalendaru, 1882. godine Narodna skupština je donela Zakon kojim se Knjažestvo Srbija proglašava za Kraljevinu Srbiju, a Knez Milan M. Obrenović IV za naslednoga kralja Srbije pod imenom Milan Prvi.\nBorba za državu trajala je 74 godine, tj. od Sretenja 1804. kada je u Orašcu Đorđe Petrović započeo srpsku revolucaju, pa do jula 1878. kada su velike sile na Berlinskom kongresu Srbiji, posle dugog perioda vazalnosti prema Turskoj, dale nezavisnost.\nSrpska nezavisna država trajala je naredne četiri decenije, do 1. decembra 1918, kada je svoju državnost utkala u novu državu – Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca. Pod različitim nazivima Srbija će u narednih 88 godina (1918–2006) biti u sastavu prvo pomenute Kraljevine, zatim Kraljevine Jugoslavije, a posle Drugog svetskog rata u sastavu Demokratske Federativne Jugoslavije, Federativne Narodne Republike Jugoslavije, Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, Savezne Republike Jugoslavije i državne zajednice Srbija i Crna Gora. Ali, vratimo se događaju čiji jubilej obeležavamo, odnosno šta mu je prethodilo, kako se odvijao i šta nam je doneo.\nJoš od Karađorđa novovekovni srpski vladari – Miloš, Mihailo i Milan Obrenović, i Aleksandar Karađorđević – živeli su u uverenju da imaju legitimna prava na vaskrsnuće kraljevske titule koju su nosili njihovi srednjovekovni prethodnici (povratiti Dušanovu carsku titulu bilo je potpuno nerealno). Ipak, tek će u vreme Milanove vladavine doći do ozbiljnijih predloga kako da Srbija dobije kralja, odnosno kako kneževinu proglasiti kraljevinom.\nPrvi put je to bilo u vreme Milanovog punoletstva (1872), drugi put posle Prvog srpsko-turskog rata (1876) kada je na Deligradu general Černjajev samoinicijativno proglasio Srbiju kraljevinom, i treći put 1878. pred Berlinski kongres. Prvi pokušaj je ostao lokalnog karaktera, dok su se drugim i trećim pozabavile evropske diplomate, koje, zastupajući interese svojih vlada, nisu dozvolile uzdizanje Srbije u rang kraljevine. Trebalo je da prođu još četiri godine da bi se za to stekli uslovi i povoljan trenutak.\nTe 1882. godine stečeni uslov je bio što je Srbija bila nezavisna država već četiri godine, dok je povoljnost trenutka proglašenja kraljevine bila određena prethodnim uzdizanjem Rumunije u isti rang, a još više potrebom skretanja pažnje srpske javnosti sa neuspeha vlade koja je, bankrotstvom Generalne unije sa kojom je sklopila zajam za izgradnju tada aktuelne železnice, nanela materijalnu štetu državi.\nNaravno, za proglašenje kraljevine morala se prethodno obezbediti i podrška velikih sila koje bi nakon formalnog proglašenja priznale novu kraljevinu. Prvo je trebalo obezbediti podršku moćnog suseda – Austro-Ugarske, koju bi sledile ostale dve carevine, Nemačka i Rusija, koje su sa Austro-Ugarskom činile Trojecarski savez, a zatim i ostali evropski dvorovi (Francuska je tada bila republika).\nU to vreme bila je na snazi Tajna konvencija koju su Kneževina Srbija i Austro-Ugarska potpisale u Beogradu godinu dana ranije, 16/28. juna 1881. Osnovni razlog što je susedna carevina sa nama sklopila ovu konvenciju bio je taj "što je želela sprečiti svaku našu radnju koja bi smetala utvrđivanju njenoga režima u Bosni" (Slobodan Jovanović). Naime, samo deset dana pre sklapanja Tajne konvencije, zaključen je Trojecarski savez koji se saglasio da Austro-Ugarska zadržava pravo, ostvareno Berlinskim kongresom od 1878, da izvrši aneksiju Bosne i Hercegovine "kada bude našla da je tome vreme". Za uzvrat, Austro-Ugarska je Tajnom konvencijom pristala na sledeći ustupak (Član 3): "Ako knez Srbije bude našao za potrebno, da u interesu svoje dinastije i svoje zemlje, uzme za sebe i svoje potomke kraljevsku titulu, Austro-Ugarska će tu titulu priznati čim bude proglašena u zakonskoj formi i upotrebiće svoj uticaj da je i druge sile priznaju".\nKako je knez Milan "našao za potrebno da uzme kraljevsku titulu", Beč je u skladu sa Tajnom konvencijom dao podršku, pa se u Beogradu moglo krenuti sa procedurom proglašenja. Ali, dvadesetosmogodišnjem Milanu se žurilo, kako iz navedenih razloga tako i zbog povećanja novčanih prinadležnosti što ih je donosila kraljevska titula. Milan je zbog raskalašnog života stalno bio u novčanim neprilikama, pa je umesto Velike narodne skupštine sazvao običnu Narodnu skupštinu koja je bila u stalnom zasedanju.\nI tako se u Beogradu u ponedeljak 22. februara/6. marta 1882, u nameri da svojoj nezavisnoj državi obnovi kraljevinu i kraljevsko dostojanstvo, sastala Narodna skupština. U skupštinskoj zgradi u ulici Kraljice Natalije predsedavao je znameniti Milan Kujundžić Aberdar. Skupština je prvo jednoglasno usvojila predlog, a zatim su svi članovi Skupštine otišli u obližnji dvor da umole Njegovo visočanstvo da isti potvrdi. Obrativši se poslanicima, Milan je rekao: "Ja primam kraljevsku krunu, koju mi daje jednoglasna i jednodušna volja Moga miloga naroda, i sa tvrdom voljom da ceo svoj život njemu posvetim." U nastavku skupštinske sednice pročitan je Ukaz Njegovog veličanstva i usvojen zakonski predlog, čime je Srbija i formalno postala kraljevina.\nIstog dana u dva sata po podne kraljevska vojska je položila zakletvu svom suverenu, a već u četiri u dvor je pristigao izvanredni poslanik i punomoćni ministar Austro-Ugarske grof Kevenšiler-Meč, koji je pohitao da svečano izjavi da je njegova zemlja prva priznala "svojoj bliskoj susedi uzvišenje na kraljevinu". Uveče je pred dvorom priređena velika bakljada i otpevana himna, u kojoj je reč Knjaz zamenjena rečju Kralj.\nI u naredna dva dana – koja je uz dan proglašenja kraljevine Beogradska opština proglasila prazničnim – kralj je primao poslanike evropskih država, koji su mu u svečanim audijencijama saopštavali odluke svojih vlada o priznanju kraljevine. Učinili su to diplomatski predstavnici Nemačke, Italije, Rumunije, Grčke i Belgije. U četvrtak 25. februara odluku Rusije da prizna Kraljevinu Srbiju saopštio je, u svečanoj audijenciji, ministar rezident Persijani, a odluku Republike Francuske otpravnik poslova grof Sala. U petak 26. februаra učinila je to Velika Britanija preko svog ministra-rezidenta Lokoka, a 1. marta i Turska preko svog izvanrednog poslanika i punomoćnog ministra Kalid-Beja. Kraljevsku titulu čestitali su Milanu svi suvereni navedenih država, kao i bugarski kralj Aleksandar i crnogorski knjaz Nikola. Nekoliko dana kasnije priznanje Kraljevine stiglo je i od kineskog cara, "Nebeskog Sina" Te Tsunga.\nČestitku je uputio i predsednik Sjedinjenih Američkih Država Čester Artur u pismu od 4. maja 1882, koje je 10. novembra iste godine predao kralju Milanu Judžin Skajler prilikom predaje svojih akreditiva kao prvi diplomatski predstavnik SAD u Kraljevini Srbiji.\nMeđutim, u srpskoj istoriografiji proglašenje kraljevine nije zauzelo zapaženo mesto – uglavnom je prećutkivano, a nisu bili ni retki slučajevi kada je ono bilo propraćeno podsmehom. Verovatno da je razlog tome bio u prvo vreme raskalašan i amoralan život glavnog aktera tog događaja, kralja Milana, dok kasnije veličanje ovog događaja nije bilo u skladu sa interesima suparničke dinastije na vlasti (Karađorđevići). Ni u socijalizmu ovaj događaj nije istoriografski dobio mesto koje mu pripada, jer i samo pominjanje srpske državnosti nije bilo u skladu sa državnom ideologijom. A koliko je na stranu štampu uticao karakter srpskog vladaoca govori pisanje "Njujork tajmsa", koji je u svom broju od 8. marta 1882. na strani četiri sarkastično komentarisao proglašenje Milana Obrenovića za kralja, smatrajući ga nesposobnim, i izražavao nadu "da će mu to doneti makar veću platu".\nIpak, bez obzira na ličnost srpskog kralja, ovaj državnopravni akt Srbije zaslužuje da obeležimo njegovu 125. godišnjicu, jer predstavlja kontinuitet sa događajima započetim Prvim i Drugim srpskim ustankom, a nastavljenim hatišerifima, ustavima i nezavisnošću dobijenom na Berlinskom kongresu.


Garsonjera površine 36m2 u kompleksu Soho - Bar - Domus Nekretnine | Krov vaše budućnosti\nGarsonjera površine 36m2 u kompleksu Soho – Bar\tBar\nVrsta nekretnine Stan\tGrad Bar Cijena 63,000 € Blizu aerdromaPodgoricaPovršina (m2)36Kupatila1Sprat4Izvođač radovaSohoGodina izgradnje2019NamještenNeStruktura nekretnineGarsonjera\nGarsonjera površine 36m2 na IV spratu na prodaju u kompleksu Soho u Baru.\nSoho City spada u kategoriju luksuznih nekretnina. Kompleks se nalazi na svega 250 metara od mora u najsunčanijem gradu Evrope, što vam pruža mogućnost da odmarate i uživate u blagodetima mora i sunca 270 dana godišnje, jer toliko je sunčanih dana u godini u Baru. Veliki broj maslina i voćnjaka koji se nalaze u blizini stvaraju poznatu i posebnu magiju Mediterana u ovom gradu.\nKupac uz stan dobija:\nZonu za šetnju kućnih ljubimaca\nPark sa raznovrsnim mediteranskim rastinjem\nFontanu pored koje možete da sjednete i opustite se\nModerno igralište za djecu\nJedinstvenu kombinaciju morskog i planinskog vazduha, koja je izuzetno korisna za djecu i odrasle\nUkoliko odlučite da kupite stan u fazi izgradnje, možete sa dizajnerom dogovoriti sve detalje vezano za enterijer, izbor materijala i dekor, u skladu sa vašim željama i stilom.\nObje zgrade u sklopu kompleksa će imati prostrani hol, recepciju i službu obezbjeđenja. U suterenu je predviđena izgradnja garažnih mjesta, pored kojih će biti dostupan i veliki otvoreni parking, a na krovu obje zgrade biće otvorene terase sa bazenima, prostorom za odmor i ljetnjim kuhinjama.\nNadzorne kamere i 24-časovno obezbjeđenje garantuju sigurnost kompleksa. Radi udobnosti naših stanara, u prizemlju obje zgrade nalaziće se restorani, elitni butici, salon ljepote, fitness centar, supermarket premium klase, itd.\nSoho City apartmani nalaze se u neposrednoj blizini plaže, te kupovinom stana u našem kompleksu možete obezbijediti sebi i svojoj porodici dom na moru, ili ga pak izdavati tokom sezone i osigurati dodatni izvor prihoda.\nKupovina nekretnine u kompleksu Soho City je pametna i pouzdana investicija.


pink.rs | POTPISANI VAŽNI SPORAZUMI: Srbija sarađuje sa Kazahstanom u aviosaobraćaju i građevinarstvu\nPOTPISANI VAŽNI SPORAZUMI: Srbija sarađuje sa Kazahstanom u aviosaobraćaju i građevinarstvu\nU Astani su potpisana dva memoranduma o saradnji Srbije i Kazahstana, koji će omogućiti unapređenje saradnje dve zemlje u oblasti građevinarstva i vazdušnog saobraćaja.\nMemorandum o saradnji i razmeni iskustava u oblasti građevinarstva i Memorandum o razumevanju u oblasti vazdušnog saobraćaja potpisala je potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera Kazahstana Bakitdžana Sagintajeva.\nMihajlović je navela da je Memorandum u oblasti vazdušnog saobraćaja podsticaj boljem povezivanju dve zemlje, što je i uslov da se trgovinsko-ekonomska saradnju podigne na viši nivo.\n- Potpisani memorandum je važan jer daje mogućnost dogovaranja komercijalnih aranžmana podele koda između avio-prevoznika i stvara preduslove za uspostavljanje direktnih letova ako za to postoji interes avio-kompanija - rekla je Mihajlovićeva, saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nPotpredsednica Vlade dodaje da je potpisivanje Memoranduma o saradnji u građevinarstvu važno zbog razmene iskustava u ovoj oblasti.\n- Kazahstan, kao i Srbija, ima program stambene izgradnje, a takođe je i važan koridor u okviru globalne kineske inicijative 'Jedan pojas, jedan put', koji je podsticaj razvoju infrastrukture. Saradnja naših inženjera i učešće građevinskih firmi u velikim projektima važni su ne samo za srpsko građevinarstvo, već i za ukupne ekonomske odnose dve zemlje - navela je Mihajlovićeva.


Počelo obeležavanje godinu dana rada Vlade Srbije u Subotici\nBeta 5. jula 2018. 11:40\nObeležavanje godinu dana rada Vlade Srbije u mandatu premijerke Ane Brnabić počelo je danas u Subotici obilaskom proizvodnog pogona nemačke kompanije „Norma grupa“, koja je u Srbiji do sada investirala više od 32 miliona evra.\n„Norma grupa Srbija nije samo distributivni centar, već se ceo proces izrade proizvoda dešava upravo ovde, u Subotici. Koristi se domaća pamet i kreativnost. To je upravo ono za šta se mi kao Vlada zalažemo – jačanje ekonomije koja se zasniva na inovacijama i znanju“, kazala je premijerka.\n„U Srbiji trenutno posluje više od 400 nemačkih kompanija koje zapošljavaju više od 45.000 naših gradjana. Naš cilj je da u budućnosti još višeunapredimo ekonomsku i političku saradnju Srbije i Nemačke“, rekla je ona a prenela je Vlada Srbije.\nPremijerka će u podne u društvu ministara prosvete i državne uprave i lokalne samouprave, Mladena Šarčevića i Branka Ružića, posetiti subotičku Hemijsko-tehnološku školu koja se trenutno renovira.\nOna će u 13 časova sa Ružićem i ministrom zdravlja Zlatiborom Lončarom obići apoteku „Subotica“ gde će proveriti funkcionisanje sistema eRecept i centralizovane aplikacije jedinstvene liste čekanja.\nU okviru obeležavanja prve godine rada Vlade premijerke Ane Brnabić, danas će na subotičkom Gradskom trgu biti postavljen taktičko-tehnički zbor naoružanja i opreme Vojske Srbije koji će obići ministar odbrane Aleksandar Vulin dok će u 15.30 časova na platou ispred Gradske kuće biti izvedena akcija „Policajac u zajednici“, kojoj će prisustvovati ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\nRezultate rada vlade u prvih godinu dana i prioritete za naredni period, premijerka Ana Brnabić u društvu svih resornih ministara, predstaviće u 17 časova na konferenciji za novinare na Paliću.\nVlada premijerke Ane Brnabić koja ima 21 ministra,izabrana je na sednici Skupštine Srbije 29. juna 2017.\nU Kruševcu novi protest Jedan od pet miliona sa zahtevom za…


Konferencija o koordinaciji socijalne politike (mart, 2011.) : Inkluzija\nKonferencija o koordinaciji socijalne politike (mart, 2011.)\nKabinet potpredsednika Vlade za evropske integracije i Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva, organizovali su u utorak, 29. marta 2011. godine, u Palati Srbije konferenciju „Koordinacija socijalne politike u kontekstu Strategije Evropa 2020”. Konferencija je organizovana u saradnji sa Evropskom komisijom – Generalnim direktoratom za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, uz podršku Generalnog direktorata za proširenje (TAIEX odeljenje) sa ciljem da istakne ulogu socijalne dimenzije u okviru procesa pridruživanja EU.\nKonferenciju su otvorili potpredsednik Vlade za evropske integracije Božidar Đelić, i državni sekretar u Ministarstvu rada i socijalne politike Zoran Martinović. Predstavljajući „Prvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva“ koji je Vlada usvojila na sednici 17.marta 2011. godine, Božidar Đelić je naglasio da oblast socijalnog uključivanja visoko na agendi Srbije u procesu evropskih integracija. Potpredsednik je istakao, da je usvajanjem Izveštaja o socijalnom uključivanju i smanjenjeu siromaštva Vlada pokazala da aktivno usaglašava svoje prioritete sa prioritetima članica EU. Naredni važan korak u procesu integracija po sticanju statusa kandidata za članstvo u EU biće izrada Zajedničkog memoranduma o socijalnom uključivanju, dokumenta koji će predstavljati plan Srbije za unapređenje procesa socijalnog uključivanja i smanjenja siromaštva. Važan prioritet Srbije, zaključio je potpredsednik, je “snažno partnerstvo svih aktera, koje će doprineti unapređenju mera iz oblasti obrazovanja, socijalne zaštite, stanovanja, zapošljavanja i drugih oblasti koje se odnose na isključene i siromašne građane i građanke, a posebno na sela i nerazvijene delove zemlje”.\nEvropska unija je 2010. godine donela i usvojila Strategiju – Evropa 2020, koja pokazuje spremnost Evorope da teži pametnom, održivom i inkluzivnom rastu. Doprinos EU rešavanju siromaštva i socijalne isključenosti, kroz strategiju Evropa 2020, predstavlja „Evropska platforma za borbu protiv siromaštva i socijalnog isključivanja“. Platforma je usvojena u decembru 2010. i definiše okvir aktivnosti za dostizanje evropskog cilja smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti za najmanje 20 miliona ljudi do 2020. godine. Platforma se oslanja na mere koje podstiču (ekonomski) rast i zapošljavanje, kreiranje efikasnih politika socijalne zaštite, uključujući posebne mere u oblasti obrazovanjnja, stanovanja, zdravastva itd. Dokument navodi četiri ključna stuba delovanja u narednom periodu: poboljšanje koordinacija politika između zemaljama članicama, zatim korišćenje fondova EU za podršku socijalnom uključivanju, osnivanje efikasnih partnerstava javnog i privatnog sektora i korišćenje potencijala socijalne ekonomije.\nOvom prilikom, Georg Fišer (direktor Direktorata A – analiza, procena i odnosi sa inostranstvom, Generalni direktorat za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje Evropske komisije) predstavio je ciljeve i mere Strategije EU – Evropa 2020, sa posebnim osvrtom na mere koje se tiču budućeg inkluzivnog rasta u zemljama EU. Valter Volf (savetnik za socijalno uključivanje, Generalni direktorat za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, Evropska komisija) predstavio je evropsku „Platformu za borbu protiv siromaštva i socijalnog uključivanja“ kao i mere za koordinaciju politika u okviru Strategije EU– Evropa 2020. On je naglasio da su prioritetni ciljevi EU Strategije – Evropa 2020: da ukupna zaposlenost žena i muškaraca od 20 do 64 godine bude 75% do 2020. godine, da 3% BDP bude uloženo u istraživanja i razvoj, da broj dece koja napuštaju školu pre vremena bude ispod 10%, a da 40% ljudi dobije visoko obrazovanje u Evropi.\nGordana Matković (direktorka studija socijalne politike, Centar za liberalno-demokratske studije), Saša Paunović (predsednik, Stalna konferencija gradova i opština i predsednik Opštine Paraćin), Žarko Šunderić (menadžer Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva, Kabinet potpredsednika Vlade za evropske integracije) govorili su o merama za borbu protiv siromaštva i usklađivanju mera koje se realizuju u Srbiji sa preporukama Evropske komisije.\nNa konferenciji su prisutvovali brojni predstavnici resornih ministarstava, organa lokalne samouprave, civilnog društva i naučno-istraživačkih institucija i organizacija.\nPrezentacije možete preuzeti ovde:\nGeorg Fischer, The Europe 2020 Strategy and Annual Growth Survey, ppt\nWalter Wolf, EU social inclusion policy coordination in the EU 2020 strategy and the European Platform Against Poverty and Social Exclusion , ppt\nŽarko Šunderić, Prvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva, ppt\nGordana Matković, Elementi reformske politike u novom Zakonu o socijalnoj zaštiti, pptx\nLjiljana Džuver, Zapošljavanje ranjivih grupa na tržištu rada u Srbiji, pptx\nMarina Petrović, Razvijanje integrisanih usluga tržišta rada i usluga socijalne zaštite, ppt\nOgnjen Mirić, Projekti socijalnog uključivanja finansirani sredstvima EU, ppt


EERADO: Predsjednik Avdagić jača regionalnu borbu protiv dopinga\nU ime Vlade Republike Makedonije, direktor Agencije za mlade i sport Darko Kaevski sa saradnicima primio je u Skoplju, u radnu posjetu, predsjednika Istočnoevropske antidoping organizacije (EERADO) Amira Avdagića, koji je u ime WADA Svjetske antidoping agencije i EE RADO upoznao domaćine sa obavezama Makedonije u borbi protiv dopinga u sportu.\nAvdagić je podsjetio Vladu Makedonije na obavezu poduzimanja mjera prema WADA Svjetskoj antidoping agenciji i rokove za ispunjavanje navedenih obaveza. Radi se o 6 kritičnih mjera (sa rokom izvršenja 01.09.2018.godine), 19 mjera viskog prioriteta (sa rokom izvršenja 01.12.2018.godine) i 9 važnih mjera (sa rokom izvršenja 01.03.2019.). Usaglašeno je da Makedonija mora pokrenuti aktivnosti na jačanju kapaciteta Nacionalne antdoping komisije kako bi ispunila navedene obaveze.\nKao ključni prioriteti naglašeni su budžet za doping kontrole, formiranje registrovane test grupe sportista, donošenje normativnih akata za procesuiranje lica koja su počinila povredu antidoping pravila, uspostava sistema terapijskih izuzeća i drugi.\nDogovoreno je da se ovogodišnji redovni sastanak Upravnog odbora Istočnoevropske antidoping organizacije – EE RADO održi u Skoplju početkom septembra ove godine, na kome će učestvovati predstavnici WADA te najviši predstavnici izvršne vlasti u Makedoniji.\nDirektor Kaevski je u ime Vlade Makedonije izrazio zahvalnost predsjedniku EE RADO Amiru Avdagiću na kontinuiranoj podršci i saradnji u borbi protiv dopinga u sportu.


VESIĆ: Za park na Petlovom brdu oko 5,5 miliona dinara! • HAPPYTV.RS\n43 minutes ago • Hronika\n31 minutes ago • VIP\n27 minutes ago • Zanimljivosti\n49 minutes ago • Prelo u našem sokaku\n12:22:38Rijaliti Parovi LJUBAVNI TROUGA UZDRMAO PAROVE: DA LI ĆE MILOJKO SVOJU LJUBAV MILIJANU OSTAVITI ZBOG NJENE AFERE SA POŽGAJEM? (ANKETA)\n12:19:38Svet PROJEKAT 11/9: Uhapšene dve tinejdžerke jer su planirale da ubiju devet ljudi!\n12:15:42Rijaliti Parovi KRENULO GA U ŽIVOTU: BIVŠEG UČESNIKA PAROVA SADA LJUBI SANDRA AFRIKA! (FOTO)\nVESIĆ: Za park na Petlovom brdu oko 5,5 miliona dinara!\nNa Petlovom brdu, u Ulici 11. krajiške divizije, danas je otvoren novoizgrađeni park koji je, prema rečima zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića, koštao oko 5,5 miliona dinara.\nNovi park nalazi se kod broja 40 i sastoji se od dečjeg igrališta, fitnes parka i platoa za odmor starijih sugrađana.\n- Ovo je bila potpuno neuređena površina gde deca nisu mogla da se igraju na ovaj način i zahvaljujući inicijativi građana i gradske opštine Rakovica, JKP "Zelenilo Beograd" je uradilo ovaj park koji je koštao oko 5,5 miliona dinara - rekao je Vesić.\nPredsednik opštine Rakovica Vladan Kocić izrazio je zadovoljstvo zbog otvaranja parka koji je, naveo je, rezultat razgovora sa građanima.\n- Pre šest meseci smo ovde bili, razgovarali sa građanima, a evo danas imamo park koji otvaramo - rekao je on.\nVesić je podsetio da je Grad Beograd u poslednje četiri godine na Rakovici obnovio devet dečijih igrališta, sedam teretana na otvorenom, pet sportskih terena, dva prostora za kućne ljubimce, jedan plato i desetine staza i stepeništa.\nNaveo je da Beograd ima dosta infrastrukturnih problema jer su određeni delovi grada građeni pre 30, 40, 50 godina.\n- Sa druge strane, u vreme kada su građene ove zgrade nije imalo potrebe za izgradnjom ovolikog broja dečijih igrališta i onoga što se podrazumeva kada je u pitanju komfor ljudi u 21. veku - poručio je zamenik gradonačelnika.\nDogađaju su prisustvovali državni sekretar u MUP-u Milosav Miličković, sekretar za komunalne i stambene poslove Nikola Kovačević, direktor JKP ''Zelenilo Beograd'' Slobodan Stanojević i direktor JKP ''Beograd put'' Ivan Tejić.\n20.0449 minutes ago\n19.0418 hours ago


Predsednik opštine uputio pismo premijeru Vučiću - Zvanična prezentacija opštine Sjenica\nPredsednik opštine uputio pismo premijeru Vučiću\nModerator Datum: 23/03/2016 Saopštenja\nPredsednik opštine Sjenica Hazbo Mujović uputio je pismo predsedniku Vlade Srbije Aleksandru Vučiću tražeći od njega zaštitu osnovnih ljudskih prava, zagarantovanih Ustavom Srbije.\n“Poštovani g-dine Predsedniče,\nVeć više od godinu dana opština Sjenica poprište je nesvakidašnjih nasrtaja pojedinih kriminalno-tajkunskih krugova, koji, u sprezi sa nosiocima određenih političkih, tužilačkih, pravosudnih i drugih visokih funkcija sa državnog i lokalnog nivoa i medijskim lobijem, pokušavaju zaustaviti ekonomski napredak i razvoj Sjenice, srušiti legitimno izabranu lokalnu vlast i preuzeti upravljanje opštinom u cilju sticanja materijalne i svake druge koristi.\nNakon direktnog fizičkog napada na mene, od pre tačno godinu dana, nekoliko otkrivenih zavereničkih aktivnosti koje su imale za cilj moju fizičku eliminaciju, kao i konstantnog pritiska i svojevrsnog medijskog linča, ovih dana na Internetu su se pojavili i audio snimci mojih navodnih razgovora, usmereni na direktnu moralnu, političku i svaku drugu diskreditaciju mene kao ličnosti.\nU svim navedenim radnjama evidentno su prisutni, jasno uočljivi, prepoznatljivi i lako dokazivi elementi više krivičnih dela.\nKao predsednik opštine, u nekoliko navrata tražio sam od nadležnih tužilačkih i sudskih organa preduzimanje potrebnih mera i radnji u cilju adekvatnog krivičnog gonjenja i kažnjavanja počinilaca takvih aktivnosti, insistirajući na vladavini prava i zaštiti pravnog poretka Republike Srbije.\nKako je, međutim, od strane istih organa izostala bilo kakva ozbiljnija reakcija koja bi bila usmerena na sankcionisanje navedenih aktivnosti i dela, na najdirektniji način, nečinjenjem i nepreduzimanjem potrebnih zakonskih radnji, direktno su ohrabreni njihovi planeri, počinioci i organizatori, što je rezultiralo novom serijom pokušaja moje političke i lične diskvalifikacije u jeku predizborne kampanje za predstojeće lokalne izbore.\nImajući u vidu napred navedeno, kao i činjenicu da se sve to događa u vreme realizacije velikih infrastrukturnih projekata kojima, uz pomoć i podršku Vlade Reublike Srbije, Sjenica doživljava nesvakidašnji i u njenoj dugoj istoriji nezabeležen napredak i razvoj, molim Vas za hitnu reakciju i intervenciju kod nadležnih organa kako bi se zaustavio dalji organizovani rat i hajka protiv mene kao prvog čoveka opštine Sjenica, kao i protiv moje porodice i mojih najbližih saradnika i prijatelja.\nUveren da ćete snagom Vašeg autoriteta i ispoljenom odlučnošću i istrajnosti u suprostavljanju kriminalu i uspostavljanju pravde i pravnog poretka i jednakosti, preduzeti sve kako bi se zaustavilo dalje urušavanje pravnog sistema od strane pojedinaca sa početka ovog pisma, srdačno Vas pozdravljam.\nMolim Vas da, u najskorije vreme, primite delegaciju opštine Sjenica na razgovor u vezi sa istaknutim problemima.“


Izbori 2020 Autor:N1 Beograd, Beta20. okt. 202018:33 > 19:52\n„Neće biti kompromisa oko poštovanja elementarnih ljudskih prava, neće moći niko da tuče ni migrante, ni bilo koga drugoga“, naglasio je Vučić.\n„Posebno rešavanje problema u okviru vladavine prava i evropskih integracija, imaćemo novo ministasrtvo za ljudska prava i društveni dijalog, takva ministarstva su postojala i kod članica EU.\n„Da imamo rast od preko šest odsto… To su visoko postavljeni ciljevi, strahovito visoko postavljena lestvica… U naredne tri godine, zbirno, moramo da budemo prvi u Evropi, to je cilj“, rekao je lider SNS-a.\n„I lično sam učestvovao u razgovorima sa ljudima koji su prešli izborni prag. Već osam godina imamo vrlo dobru saradnju sa SPS-om, imali smo nešto drugačija viđenja kako bi to trebalo da izgleda u budućnosti, više sam ja prihvatio Dačićeve predloge, nego on moje“, rekao je Vučić.\n„Imamo većinu u Skupštini i Vladi, i na osnovu toga, mislim da je fer da narodu kažemo sta mislimo“, kazao je predsednik.\n„Da znaju da je ovo štih proba, da godinu i po dana moraju da rade danonoćno, da bismo izgurali u teškim uslovima, i po pitanju kovida i pregovora o Kosovou i Metohiji, i užasno teške situacije u ekonomiji“, dodao je Vučić.\nNa potpitanje da li su građani onga glasali za „štih probu“, Vučić je rekao da građani nisu glasali za „štih probu“, već za Vladu koja će godinu i po dana voditi zemlju.\n„I nije ona moja, to je Vlada Srbije, da nam nečije štih probe ne bi završile s tim da imamo najnižu stopu rasta u Evropi i da nemamo nijednu novu bolnicu“, poručio je.\nNaglasio je da je nova Vlada proba za ministre, da li su spremni da, kako je rekao, „udare aždaju po glavi“.\n„Biće tu i vanstranačkih osoba, i ljudi iz drugih stranaka, biće dobra vlada“, kazao je.\nNa pitanje novinara o najavi borbe protiv mafije, Vučić je rekao da će dosadašnji ministar policije Nebojša Stefanović ubuduće obavljati „važan posao u sektoru bezbednosti“.\nAleksandar VučićpredsedništvoSNSVanredni izbori\n26. jul. 2021 19


Udruženje za bezbednost i zdravlje na radu Srbije » Životna sredina – veliki izazov i razvojna šansa\n/ ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE / Životna sredina – veliki izazov i razvojna šansa\nAndrijana Tomic on 16/08/2016 - 10:30 am in ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE\nU predstojećim pregovorima sa EU poglavlje koje se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene – Poglavlje 27 predstavljaće jedan od najvećih izazova za državu i privredu. Istovremeno, ekološki projekti nose veliki ekonomski potencijal jer ulaganja u infrastrukturu, zelene tehnologije i cirkularnu ekonomiju imaju velike mogućnosti za razvoj i nova radna mesta.\nIskustva zemalja članica EU koje su prošle ovaj put pokazuju da su investicioni i operativni troškovi finansiranja zahteva evropskih direktiva u ovoj oblasti značajni i zahtevaju visok stepen koordinacije na svim nivoima od republike preko pokrajina i gradova do opština, objašnjava Dušan Stokić, rukovodilac Centra za zaštitu životne sredine PKS. To podrazumeva uključivanje svih subjekata u ovaj proces – industrije i privrednika, predstavnika nauke i univerziteta, lokalnih samouprava, civilnog sektora, medija i svih aktera koji mogu dati svoj doprinos. Procenjuje se da će finansijski najveći teret implementacije i sprovođenja propisa u oblasti zaštite životne sredine podneti privreda oko 60 odsto, lokalne samouprave 20 odsto i građani 20. „Ako se posmatraju investiciono najzahtevnije direktive, na primer Direktiva o industrijskim emisijama, u sektorima energetike, naftne industrije, hemijske industrije, industrije građevinskog materijala, metalurgije, rudarstva i prehrambene industrije procenjuje se da će za oko 30 instalacija koje podležu izdavanju integrisane dozvole biti potrebno (IPPC instalacije) 1,1 milijarda evra“, ističe Stokić. Iako se može očekivati da Evropska komisija odobri odlaganje primene nekih direktiva, procenjuje se da će svega oko 20-30 postrojenja eventualno moći da očekuje saglasnost Komisije za dobijanje prelaznih rokova, što je između pet i 10 odsto svih IPPC instalacija, ukoliko se za svako pojedinačno postrojenje za koje se vode pregovori obezbedi validna tehnička, ekonomska i finansijska argumentacija. Sa druge strane, posledice loših pregovora mogu biti fatalne kako za privredne subjekte, tako i za državu. Privredni subjekti, čija postrojenja ne uspeju da odgovore ekološkim zahtevima i standardima neće imati uslov za izvoz i poslovanje, a država, ukoliko se preuzete obaveze ne ispunjavaju, može plaćati visoke kazne kao što je sada slučaj u Bugarskoj i Rumuniji. Kada je reč o upravljanju otpadom, drugoj velikoj i zahtevnoj oblasti, najveći deo investicionih troškova odnosi se na razvoj infrastrukture u cilju sprovođenja Okvirne direktive o otpadu, Direktive o deponijama i Direktive o ambalaži i ambalažnom otpadu.\nProcenjuje se da će investicioni troškovi u vezi sa implementacijom ovih direktiva iznositi oko 917,7 miliona evra. Novija istraživanja pokazuju da je za sprovođenje zahteva Evropske unije u vezi implementacije direktiva u sektoru komunalnih otpadnih voda i vode za piće, kao i direktive o deponijama, potrebno oko 7,9 milijardi evra. Relativno visoke investicije u ovoj oblasti ne treba posmatrati kao trošak, već kao dugoročno isplativo ulaganje u zdravlje ljudi, u čisto radno i životno okruženje i u zdravu životnu sredinu, rekao je Stokić. Pravilnom politikom zaštite životne sredine, kako je istakao, mogu se ostvariti značajne finansijske uštede zbog preventivnog delovanja na zdravlje ljudi i sprečavanje nepotrebnih i često veoma visokih troškova lečenja i zdravstvene zaštite. Ne treba zaboraviti ni značajan ekonomski potencijal, jer ulaganja u ekološke projekte, infrastrukturu, „zelene“ tehnologije i cirkularnu ekonomiju imaju veliki potencijal za razvoj i zapošljavanje. Razvoj reciklažne industrije i jačanje i integracija sakupljačke mreže u legalne tokove, predstavlja veliku poslovnu šansu kako za postojeća privredna društva, tako i za preduzetnike i inovatore. Nova zakonska rešenja i primena principa cirkularne okonomije treba da omoguće lakše, brže i jednostavnije korišćenje otpadnih materijala, koji dobijaju status sirovine. Ovo može podstaći razvoj industrije i proizvodnje novih proizvoda od recikliranog materijala, a koji potiče od, na primer, otpada od građenja i rušenja, ambalažnog otpada, tekstilnog otpada, bio-otpada itd.\nInvesticije obaveze Zaštita životne sredine\n17/08/2016 - 7:32 am


Mali predstavio novi most na Savi – Studio B\nMali predstavio novi most na Savi\nMali predstavio novi most na Savi Beoinfo, Studio B\nObjavljeno: 23.01.2018. 15:08 Izmenjeno: 24.01.2018. 13:30\nRadovi na novom mostu na mestu Starog savskog mosta počeće u 2019. godini, najavio je gradonačelnik Beograda Siniša Mali koji je danas predstavio izgled novog mosta.\nMali je rekao da će novi most imati po dve trake u oba smera, pešačku i stazu za bicikliste, koje će se uklopiti u Savsku promenadu.\n„U protekle četiri godine mnogo toga smo uradili da Beograd bude moderniji, lepši, da bude svetska metropola“, naglasio je Mali i dodao da je deo Beograda u kome se most nalazi, bio pun baraka i betonskih skladišta, a da su ga novim izgledom „oživeli“.\nOn je rekao da je danas potpisan ugovor sa Saobraćajnim institutom CIP, te da mu je posebno drago što će projekat raditi domaća kompanija i mlade arhitekte koje su pobedile na konkursu.\nDodao je da je važno da se most zameni prvenstveno iz saobraćajnog i bezbednosnog razloga, a da će most biti i moderniji i lepši.\n„Novi most preko Save potpuno se uklapa u viziju i perspektivu jednog lepšeg, boljeg i modernijeg Beograda“, istakao je Mali.\nGradonačelnik je rekao i da će zajedno sa sugrađanima odlučiti gde će stari most biti postavljen nakon izgradnje novog, a da se za sada glasa između povezivanja Zemunskog keja sa Velikim ratnim ostrvom i Novog Beograda sa Adom.\n„Ovaj most će biti kruna na ovom delu Beograda na vodi, a mi ćemo u narednih nekoliko nedelja, najkasnije dva meseca potpisati i ugovor sa projektantom koji će raditi dizajn tunela koji će povezivati Savski amfiteatar sa Bulevarom despota Stefana.“, rekao je Mali i najavio izgradnju tunela za narednu godinu.\n„Tim tunelom ćemo smanjiti između 11 i 14 odsto tranzitnog saobraćaja kroz centar grada i potpuno promeniti saobraćaj, unaprediti i povećati efikasnost“, kazao je Mali.\nDirektor Saobraćajnog instituta CIP Milutin Ignjatović rekao je da je presrećan zbog izgradnje novog mosta kao i da smatra da će biti najlepši u Evropi.\n„Kroz stari most nema plovnosti zbog rastojanja stubova, a novi će imatii potpunu plovnost kroz Savu za sve evropske brodove“, zaključio je Ignjatović.


Lovefest u finalnom izboru za najbolji festival u Evropi – CLUBBING.RS\nNovember 12, 2014 • No Comments •Festival\nNajveći festival ljubavi u Srbiji tako je stao rame uz rame sa nekim od najpoznatijih evropskih muzičkih događaja, među kojima su švedski Way Out West, hrvatski Hideout, kao i nemački Berlin festival.\nPrema rečima organizatora, Vrnjačka Banja kao i cela zemlja imaju veliki razlog da budu ponosni, jer ulazak Lovefesta među najbolje dodatno učvršćuje festival kao prepoznatiljivi brend Srbije u svetu.\n“Veoma smo polaskani činjenicom da smo se našli u finalnom izboru za najbolji festival u Evropi. Lovefest je u svom osmom izdanju dostigao rekordni broj od 60.000 posetilaca što je tri puta više u odnosu na prethodnu godinu, a nominacija i ulazak u finale nam govore da smo na pravom putu ka izgradnji velikog evropskog festivala koji već sada u našu zemlju privlači posetioce iz celog sveta”.\nOsim festivala, biraće se i najbolji hedlajneri među kojima su prošlogodišnji pobednici Arctic Monkeys, kao i Stromae, Arcade Fire, Jack White i drugi.\nPobednici će biti proglašeni na svečanoj ceremoniji na festivalu Eurosonic Noorderslag u Groningenu 14. januara sledeće godine, a prema rečima predstavnika organizacije EFA za pobednike u svim kategorijama glasalo je više od 1.2 miliona ljudi, što je dva puta više nego prethodne godine.\nDa podsetimo, Lovefest je ove godine održan od 7. do 9. avgusta u Vrnjačkoj Banji. Uz izvođače kao što su Jeff Mills, Mark Knight, James Zabiela, Tom Trago, Finnebassen, Levon Vincent, Bad Copy, Who See, Partibrejkers i mnogi drugi, osmo izdanje festivala ljubavi, posetilo je više od 60.000 ljudi iz zemlje i sveta.


На стазама бораца | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nViše od 20 miliona turista godišnje poseti lokacije na kojima su održane važne bitke. Očekuje se da će taj broj s vremenom biti sve veći, jer će 2014. godine biti obeležena 100-godišnjica Prvog svetskog rata i 70 godina od “dana D”, zbog čega su u jeku obnove urušenih spomenika i organizovanje novih tematskih tura. Ratni, memorijalni ili turizam sećanja u Evropi doživljava pravu ekspanziju.\n“Povećano zanimanje za istoriju delom je posledica toga što živimo u konfuznom vremenu, u svetu koji je, izgleda, izgubio oslonac”, kaže Stefan Grimaldi, direktor Memorijala u Normandiji. “Ljudi pokušavaju da pronađu svoje mesto u sadašnjosti tako što žele da razumeju prošlost”.\nI u našoj zemlji su posle Drugog svetskog rata redovno organizovana putovanja “stazama boraca”, a ekskurzije su morale da obuhvate bar dva mesta gde su se odigrale ofanzive. Međutim, poslednjih decenija, posle godina omalovažavanja žrtava, mesta stratišta srpske vojske više posećuju strani nego domaći turisti.\nGodišnje “Sremski front” poseti 7.000 turista i među njima je više Slovenaca i Istrana nego domaćih turista – kaže Miroslav Janjić, direktor Turističke organizacije Šid.\n“Slobodno mogu da kažem da 70 odsto đaka naše opštine nije videlo spomenik. Istina, mi smo preuzeli spomen-obeležje tek ove godine od ‘Rateks komerca’ i imamo velike planove, poput projekta ‘Zapadna kapija’, kojim bismo privukli neke od osam miliona putnika koji stignu do nas”, kaže Janjić.\nSremski front je formiran 21. oktobra 1944. godine, odmah posle oslobođenja Beograda, kada su jedinice Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije i Crvene armije Sovjetskog Saveza prešle preko reke Save i otpočele teške borbe koje su trajale sve do 13. aprila 1945. godine. U toku 175 dana žestokih borbi na Sremskom frontu poginulo je više od 13.000 naših boraca, 163 vojnika partizanske brigade “Italija” i 1.100 vojnika i oficira Crvene armije.\nPosle obilaska prelepog parka “Sremski front”, izlet se obično nastavlja odlaskom u Galeriju Save Šumanovića u Šidu, a zatim sledi obilazak spomenika Filipu Višnjiću, vinarije “Molvin”, “Zasavice” ili Sirmijuma.\n“Svuda u svetu čuli su za ‘Šumarice’ i ‘fiću’, pa nema razloga zašto to ne bismo promovisali “, kaže Snežana Milisavljević, direktorka TO Kragujevac. “Napravili smo programe u okviru kojih će posetioci moći da vide gde su osnovani prvi sud, prva gimnazija i teatar, ali i da čuju priču o ratnoj prestonici. Pošto je ulaz besplatan, a park se prostire na 352 hektara, mi ne znamo koliko imamo posetilaca, jer mnogi dođu samo da se prošetaju, a u muzej ne uđu i ništa ne saznaju o mestu u kojem su bili”.\nNajpoznatiji spomenik je “Peto tri”, ali svi posete i “Kristalni cvet” (gde su sahranjeni čistači cipela) i 30 humki streljanih građana. U muzeju se čuvaju potresna dokumenta u vezi sa 21. oktobrom 1941. godine, od kojih su najtragičnije poruke streljanih građana napisane u poslednjim trenucima života, predmeti i fotografije nađene kod njih.\nSa 155 ratnih muzeja, memorijala i istorijskih lokacija koji su prošle godine privukli 6,2 miliona turista, što je donelo zaradu od 45 miliona evra samo od ulaznica, Francuska važi za lidera u memorijalnom ili “turizmu sećanja”. Više od 45 odsto gostiju bili su stranci.\nNajpoznatiji muzej je Mou, kod pariskog “Diznilenda”, u kojem se mogu videti američke žvakaće gume iz 1917. godine, drvene noge, pisma, satovi, četkice za zube iz rovova i mašinke i bombe iz Drugog svetskog rata.


source.ba | "Stanovnici moraju da nose maske, poštuju fizičku distancu i smanje okupljanja"\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik pozvao je stanovnike entiteta Republika Srpska da budu dispciplinovani i poštuju mjere u borbi protiv virusa korona da bi se broj zaraženih počeo smanjivati.\nMjere se ne poštuju: Hoće li Dodik u izolaciju nakon povratka sa Amfilohijeve sahrane\nDajte, dajte mi utjehu: Dodikova kćerka tužila studenta koji je objavio video kako njena kafana radi i nakon dozvoljenog vremena\n"Stanovnici moraju da nose maske, da poštuju fizičku distancu i smanje okupljanja", rekao je Dodik novinarima u Bronzanom Majdanu.\nDodik, koji je i lider SNSD-a, napomenuo je da je u ovom teškom vremenu i epicentar predizborne kampanje.\n"Kao partija smo pokušavali da suspendujemo okupljanja u sedmici iza nas, drugi nažalost nisu", dodao je Dodik.\nOn je istakao da ljudi moraju biti svjesni da nije poznato kako će se korona manifestovati.\n"Ono što je sigurno jeste da nećemo zatvarati privredu i društvo, a lokalne zajednice mogu da pooštre mjere shodno procjeni po eskalaciji krize", ponovio je Dodik.\nTagovi: KoronavirusMilorad Dodik


Sajam hortikulture 2015 - Šumadija sajam\nSajam hortikulture 2015\nHome/Sajmovi 2015/Sajam hortikulture 2015\nHolandski ataše otvorio sajam hortikulture\nNa “Šumadijasajmu” je otvoren peti Sajam hortikulture na kome je svoje proizvode predstavilo 120 izlagača.\nPeti sajam hortikulture otvorio je Martin Vehen, ataše za poljoprivredu Ambasade Kraljevine Holandije, koji je istakao da je njegova zemlja mala, ali da ima visok trgovinski bilansu poljoprivredi.\n– Holandija nije velika zemlja ali je velika u oblasti poljoprivrede. I poljoprivreda u Srbiji ima visoke kvalitete – rekao je Vehen i dodao da se nada još boljoj saradnji između Holandije i Srbije, uključujući i razmenu informacija i iskustva.\n– Sajam hortikulture jedna je od lepših manifestacija koju organizuje “Šumadijasajam” i može se okarakterisati kao tradicionalna manifestacija u srcu Srbije. Veliko je zadovoljstvo videti ovoliki broj posetilaca i izlagača koji su nam ukazali poverenje da zajedno pokažemo naše kvalitete što ukazuje i ime generalnog sponzora Agro marketa koji podržava mnoge naše aktivnosti – rekao je Dragan Kuburović, direktor “Šumadijasajma”.\nIspred lokalne samouprave izlagače i posetioce petog sajma hortikulture pozdravio je Dalibor Jekić, član Gradskog veća za privredu.\n– Grad Kragujevac jeste sajamski grad i nastaviće to da bude u narednom periodu, a ovo je jedna od lepših sajamskih manifestacija. Očekujemo veliku posećenost, a u planu je da u narednom periodu sajmovi dobiju još veći obim proširivanjem prostora i novih hala – rekao je Jekić.\nNakon svečanog otvaranja delegacija ambasade i predstavnici lokalne samouprave obišli su sajamske štandove i posetili Drugu tehničku školu. Učenici ove škole, smera pejzažne arhitekture, predstavili su deo svojih eksponata na ovogodišnjem sajmu.\nInače, na sajmu su svoj program izložila preduzeća koja prodaju repromaterijal, supstrat, baštenske garniture, alat, mašine dok su u delu ispred hale locirani cvećari, proizvođači i distributeri cveća, sadnica i opreme za sadnju.\nIgor Đorđević2017-03-07T08:47:44+00:0030 aprila, 2015|


Srpski autobus sa znakom Mercedesa do 13. marta\nPrvi autobus, koji se sa znakom Mercedesa, proizvodi u Ikarbusu, biće završen do 13. marta, a proizvodnja tog autobusa predstavljaće veliku izvoznu šansu Srbije i mogućnost za uposlenje srpskih komponetaša i proizvođača opreme, izjavio je Tanjugu generalni direktor Aleksandar Vićentić.\nNovi model IK 112 LE biće prikazan na predstojećem salonu automobila u Beogradu, rekao je Vićentić i naglasio da na tom modelu autobusa Mercedes isporučuje samohodnu šasiju, a Ikarbus radi nadogradnju, a posao je podeljen pola-pola.\nPosle potpisivanja ugovora o saradnji sa Mercedesom, u Ikarbusovoj fabrici u Zemunu zajednički će se raditi na još šest do sedam novih modela autobusa - gradskih, međugradsjkih, turističkih i kombi vozila, najavio je Vićentić.\n"Uvereni smo da će saradnja sa jednom tako renomiranom kompanijom, kao što je Mercedes, podići kvalitet naših proizvoda i njihov plasman ne samo u zemlji, nego i u inostranstvu," naglasio je on.\nVićentić je istakao da već postoji veliko interesovanje za taj model autobusa u zemlji i regionu i da očekuje da bi u ovoj godini moglo biti prodato oko 100 novih autobusa.\nNa novom modelu autobusa u fabrici u Ikarbusu u Zemunu trebalo bi da bude zaposleno još najmanje 150 novih radnika, a trenutno ih je 280, dodao je generalni direktor Ikarbusa.\nTehnički direktor Ikarbusa Petar Baltić objasnio je za Tanjug da je u pitanju "lou entri solo" gradski autobus, odnosno da se radi o kombinaciji niskopodnog i srednjepodnog autobusa, kapaciteta 100 putnika, sa 35 sedišta.\nCena tog autobusa biće od 130.000 do 140.000 evra.\nBaltić je objasnio da se za novi model autobusa od Mercedesa dobija samohodna šasija na kojoj su već ugrađene glavne komponente-motor, osovina, upravljački sistem, a Ikarbus radi produžavanje te šasije sa devet na 12 metara i nadogradnju šasije i samog autobusa.\nOn je napomenuo da se autobusa proizvodi pod strogom kontrolom Mercedesa i da se proces prati preko četiti kontrolne tačke.\n"Ikarbus je do sada prošao tri kontrolne tačke i Mercedes je bio izuzetno zadovoljan kvalitetom i brzinom radova koje je Ikarbus završio," dodao je Baltić.\nMercedes je na prvoj kontrolnoj tački sagledavao da li je Ikarbus sposoban da bude nadograđivač Mercedesove samohodne šasije, druga tačka je bilo sagledavanje tipa autobusa i dostavljanje Mercedesu tehničkog rešenja. Treća kontrolna tačka je bila kada je Ikarbus napravio fizički kostur novog autobusa, a četvrta će biti onda kada Ikarbus u potpunosti bude završio autobus, objasnio je Baltić.\nUkoliko, kako je rekao, Ikarbus prođe i tu poslednju kontrolnu tačku, Mercedes će dozvoliti da na taj novi model autobusa, koji se pravi u Ikarbusovoj fabrici u Zemunu, bude stavljen poznati mercedesov znak-zvezda i tada će Ikarbus postati autorizovani nadograđivač na njihovim šasijama.\n"Taj mercedesov znak na Ikarbusovim autobusima predstavlja garanciju kvaliteta kupcima,"dodao je Baltić, istakavši da će to biti velika izvozna šansa za Ikarbus u zemlje okruženja, ali i u zapadnu Evropu.\nOn je ponovio da su za novi model autobusa već jako zainteresovani veliki domaći prevoznici i transportne firme, a postoji zainteresovanost i komapanija iz okruženja pre svega Hrvatske.\nProizvodnja novog autobusa u saradnji sa Mercedesom je velika šansa i za domaću privredu i nastojimo da ugradimo što više domaćih komponenti u novi model autobusa i sada imamo oko 60 domaćih dobavljača, dodao je Baltić.\nOn je napomenuo da proizvodnja novog modela ne znači da će Ikarbus samo to raditi, nego će zadržati i svoj sadašnji proizvodni program proizvodnje solo i zglobnih vozila, sa evro pet motorima, za koje postoji potražnja na domaćem tržištu.\nBaltić je naglasio da će Ugovorom o saradnji sa Mercedesom biti obuhvaćeno i to da će se u Mercedesovom školskom centru u Krnješevcima kraj Beograda obučavati svi zaposleni Ikarbusa, od proizvodnih radnika do menadžera.\nNiš: Ulaganja u proizvodnju lešnika na 150 hektara\nKompanija Ekorans, registrovana u Pirotu, čiji je vlasnik Ilija Nemski iz Bugarske, zainteresovana je da u narednih pet godina uloži 10 miliona evra u proizvodnju lešnika na lokaciji Široka padina, kod Niša, na površini od 150 hektara, rečeno je danas posle razgovora predstavnika grada i te firme.\nVlada razrešila v.d. direktora "Resavice", koji je uhapšen zbog mita\nVlada Srbije razrešila je Stevana Dželatovića sa mesta vršioca dužnosti direktora Javnog preduzeća za podzemnu eksploataciju uglja "Resavica", objavljeno je u novom Službenom glasniku.\nJagodina: Otvoren novi pogon italijanske fabrike "Aunde"\nNovi pogon italijanske kompanije za proizvodnju sedišta za automobile i kamione "Aunde" otvoren je danas u Jagodini. Pogon su, presecanjem vrpce otvorili ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, predsednik Skupštine grada Jagodine Dragan Markovć Palma, zamenik italijanskog ambasadora u Beogadu Serđo Monti i jedan vlasnika kompanije "Aunde" Enriko Vernjano.\nFrancuzi pokreću proizvodnju u bivšoj fabrici Beka\nSkupstina opštine Svilajnac završava rekonstrukciju bivše fabrike Beogradske konfekcije, Beko, u kojoj će za oko mesec dana jedna kompanija iz Francuske pokrenuti proizvodnju, izjavio je predsednik opštine Svilajnac, Predrag Milanović.\n"Banka Inteza" uvela gotovinske kredite za penzionere\n"Banka Inteza" saopštila je danas da je, razumevajući finansijske potrebe svih svojih klijenata bez obzira na njihovo životno doba, uvela novi kreditni model namenjen penzionerima od 65. do 74. godine života - "Senior keš kredite".\nŠansa za mlade preduzetnike\nZa sve mlade do 25 godina koji imaju ideje za sopstvenu proizvodnju ili preduzeće, ali ne i sredstva da započnu biznis, država je spremila povoljne kredite, obuku i konsultacije.\nTelekom Srbija planira da kupi Dunav banku i o tome je bilo reči na sednici Izvrsnog odbora te kompanije, objavio je list Danas na svom sajtu.\nMrzel izabran za člana upravnog odbora "Gorenja"\nLJUBLJANA - Nadzorni odbor slovenačke grupacije "Gorenje" je na današnjem sastanku imenovao Marka Mrzela za novog člana upravnog odbora te kompanije koji će biti zadužen za finansijska i ekonomska pitanja, navedeno je u saopštenju "Gorenja".\nBIP prodat za 26,5 miliona evra\nAkcijski fond i Agencija za privatizaciju danas su potpisali ugovor o prodaji 51,9 odsto akcija Beogradske industrije piva (BIP) sa prvorangiranim ponuđačem - Konzorcijumom "Alite" AB iz Litvanije i "United Nordic Beverages" AB iz Švedske, za ukupno 26,5 miliona evra.\nMtel Austria, najmlađa članica Telekom Srbija grupe, podarila je sinoć građanima i posetiocima Beča multimedijalnu projekciju o velikom naučniku i inovatoru Nikoli Tesli.\nMinistarstvo privrede raspisalo je danas javni poziv za dodelu bespovratne pomoći malim i mikro preduzećima, preduzetnicima i zadrugama, za šta je opredeljeno 542 miliona dinara.


Bregu: Zajedničko regionalno tržište odskočna daska Zapadnog Balkana – Biznis.ba\nNaslovnaRegijaBregu: Zajedničko regionalno tržište odskočna daska Zapadnog Balkana\nBregu: Zajedničko regionalno tržište odskočna daska Zapadnog Balkana\nobjavljeno 22. okt 2020. u 14:35\nGeneralna sekretarka Vijeća za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu učestvovala je na 10. Beogradskom sigurnosnom forumu održanom putem interneta.\nBregu je u svom obraćanju naglasila da, prema nekim procjenama, regionalna ekonomska integracija na zapadnom Balkanu mogla bi donijeti rast BDP-a od 2,5 odsto ukoliko nivo integracije dostigne nivo članica EFTA-e, a ukoliko dostigne nivo integracije Evropske unije, mogla bi donijeti rast BDP-a od 6,7 odsto, saopćeno je iz RCC-a.\n– Stoga mi je drago da ćemo do samita u Sofiji 10. novembra imati veoma dobar akcioni plan za zajedničko regionalno tržište na zapadnom Balkanu – kazala je Bregu na panelu pod nazivom “Zapadni Balkan, izlazak iz novih nemira”.\nIstiče da će zajedničko regionalno tržište ovog puta potvrditi ne samo neophodnost regionalne saradnje, već i veliku potrebu za produbljivanjem ekonomske integracije regiona i usklađivanja sa pravilima jedinstvenog tržišta Evropske unije.\n– U okviru zajedničkog regionalnog tržišta primjenjivat će se pristup četiri slobode koji se primjenjuje i na jedinstvenom evropskom tržištu, sam koncept se zasniva na uspjesima ostvarenim u sklopu akcionog plana za regionalni ekonomski prostor, dok se pažnja posvećuje i ulaganjima u digitalni sektor, inovacijama, evropskim lancima vrijednosti, i slično. Radujemo se da lideri u Sofiji podrže zajedničko regionalno tržište – naglasila je.\nDodaje da je “ono je važan korak zapadnog Balkana ka oporavku u periodu nakon pandemije, ali i odskočna daska za privrednike i preduzeća da se bolje integrišu u lance vrijednosti EU i povećaju svoju konkurentnost na evropskom, ali i svjetskom tržištu”.\n– U potpunosti je u skladu sa nedavno predstavljenim ekonomskim i investicionim planom Evropske unije za region, koji je važan ne samo zbog devet milijardi eura grantova i prilike da se privuče još 20 milijardi eura, već je važan i jer zapadni Balkan direktno povezuje sa procesom oporavka kroz koji će sve zemlje Evropske unije morati proći – zaključila je Bregu.\nBregu je učestvovala i na panelu posvećenom sigurnosnim pitanjima “neliberalne ravnoteže” u regionu, budućnosti procesa proširenja EU i mogućnosti regionalne saradnje u vrijeme pandemije koronavirusa.\nPanel je vodio dopisnik The Financial Times za Jugoistočnu Evropu Valerie Hopkins. Među ostalim panelistima bili su evropski komesar za susjedstvo i proširenje Olivér Várhelyi ispred Evropske komisije, ministar vanjskih poslova Češke Republike Tomáš Petříček, direktorica za Jugoistočnu Evropu, Tursku i zemlje EFTA-e u njemačkom Ministarstvu vanjskih poslova Susanne Schütz i stalni predstavnik Nizozemske u Evropskoj uniji u Briselu Robert de Groot.\nPanel je organizovan u saradnji sa ambasadom Nizozemske.\nOvogodišnji Beogradski sigurnosni forum održan je putem interneta kao niz skupova koji su se održavali tokom oktobra 2020. U prethodnih devet godina, forum je uspješno okupljao predstavnike vlada, civilnog društva i međunarodnih organizacija i postao je jedan od najvažnijih mjesta okupljanja i povezivanja u regionu. Ove godine forum obilježava prvu deceniju postojanja sloganom “Nema mira bez povjerenja”.


LAPOROSKOPIJA DEMISTIFIKUJE HIRURGIJU - Televizija LeskovacTelevizija Leskovac\n« VUČIĆ U VLASOTINAČKOM GRUNERU\nRAČUNARI ZA GERONTOLOŠKI »\nLAPOROSKOPIJA DEMISTIFIKUJE HIRURGIJU\nLESKOVAC – Laporoskopija u službi hirurgije bila je tema današnje prezentacije koje je održano u leskovačkoj opštoj bolnici. Ovaj vid hirurških zahvata se sve češće primenjuje, što značajno utiče na unapređenje hirurhije, rekao je između ostalog doktor Predrag Ivanović direktor hiorurškog sektora Opšte bolnice.\nStandardni hirurški zahvati , naročito kada su u pitanju operacije žuči, slepog creva, stomačne kile, polako odlaze u istoriju. Stručni tim na odeljenju hirurgije Opšte bolnice Leskovac svakodnevnim usavršavanjem i radom, unapredio je laporoskopske intervencije, tako da se pored standardnih očekuje da uskoro na ovaj način budu izvođene i komplikovanije intervencije, kao što je operacija debelog creva, rekao je doktor Ivanović.\nPrednosti laparoskopske hirurgije u odnosu na otvorenu su: mali rezovi na trbuhu koji smanjuju bol i omogućavaju brži oporavak, kao i manji postoperativni ožiljci na koži, značajno manji postoperativni bolovi, smanjeno vreme trajanja operacije i vreme ležanja u bolnici posle operacije, kao i brže i vraćanje radnim obavezama.


Polovni Solis 20 facelift model manji traktori oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Komunalna tehnika > Manji traktori > Solis > Solis 20 facelift model\n20 facelift model\nPolovni Solis 20 facelift model manji traktori\nSolis 20 Facelift modelSnaga motora: 20\nOvde je kompletna lista polovnih Solis 20 facelift model manji traktori za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Solis 20 facelift model manji traktori koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nIzaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Solis 20 facelift model manji traktori.\nMascus je najveće trzište na internet za kupoprodaju polovnih mašina u kategoriji Solis 20 facelift model manji traktori i druge opreme za uređenje bašti i peizaznu arhitekturu. Ukoliko imate bilo koje pitanje vezano za kupoprodaju traktora, kosilica, dimnjičare, oprema za zaštitu I obradu zemlje, mašina za obradu, ili druge opreme za uređenje pejzaza , molimo Vas kontaktirajte Mascus RS.