Rača: Vraćaju fabriku radnicima\nIzvor: B92, 02.Sep.2009, 18:10\nRača -- Posle višemesečnog protesta radnika, vlasnik privatizovane fabrike "Zastava elektro" iz Rače Ranko Dejanović odlučio je da svoje akcije pokloni radnicima.\nDejanović ima 77 odsto akcija ovog preduzeća, a radnici su protestovali jer im od februara duguje plate, a od maja prošle godine i doprinose. Da će postati vlasnici Dejanovićevih akcija, radnici su najpre čuli od zamenika premijera i ministra policije >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Ivice Dačića, koji je jutros u Beogradu primio njihovu delegaciju.\nRadnici su, kako kažu, zadovoljni ovakvim raspletom, ali tu fabriku, koja proizvodi elektro opremu, ne žele da preuzmu ako Dejanović ne plati i dugove.\nRadnici privatizovane fabrike "Zastava elekro" iz Rače, koji su od maja zbog neisplaćenih zarada, dopirinosa i dnevnica za rad u inostranstvu, organizovali proteste, blokade opštine i pruge, na korak su da postanu vlasnici te fabrike koja proizvodi kablove za automobile.\nVlasnik Ranko Dejanović, koji je radnike i doveo u takvu poziciju, odlučio je da im svoje akcije pokloni.\nU saopštenju radnicima, koje je pročitao za B92, Dejanović navodi da poklanja fabriku u koju je uložio sve što ima, pa nabraja - sredstva, radnu energiju, sposobnost i zdravlje.\nDejanović kaže da radnike smatra poštenim, ali da ne može da se otrgne utuisku da ih je neko politički instruisao.\n"Uveren sam da će državni organi ispitati sve navode koji su sračunati na rušenje mog ugleda, poštenja i časti da će, u skladu sa zakonom, reagovati. A vama želim u smutnim vremenima istinu, zdravlje i posao. Svojih akcija se odričem u vašu korist, vaš Ranko Dejanović”, naveo je on.\nO ovakovom raspletu, radnike "Zastave elektro” obavestio je jutros zamenik premijera Ivica Dačić, koji je njihovu delegaciju primio u Beogradu.\nPredstavnik štrajkača Tomislav Veljković za B92 kaže da je treutno najvažnije pitanje ko će vratiti dugove fabrike, a oni trenutno iznose 200 miliona dinara.\n"Šta ćemo sa tim? U tom delu ništa nismo postigli ni dogovorili, sem da će gospodin Dačić da se založi kod ministra Dinkića da sednemo i da pričamo o tim dugovanjima”, kaže Veljković.\n"Nama fabrika duguje 200 milona, trećina fabrike je prazna. Nama akcije ne znače ništa kada je evidentno da fabrika ne može da posluje sa 200 miliona minusa”, rekao je on.\nRadnici tvrde da je Ranko Dejanović, sa druga dva vlasnika "Zastave elektro”, počinio niz malverzacija od trenutka kada je 2006. kupio firmu, pa traže od Agencije za privatizaciju da ugovor raskine.\n"Lično mislim da oni beže od revizije privatizacije, jer ako to urade, ugovor će sigurno biti raskinut na osnovu izveštaja policije. Ako se desi da se ugovor raskine, onda neko naravno mora da odgovara zbog toga”, objašnjava Veljković.\n"To je onaj deo zašto smo bili kod gospodina Dačića kao ministra policije. Naše insistiranje je na tome da vršimo pritisak da svako onaj ko je kriv, odgovara za svoje postupke”, kaže on.\nOsim što je pročitao saopštenje radnicima, u kome najavljuje da će im pokloniti 77 odsto svojih akcija, Ranko Dejanović, inače suprug predsednice skupštine Slavice Đukić-Dejanović, nije želeo da se izjašnjava o malverzacijama za koje ga radnici optužuju.\nSamo je rekao da je, kada je u februaru 2006, kupio "Zastavu elektro”, ta fabrika imala mnogo veće dugove nego danas.\nU Agenciji za privatizaciju o poslednim dešavanjima u "Zastavi elektro” za sada nemaju šta da kažu, već saopštenje najavljuju za naredne dane, kada sve dobro analiziraju.\nDanas: Protest do poništavanja privatizacije\nS media: Obećano poništenje privatizacije "Zastave elektro"\nTV Avala: Obećano poništenje privatizacije Zastave elektro\nEMportal: Zastava elektro: Dačić obećao raskid ugovora\nRTS: "Zastava elektro" vraćena radnicima\nRadnici Fabrike “Zastava elektro” sutra u Beogradu\nIzvor: Capital.ba, 01.Sep.2009, 18:35\nRAČA KRAGUJEVAČKA ,Radnici Fabrike 'Zastava elektro' iz Rače kod Kragujevca, njih oko 200, sutra će otputovati u Beograd, gdje će u razgovoru sa predstavnicima vlasti nastojati da nađu rješenje koje će omogućiti da ostvare njihova radnička prava. Predsjednik Štrajkačkog odbora Fabrike 'Zastava...\nVlasnik fabrike "Zastava elektro" iz Rače Ranko Dejanović odlučio da fabriku vrati radnicima, potvrđeno za RTS. To je rezultat pregovora članova štrajkačkog odbora i predstavnika MUP-a. Radnici fabrike proveli su noć protestvujući ispred Policijske stanice u Rači...Poverenik samostalnih sindikata...\nGajić: Dačić obećao poništenje privatizacije Zastave elektro\nPredsednik Štrajkačkog odbora preduzeća "Zastava elektro" iz Rače Slobodan Gajić rekao je danas da je ministar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić obećao da će biti poništena privatizacija tog preduzeća....."Razgovarali smo sa ministrom koji nam je obećao da će ugovor o prodaji Zastave...\nDačić obećao poništenje privatizacije "Zastave elektro"\nBEOGRAD - Predsednik Štrajkačkog odbora preduzeća "Zastava elektro" iz Rače Slobodan Gajić kazao je danas da je ministar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić obećao da će biti poništena privatizacija tog preduzeća..."Razgovarali smo sa ministrom koji nam je obećao da će...\nPoništavanje privatizacije “Zastave elektro”\nIzvor: Capital.ba, 02.Sep.2009\nKRAGUJEVAC, Potpredsjednik Vlade Srbije Ivica Dačić obećao je radnicima 'Zastava elektro' da će biti poništena privatizacija ove firme. Predsjednik Štrajkačkog odbora Preduzeća Slobodan Gajić rekao je da su istražni organi utvrdili niz zloupotreba u poslovanju 'Zastave elektro' iz Rače, počevši...


KADA neki klub zavoli fudbalere iz Srbije, onda se izgleda ne odustaje od starih navika.\nItalijanska Fiorentina se pre nekoliko meseci jedva odrekla Dušana Vlahovića, koji je napustio Firencu i pojačao Juventus, a "viola" će izgleda ubrzo da popunjava prazninu u špicu svog napada novim Srbinom - Lukom Jovićem.\nPošto je ovaj napadač prvo briljiraoa u Bundesligi i dresu Ajntrahta, pa za 60 miliona evra otišao u Zidanov Real Madrid, njegova karijera je počela da "tapka u mestu", pošto je priliku i minute na terenu kod slavnog Francuza, ali njegovog naslednika Karla Ančelotija počeo da dobija - na kašičicu. Sada se pojavila mogućnost da Jović ode na pozajmicu u Fiorentinu i da pola njegove plate plaćaju Madriđani, a pola Firentinci. Inače, za italijanski klub već nastupaju Nikola Milenković, Matija Nastasić i Aleksa Terzić.\nMala srpska fudbalska kolonija bi mogla da se dodatno uveća, ukoliko se kao istinite obistine najave Italijana da će u Fiorentinu i golman Torina Vanja Milinković-Savić, reprezentativac Srbije i rođeni Sergejev brat, koji je i dalje u Laciju, ali je već nekoliko letnjih prelaznih rokova "glavna zvezda" novinskih tekstova, predviđanja i nagađanja o klubovima koji ga žele...\nIspostaviće se možda već početkom ovog leta da će u Firenci sledeće sezone igrati čak petorica srpskih reprezentativaca, pa će selektor Dragan Stojković na samo jedan mejl moći da šalje pozive Milenkoviću, Nastasiću, Terziću, Joviću i Milinković-Saviću.\nSport fudbal Vanja Milinković Savić


Srijeda, 2.12.2020., 11:41 Srijeda, 2.12.2020., 11:41\nRepublički budžet za narednu godinu je u pripremi i očekujem da njegov prijedlog polovinom decembra bude razmatran na posebnoj sjednici Narodne skupštine Srpske, rekao je danas predsjednik Vlade Republike Srpske, Radovan Višković.\nOn je napomenuo da će o budžetu za narednu godinu danas razgovarati i sa socijalnim partnerima i zainteresovanim stranama.\n– Budžet će se kretati na nivou ovogodišnjeg, s tim da će biti preraspodjele unutar samih pozicija u budžetu, te će se maksimalno voditi računa o tome da se troškovna strana što više smanji, u smislu da se ne ugrozi funkcionisanje određenih institucija, a da se što više sredstava rasporedi na investicije i Kompenzacioni fond – rekao je Višković novinarima.\nOn je dodao da je plan da na stavci Kompenzacionog fonda u ovom momentu treba da bude bar 100 miliona KM, jer se odnosi na pomoć realnom i zdravstvenom sektoru.\nrepublika srpskaRadovan Viškovićbudžet


EU bi da produbi trgovinu s Turskom, ali sprema i sankcije\nTanjug 23. marta 2021. 13:33\nBRISEL – Evropska unija treba da započne pregovore o dubljim trgovinskim odnosima s Turskom, kandidatom za EU, ali i da ima spremnu listu mogućih ekonomskih sankcija ako Ankara povlači poteze protivne interesima 27-članog bloka, prenosi Rojters pozivajući se na interni dokument poslat državama-članicama Unije.\nU materijalu datiranom 20. marta, u koji je britanska agencija imala uvid, navodi se da je Turska ignorisala gotovo sve spoljnopolitičke odluke EU 2020. godine i da bi trebalo da učini više po pitanju migracija, ali da ostaje važan partner, te da treba proširiti postojeću carinsku uniju EU i Turske.\nEkonomske sankcije, koje će se koristiti samo kao sredstvo pritiska, obuhvatile bi kaznene mere prema pojedincima, a dalje bi išle ka važnim privrednim sektorima kao što su energetika i turizam, navodi se u dokumenti pripremljenom za samit EU koji treba da se održi u četvrtak i petak.\n„Jačanje naših već značajnih ekonomskih veza je situacija u kojoj su obe strane na dobitku…. U središtu bi bila modernizacija i proširenje obima sadašnje carinske unije EU i Turske“, piše u materijalu šefa diplomatije EU DŽozepa Borela i Evropske komisije.\nDalje se navodi da „ukoliko Turska ne krene konstruktivno u razvoj istinskog partnerstva sa EU, treba jasno staviti do znanja da će to imati političke i ekonomske posledice“.\n„Trebalo bi da predvidimo pametne, skalabilne, ali reverzibilne restriktivne mere, koje bi se nadovezale na one koje su na snazi“, dodaje se u dokumentu.\nRojters podseća da su na snazi EU mere zabrane putovanja i zamrzavanja imovine izrečene dvojici turskih državljana zbog spornog bušenja i istraživanja nafte u istočnom Mediteranu.


Zidanje Terase – Majstor Beograd\nU gotovo svakoj kući ili stanu jedan od važnijih elemenata prostora je svakako terasa ili balkon. S obzirom koliko je u današnje vreme važno sebi priuštiti osećaj udobnosti i mira ne čudi zapravo koliko se sve veća pažnja usmerava na opremanje ovog dela Vašeg doma.\nPri samoj izgradnji objekta najbolje rešenje ukoliko može da se bira je položaj terase ili balkona tako da su okrenuti ka jugu. Ovo je jedini pravi način da se dođe do maksimalne efikasnosti i iskorišćavanja prostora u toku cele godine. Višak sunca svakako da ne treba da Vas brine jer pruža toplotu i mogućnost potpune relaksacije na otvorenom, a ukoliko Vam je mnogo vruće možete se zaštititi raznim suncobranima ili tendama. Svaka terasa je uglavnom natkrivena uz pomoć krovne konstrukcije ili gornjeg sprata objekta. S obzirom da se prvenstveno radi o mestu za opuštanje i odmaranje time se isključivo i treba voditi pri uređenju. Do apsolutno prirodnog ambijenta možete doći ukoliko koristite prirodne materijale. Za lepu i opuštajuću terasu nije potrebno ulaganje mnogo novca i truda a nije Vam potreban ni ogroman prostor. Manji balkoni sa sitnim izmenama mogu pružiti dosta toga. Ukoliko su u pitanju veće krovne površine i velike terase mogućnosti su zaista ogromne kako da dođete do moderno opremljenih prostora.\nNa koji način urediti terase i balkone:\nJedan su od sastavnih delova životnih prostora i integracije sa spoljnim prostorima. S početkom proleća i lepim vremenom kreće sve veća potreba da se nakon duge i hladne zime provede mnogo više vremena na vazduhu a idealno mesto za to su upravo terase i balkoni.\nNa ugodnoj terasi ili balkonu možete uživati svakodnevno. Pod nužnim delom stanovanja smatra se veza sa prirodom i ova potreba leži u svakome od nas. Privilegija onih koji su u vlasništvu ogromnih kuća i dvorišta svakako se ogleda u mogućnošću uživanja u prirodnoj lepoti uz svež vazduh i lično kreiran ambijent na terasi ili balkonu.\nNa koji način ćete spoljni sadržaj pretvoriti u idealno mesto za odmor i uživanje ne zavisi isključivo od veličine prostora već od Vaše dobre volje i maštovitosti. Ukoliko Vam toga manjka, uvek možete angažovati nekoga ko je u tome stručan. U ekstenziji unutrašnjeg ka spoljašnjem prostoru veoma je važno da se stambenom prostoru omogući i dodatni sadržaj što se svakako može postići terasama i balkonima. U bogatom sadržaju koji mogu da pruže može se izdvojiti prijatno druženje sa ukućanima ili gostima, idealno mesto za dečije igre, organizacija roštilja, zabava, žurki na otvorenom i sl.\nOsnovni elementi u opremanju terasa i balkona:\nSvaku terasu ili balkon treba urediti specijalnim biljkama, lepim saksijama i drugim prirodnim detaljima. Ukrasne saksije imaju veoma dekorativnu ulogu te stoga im se treba maksimalno posvetiti. Veličina raspoloživog prostora ima direktan uticaj na veličinu biljaka odnosno njihove dimenzije, kako ne biste potpuno zagušili Vašu terasu ili balkon.\nNakon ozelenjivanja i osvežavanja potrebno je da odaberete i prikladan nameštaj odnosno da se svojom veličinom uklopi u dati prostor. Prikladna garnitura za sedenje ili više manjih stolica koje se po potrebi mogu razvlačiti samo su neki od predloga. Na manje terase ili balkone nikako nije preporučljivo postavljanje masivnih garnitura. Uz garniture se mogu postaviti najrazličitije sofe, ležaljke, ljuljaške i ostali atraktivni komadi koji čine vrtni nameštaj. U izradi nameštaja za spoljašnje prostore koriste se različiti materijali, različitih kvaliteta i cena kao što su drvo, plastika, metal, kovano gvožđe, ratan dizajn i dr. Svaki materijal na poseban način može kreirati različite stilove od klasičnog ,modernog, stilskog, rustičnog do potpuno egzotičnog izgleda nameštaja.\nSledeći važan element u opremanju spoljašnjih prostora je adekvatna rasveta koju možemo svrstati u ključne faktore u stvaranju posebnog ugođaja u večernjim satima. Sa lampama, svećama, bakljama i ugradnom rasvetom možete kreirati ugođaj po sopstvenoj želji i potrebi. S obzirom na izuzetne efekte kakve može pružiti noćno svetlo uz senke, specijalno naglašene delove i ostale elemente, kreiranje spoljnog prostora zaista nudi mnoge mogućnosti.\nSvaki stambeni prostor biva obogaćen ukoliko ima balkon ili terasu. Ovo je jedini prostor čija je uloga sjedinjavanje enterijera i eksterijera. Treba se maksimalno posvetiti spoljnom prostoru i njegovom uređenju jer krajnji rezultati mogu biti krajnje zadivljujući. Ipak se u ovom ambijentu provede po par meseci godišnje i treba ga urediti na pravi način i maksimalno prilagoditi sebi.


Pred građane umesto "lepih želja" - konkretne projekte i izvore finansiranja - Kragujevačka priča\nPred građane umesto "lepih želja" - konkretne projekte i izvore finansiranja\nVesti 24 maj 2020\nIzborna lista “Kragujevačka priča i tolerancija Boris Kovačević Šuma” prilikom predstavljanja planova razvoja Kragujevca u kampanji, jasno će definisati iz kojih sredstava će biti ostvaren svaki projekat.\nNa prvoj predizbornoj konferenciji za medije, Boris Kovačević, nosilac liste pod rednim brojem sedam, rekao je da je ključno pitanje na koji način će se obezbediti funkcionisanje sistema lokalne samouprave, s obzirom da je grad prezadužen i da je pred bankrotstvom. On insistira da je od ključne važnosti da se kaže od kojih para će se realizovati sve ideje za oporavak i modernizaciju grada koje se nude građanima. Kovačević je rekao da će lista koju predvodi sve planove potkrepiti izvorima i načinima finansiranja.\n“Zalažemo se za potpuno slobodno tržište i da se kroz javno-privatno partnerstvo dolazi do viška sredstava u budžetu Grada. Ključna stvar je potpuna reforma komunalnog sektora, na koji se sada troše ogromna sredstva iz gradske kase. Naš plan je da Grad zadrži vlasništvo nad imovinom komunalnih preduzeća, ali da gotovo sve delatnosti, izuzev vodovoda i kanalizacije, budu poverene Kragujevčanima, fizičkim i pravnim licima, koji će obavljati te poslove. Građani će dobiti mnogo nižu cenu, a daleko kvalitetniju uslugu.\nTakođe, na ovaj način biće ostvarene ogromne uštede, ali i povećan priliv u budžet. Ta sredstva mogu da se iskoriste za podsticaj razvoja lokalne privatne privrede, što će doneti još novca u budžet. Grad će tako dobiti finansijske mogućnosti da ulaže u infrastrukturu, ulice, puteve, koncertne dvorane i druge važne objekte, ali i da obezbedi socijalno ugrožene”, rekao je Kovačević.


Šutalo je bio odličan sa 17 poena, baš kao i kapiten ekipe Mirko Kovač koji je zabeležio pet poena. U poraženom timu istakao se Nikoara sa 20 poena i osam skokova.\nPitešti se posle ovog trijumfa našao na četvrtom mestu i iza njih je CS Energia koja ima utakmicu manje, zakazanu za prvi april. Ishod tog meča neće imati uticaj na raspored za plej-of, jer će ove ekipe svakako međusobno da se bore za plasman u polufinale.\nKošarkaško prvenstvo Rumunije\nPaskval: Partizanu je mnogo nedostajao Vesterman\nTrener Barselone Ćavi Paskval rekao je nakon pobede nad Partizanom 82:64 u Pioniru u šestom kolu Evrolige da je crno-belima mnogo nedostajao plejmejker Leo Vesterman, kao i da je njegova ekipa dominirala u oba pravca.\nSabonis: Pred "orlovima" iz Srbije su odlučujući dani\nLegenda litvanske košarke Arvidas Sabonis smatra da su pred reprezentacijom Srbije odlučujući dani na šampionatu koji se održava u njegovoj domovini.\n“Orlovi” naplatili dug Turskoj i prošli u četvrtfinale!\nNakon što je košarkaška reprezentacija Srbije pobedom nad Turskom od 68:67 izborila pravo da se nadmeće u četvrtfinalu Evropskog prvenstva selektor "orlova" Dušan Ivković istakao je da je naša nacionalna selekcija zasluženo prošla dalje.


:: Naslovna strana > Glasnik broj 1 > Krupan plan - Najveće sekcije moraju biti i najaktivnije\nMilan Vuković, predsednik Upravnog odbora Inženjerske komore Srbije o prošlim i budućim vremenima\nNajveće sekcije moraju biti i najaktivnije\nSa nadležnim ministarstvom ostvaruje se "nedeljna komunikacija" kroz koju pokušavamo da se u potpunosti usaglasimo, šta ministarstvo razmatra i šta bi htelo da se dešava s Komorom\nInženjerska komora Srbije za tridesetak meseci postojanja imala je dva predsednika Upravnog odbora, a time i "čelnika" najveće inženjerske asocijacije: prvi je bio prof. dr Miloš Lazović, od Osnivačke (jun 2003) pa do Prve redovne (2004) Skupštine, a nasledio ga je Milan Vuković u januaru 2005. godine.\nNa samom smo kraju 2005. godine, a to je vreme kada se svode jednogodišnji računi, ali i promovišu i prezentiraju planovi za dolazeću godinu ("i šire", kako se to nekad govorilo), pa je sasvim prirodno da o tome porazgovaramo sa "prvim čovekom" Komore i to u prvom ili nultom broju "Glasnika" srpske inženjerske organizacije. Moramo naglasiti da je predsednik Vuković jedan je od tvoraca "Glasnika", odnosno da ga je "udenuo" u ciljeve planirane da se realizuju u 2005. godini.\nKada je startovala sa radom Inženjerska komora Srbije se, prema jednoj školi mišljenja, učinila nepotrebnom, dok je po drugoj, samo njeno osnivanje i rad u protekle 2,5 godine pokazao svu njenu neophodnost. Drugim rečima, IKS je smeštena između neophodnosti i nepotrebnosti, pa Vas zato pitamo - kako procenjujete rad Komore u proteklih 30 meseci?\nInženjerska komora Srbije je u potpunosti opravdala svoje osnivanje i postojanje, jer pored toga što je veliki broj inženjera zatražio da bude licenciran, a time i da postane član Komore, još više što su organi državne uprave i drugi, koji sprovode Zakon o planiranju i izgradnji Srbije, prihvatili postojanje Komore kao pravnog lica u postupku licenciranja, a licencirane inženjere kao neophodne stručnjake i profesionalce inženjerskih struka koji učestvuju u svim fazama realizacije građenja: planiranju, urbanizmu, projektovanju i izgradnji objekata.\nZa 30 meseci postojanja rad IKS se može podeliti u dva segmenta. Prvi je osnovni, radni, početni gde je veliki broj inženjera, krajem 2003. i početkom 2004. godine, podneo zahteve i podigao odobrene licence. Radilo se o 10.000-12.000 zahteva. U narednih godinu dana, od juna 2004. do juna 2005. Komora se bavila organizacionim pitanjima, s obzirom da je "prvom" rukovodstvu, postavljenom na Osnivačkoj skupštini, na Prvoj redovnoj skupštini juna 2004. godine - izglasano nepoverenje. Usledila je "mala" pauza od pola godine, a onda je u januaru 2005. održana Izborna skupština i imenovano novo rukovodstvo. Pola godine lutanja, malo se ili ništa nije radilo, osim što su overavane stare i izdavane nove licence. Od januara 2005. Komora je, po mom mišljenu, krenula pravim, dobrim smerom: pripremljena je i održana Druga redovna skupština na kojoj su izmenjena, dopunjena i "modernizovana" osnovna dokumenta, pre svega Statut, novi Pravilnik o radu Skupštine, Plan rada za 2005., usvojena je lista sudija Suda časti... i da ne nabrajam. Komora se pokrenula, ne samo "direkcija", odnosno Upravni odbor, nego i matične sekcije, mada ne u očekivanom obimu. Kad ovo kažem, pre svega mislim na dve najveće sekcije - projektanata i izvođača radova.\nKoje biste ostvarene rezultate u periodu jun-decembar 2005. godine, odnosno, od Druge redovne skupštine do kraja godine, posebno istakli?\nNa Drugoj redovnoj sednici skupštine, usvojen je plan i program rada za 2005. godinu. Sve planirane aktivnosti smo razvrstali na prioritetne, planirane do kraja godine i trajne. Ukoliko pogledamo spisak ciljeva koje smo izneli na Skupštini, za proteklih šest-sedam meseci uspeli smo da realizujemo dobar deo.\nU Komori je formirana Komisija koja se bavila pripremom predloga za izmene i dopune Zakona o javnim nabavkama, sa zadatkom da sugestije i mišljenja koji su joj dostavljeni od članova Komore nakon javne rasprave, objedini i dostavi Upravi za javne nabavke. U toku je projekat permanentnog usavršavanja članova, gde je kroz jednodnevne kurseve prošlo preko 1.000 članova Komore. Formirana je radna grupa za propise, zadužena za saradnju sa Zavodom za standardizaciju Srbije i Crne Gore, kako bi se na sajtu Komore objavili propisi svih relevantnih standarda. Komora je uspostavila međunarodnu saradnju sa komorama država u okruženju i postali smo punopravni član Evropskog saveta inženjerskih komora. Budući da je već objavljen Cenovnik minimalnih cena izrade planskih dokumenata, mogu da najavim da će uskoro biti objavljen i Predlog cenovnika projektantskih usluga za stambene i stambeno-poslovne objekte, kao i Cenovnika urbanističkih usluga članova Inženjerske komore Srbije.\nMeđutim, ono što je najvažnije i što bih posebno istakao je da smo uspeli da konstituišemo Sud časti.\nKako je kondicionirana Vaša ekipa (Komora), od članstva, do rukovodećih struktura, za poslove i obaveze u 2006. godini?\nTrenutno je preko 14.700 pojedinaca učlanjeno u IKS, koji poseduju blizu 23.000 licenci. Oko 7.500 članova ima jednu, dok je sa dve licence blizu 6.800 članova, pa sve kada se sabere dolazi se do 21.100 licenci. Približno 700 članova ima tri licence, ostali broj licenci je mali, da ne kažem u "filatelističkom" broju. U kategoriju kurioziteta spadaju naših šest članova koji imaju ukupno 36 licenci, odnosno, "po glavi" šest licenci. Kada je reč o "prvim licencama" ove godine ih je bilo 200-300 mesečno, što je "ništa" u odnosu na početak kada je izdavano tri do 4.000 licenci.\nŠto se tiče rukovodne ekipe koja bi trebalo da radi u narednom periodu, ona se iz meseca u mesec osnažuje, zahvaljujući Statutu, usvojenom na Skupštini u junu, jer sada možemo veoma efikasno da radimo i funkcionišemo. Koliko je ljudi angažovano na svim rukovodnim nivoima? Nisam nikad pravio takvu statistiku, ali je sigurno da je najmanje 200 članova ne nekim funkcijama. U izvršnim odborima matičnih sekcija je 45 ljudi, projektanata i izvođača - 30, odnosno, urbanisti 10, planeri 5, Upravni odbor IKS-a ima devetoricu članova (od naredne Skupšptine UO će imati dva člana više - ukupno 11), Nadzorni odbor petoro, Sud časti 40-ak, tu je i više od 15 komisija "pregledača" zahteva za davanje licence. U pretpostavljenih 200 funkcionera, nisam uračunao članove Skupštine IKS-a, našeg najvišeg tela, a reč je o 120 ljudi. Prema tome, svih nosilaca bilo kakvih funkcija u Komori je oko 300, odnosno, dva procenta ukupnog broja članova.\nPrilikom usvajanja brojnih i suštinskih promena Statuta, naglašavano je da će te izmene i dopune učiniti kompletan rad Komore efikasnijim. Po "slovu zakona" Statut je odmah posle junske Skupštine upućen nadležnom ministarstvu koje je trebalo da ga odobri pre isteka avgusta. Da li je Statut u praksi, u protekla 3-4 meseca, zaista obezbedio efikasniji rad Komore?\nNadležno Ministarstvo za kapitalne investicije dobilo je novi Statut u julu, a saglasnost na njega dalo je 22. oktobra, što znači da se taj, najvažniji dokumenat naše organizacije, primenjuje znatno manje od 3-4 meseca. Pa iako se Statut primenjuje tek mesec i po dana, rezultati se već vide. Samo nekoliko dana posle 22. oktobra usvojili smo Pravilnik o radu Suda časti. Naime, Statut sada dozvoljava da pravilnike i niže pravne akte može da donosi Upravni odbor, a ne kao ranije - isključivo Skupština. Drugo područje u kome je novi Statut dao dobre rezultate su finansije. Doneti su potrebni pravilnici, pa se sve finansijske obaveze Komore, od društvenih do onih vezanih za angažovanje ljudi u programima i akcijama Komore, u najkraćem roku realizuju. Upravni odbor će uskoro doneti čitav paket pravilnika, na primer, od nagrada za članove i uspešne studente fakulteta posle čijeg diplomiranja mi dobijamo nove članove, zatim pravilnik o polaganju stručnih ispita (sada se to radi u SGITS-u)... Naravno, ne preuzima UO prerogative Skupštine, uostalom svi doneti pravilnici i druga akta nižeg reda UO je u obavezi da pripremi i prezentira Skupštini koja ih usvaja (ili ne usvaja).\nInženjeri vole za sebe da kažu da se "bave lako merljivim poslom", a posebno su osetljivi kada je reč o trošenju članarine. Ako nije "poslovna tajna" kakvo je stanje na računu, odnosno, od kojih su akcija i programa koje je realizovala Komora članovi imali koristi?\nStanje na računu je pozitivno i u skladu sa usvojenom poslovnom politikom. Komora ima usvojen finansijski plan i program, doduše prvi put je usvojen na junskoj skupštini, ali i obavezu da ga kvartalno razmatra. Međutim, UO je znatno oprezniji, pa svakog meseca analizira stanje finansija za prethodni mesec. Zato su nam indeksi potrošnje pod kontrolom, a prihodi i rashodi potpuno izbalansirani.\nOno što nam nedostaje jeste aktivnost dve velike matične sekcije - projektanti i izvođači, za čije su aktivnosti predviđena značajna sredstva. Međutim, ti buxeti su ostali gotovo neokrnjeni. Da su ta sredstva utrošena, znatno veći broj članova bio bi zadovoljniji, imao bi neke vajde od Komore, od svoje članarine. Na takvo stanje UO je reagovao akcijom - poseta sajmovima od interesa za članove Komore, pa su naši članovi mogli besplatno da posete Sajam građevinarstva (2.800 besplatnih karata), Sajam nauke i tehnike, na primer. Imali smo odličnu saradnju sa sajmovima u Beogradu, Novom Sadu i Nišu koje su naši članovi besplatno posećivali, a Komora te ulaznice plaćala sajmovima po ključu "kolektivna poseta", sa značajnim popustom od pune cene ulaznice. Više od 5.000 naših članova posetilo je desetak sajamskih manifestacija, a pored "Građevinarstva 2005", u Beogradu koji je posetio najveći broj članova, na drugom mestu je Sajam knjiga koji je uz pomoć Komore videlo 1.000 članova.\nZa ovu godinu smo planirali i posete međunarodnim sajmovima, ali nije bilo vremena da budu realizovane, što ćemo sigurno učiniti u 2006. godini. Organizovaćemo posete najvećim sajmovima u svetu, zapravo, onima za koje članovi pokažu najviše interesovanja.\nKakva je bila dosadašnja saradnja Inženjerske komore Srbije i Ministarstva za kapitalne investicije?\nZakonom o planiranju i izgradnji je predviđeno da zakonitost nad radom Komore čini nadležno ministarstvo, u ovom slučaju Ministarstvo za kapitalne investicije. Imamo solidnu komunikaciju, a najčešće se viđamo sa pomoćnikom ministra Miljevićem, odnosno, zamenicima Miodragom Ralevićem i Aleksandrom Damjanović, koji su, čini mi se, uvideli da se čine veliki napori u popravljanju klime u komorskom establišmentu, ali i svih članova Komore, donošenjem potrebnih akata na Skupštinskom nivou i daljom realizacijom tih dokumenata. Tako smo tokom jula, avgusta i septembra imali intenzivne kontakte sa Ministarstvom oko pojašnjenja dokumenata koji su se tamo nalazili kako bi dobili neophodne saglasnosti i odobrenja. Ujedno, u svim tim procesima učestvuje i Pokrajinski sekretarijat za urbanizam i stambeno-komunlane delatnosti i građevinarstvo iz Novog Sada, jer je i on, po slovu zakona i Statutu, predviđen da daje primedbe, odobrenja i mišljenja na sva komorska akta i dokumenta.\nPraktično, sa Ministarstvom imamo nedeljnu komunikaciju u smislu zajedničkih sastanaka na kojima pokušavamo da se u potpunosti usaglasimo, šta Ministarstvo razmatra i šta bi htelo da se dešava sa Komorom. Uostalom od devet članova našeg Upravnog odbora troje dolazi iz Ministarstva, dok je sve članove Nadzornog odbora imenovalo Ministarstvo.\nŠta će biti prioriteti i na koja pitanja i probleme će se skoncentrisati Komora u dolazećoj 2006. godini?\nTrajni zadatak je kontinuirano povećanje aktivnosti u matičnim sekcijama, a to znači mnogo "veći i agilniji rad" se očekuje od IO matičnih sekcija, pre svega projektanata i izvođača radova, zbog njihove veličine, jer oni su gotovo devet desetina IKS-a. To sam posebno potencirao i u Programu kojim sam se predstavio na Izbornoj skupštini u januaru 2005. godine. Osnovni akcenat je, znači, da te dve matične sekcije realizuju što više programa, koji su bili osmišljeni u ovoj godini, ali zbog kasnijeg održavanja Skupštine i usvajanja Statuta, nisu i realizovani.\nŠto se tiče samih članova Komore, oni bi trebalo u 2006. da očekuju znatno bolje informisanje, a instrument za to je pokretanje "Glasnika", štampanog medija (mislim da najveći broj naših članova voli da "informaciju ima u rukama"). Drugi aspekt je mogućnost kreditiranja članova za nabavku licenciranog softvera, ali i drugih "stručnih proizvoda" od interesa za članove IKS - izdavanje stručne literature...\nNalazimo se pred potpisivanjem ugovora sa Saveznim zavodom za standardizaciju SCG na intenzivnoj aktivnosti oko izrade evrokodova, koji se u EU moraju primenjivati od kraja 2006. godine, zajedno sa domicilnim evrokodovima, a od 2010. biće na snazi samo evrokodovi. Nije problem da li ćemo do tada ući u EU, već je neophodno imati prihvaćene sve evrokodove, kako bi naši inženjeri ostvarili pravo na rad u EU, a naši proizvodi i usluge mogli da se izvoze na tržište EU. Zato smatramo da je neophodno intenzivirati rad na njihovom donošenju, a SZS SCG je preko Evropske komisije za rekonstrukciju već u tim poslovima.\nAkcenat ćemo staviti i na saradnju sa inženjerskim komorama u okruženju, zahvaljujući prijemu u ECEC. Očekujem da bar sa Crnom Gorom, Slovenijom i još nekim zemljama u okruženju napravimo odgovarajuće protokole o saradnji (priznavanje licenci...) što će članovima Komore omogućiti da deluju na tim tržištima.\nKad se prihvataš bilo kakvog posla - gledaj da se ne obrukaš\nNi jednog momenta nisam zažalio što sam se "u ovo kolo uhvatio", jer sam očekivao da će rad biti intenzivan, da će biti mnogo odricanja, a ponajviše zato što se odavno ponašam po principu "kad se prihvataš bilo kakvog posla - gledaj da se ne obrukaš", a to ćeš ostvariti ako se dobro pripremiš. Naravno, i iskustvo stečeno u radu nekih drugih društvenih institucija i poslova, značajno mi pomaže da i sa teškoćama izađem na kraj. Pripremajući Drugu redovnu skupštinu Komore, vrlo pouzdano sam utvrdio sa kakvim se problemima suočava Komora, odnosno, šta se od mene očekuje. Uspeo sam da, zajedno sa brojnim saradnicima, pripremim junsku skupštinu za nekoliko meseci. Stečeno iskustvo ćemo primeniti u pripremi Treće redovne skupštine koja je u februaru 2006. godine, za koju nam neće biti potrebno više od dve-tri nedelje.\nRespektabilno akcionarsko društvo\nMoji saradnici i ja, a pre svih potpredsednik sa kojim najintenzivnije komuniciram u realizaciji dogovorene politike rukovođenja Komorom, smatramo da smo na čelu jednog akcionarskog društva i gledamo da se sa poverenom imovinom najracionalnije ponašamo, da je najefikasnije upotrebljavamo. Potpuno sam svestan da je Komora velika snaga, jer naših 14.700 članova su sam vrh tehničkog i tehnološkog napretka i razvoja zemlje, dok su naši materijalni potencijali više nego respektabilni za bilo kog našeg potencijalnog poslovnog partnera.


Prevodi sa albanskog na nemački jezik - Audio verzija\nPrevodi sa albanskog na nemački jezik\nOsim usluge prevoda sa albanskog jezika na nemački za koju su zaduženi prevodioci i sudski tumači, nudimo vam i uslugu koju pružaju lektori i korektori, koji su isto u našem timu, a koja se odnosi na redakturu svih onih materijala koje je neko već preveo, ali ne i dovoljno stručno. Ponekad se usluga lekture i korekture zahteva i prilikom prevođenja dokumenata, jer se ne podudaraju originali sa prevoedenim sadržajima, pa se samim tim ne može ni izvršiti overa pečatom sudskog tumača.\nPored ličnih, odnosno poslovnih, te onih dokumenata koja su vezana za oblast obrazovanja i nauke, prevodilac i sudski tumač će obraditi i pravna akta (tekovina Evropske Unije, licence, ugovore, punomoćja za zastupanje, presude o razvodu braka, sudske odluke, žalbe i sve tipove presuda). Takođe, kod nas vas očekuju i prevodi sa albanskog na nemački jezik i za ona dokumenta koja se podnose nadležnim službama, kao što su različite vrste potvrda, uverenja, izjava i saglasnosti (potvrda o redovnim primanjima i o stalnom zaposlenju, uverenje o neosuđivanosti i nekažnjavanju, potvrda o slobodnom bračnom stanju, saglasnost za zastupanje, potvrda o stanju računa u banci i ostale).\nMedicinsku dokumentaciju, ali i tehničku, odnosno tendersku i građevinsku ćemo takođe obraditi u skladu sa vašim zahtevima, a sa albanskog jezika na nemački, pored ostalog možete dobiti prevod i za: građevinske projekte, specifikacije farmaceutskih proizvoda, uputstva za rukovanje, lekarske nalaze, dokumentaciju o medicinskim proizvodima, deklaracije proizvoda i ostala dokumenta koja ulaze u njihov sastav. Prevođenje dokumenata u ovoj kombinaciji jezika podrazumeva da se zahteva i overa sudskog tumača, što je takođe usluga koju vrše stručnjaci Akademije Oxford i time maksimalno olakšavaju klijentima obradu dokumenata.\nOsim obaveze da ispoštuju postupak slanja dokumenata, odnosno da na uvid dostave originale, klijenti imaju obavezu i da se na vreme raspitaju u okviru osnovnog suda u svom mestu da li je potrebno za konkretna dokumenta izvršiti i overu Apostille pečatom. Ovaj pečat, koji se naziva i haški se stavlja samo na dokumenta koje propisuje zakon i to na tačno određeni način, to jest ili pre ili posle obrade od strane naših stručnjaka, pa su zato klijenti dužni da obezbede sve ove informacije, jer upravo od njih i zavisi način overe. Slanje dokumenata je moguće na više načina, tako da imate mogućnost da ih donesete lično, te da ih pošaljete preporučenom poštanskom pošiljkom ili preko kurirske službe. Mi vama obrađena dokumenta dostavljamo ili na kućnu adresu ili ih preuzimate lično u našoj poslovnici. Dostava na adresu iziskuje dodatne troškove, jer nije uračunata u cenu prevoda i overe dokumenata. A ako vas zanima slanje dokumenata na prevod sa albanskog jezika na nemački putem mejla, morate znati da je to isključivo dozvoljeno onda kada su vam njihovi prevodi potrebni u naročito kratkom roku, ali nam naknadno svakako morate dostaviti i originale na uvid uz maksimalno poštovanje roka koji ste zadali. Ostale sadržaje za koje se zahteva prevod u ovoj jezičkoj kombinaciji, klijenti mogu da dostave i putem mejla, kada je to moguće, a na isti način mogu i da dobiju obrađene materijale.\nKod nas vas očekuju i prevodi sa albanskog jezika na nemački za sve vrste video i audio materijala, kako serija, tako i filmova, emisija i radijskih ili televizijskih reklamnih poruka. Takođe, možete dobiti i sinhronizaciju ili titlovanje obrađenih materijala i na taj način vrlo brzo imati sadržaje koje možete da prezentujete gde god želite. Pored njih, prevodilac i sudski tumač vrše i usmeno prevođenje sa albanskog jezika na nemački, a sem konsekutivnog i simultanog, mogu da izvrše i prevođenje uz pomoć šapata. U skladu sa zahtevima događaja možemo da vam ponudimo i po najboljoj ceni iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje.\nPrevod tekstualnih sadržaja bilo koje tematike je još jedna u nizu usluga koje pružaju naši stručnjaci u okviru bilo koje poslovnice. Prevodioci sudski tumači će obraditi podjednako kvalitetno i one tekstove čija tema je vezana za oblast turizma i politike, ali i ekonomije i obrazovanja, kao i one koji se tiču građevinske industrije, te oblasti interneta, menadžmenta i finansija, odnosno komunikologije, medicine, bankarstva, te marketinga, filozofije i sociologije, ali i mnogih drugih naučnih disciplina.\nTakođe, prevodimo i romane, prozna dela, odnosno beletristiku, kao i udžbenike. Kod nas možete dobiti i prevod sa albanskog jezika na nemački za novinske članke, odnosno različite vrste časopisa, kako stručnih, tako i ilustrovanih, dečijih i mnogih drugih. Sudski tumač i prevodilac će u skladu sa zahtevima klijenata obraditi i materijale koji se tiču oblasti reklamiranja, kao što su katalozi, PR tekstovi, plakati, brošure, odnosno vizit kartice, ali i reklamne flajere i letke. Internet sajtove, odnosno ostale sadržaje vezane za oblast interneta (softverski programi i aplikacije, online katalozi i prodavnice) će takođe obraditi prevodilac i sudski tumač kada se to od njih zahteva i to uz maksimalno poštovanje pravila SEO (Search Engine Optimisation), a sa ciljem da se prevedeni internet sadržaj mnogo bolje kotira u okviru polja pretrage.\nPrevod tekstova iz oblasti obrazovanja sa albanskog na nemački jezik\nPrevođenje tekstova iz oblasti obrazovanja sa albanskog jezika na nemački, tek je jedna oblast za koje su specijalizovani naši prevodioci i sudski tumači. A to znači da će oni podjednako kvalitetno prevesti i one tekstove koji se odnose na oblast turizma, finansija i ekologije i zaštite životne sredine, kao i one koji spadaju u domen građevinske industrije, komunikologije, marketinga, ekonomije, te prava i bankarstva, ali i obrazovanja, medicine, filozofije i psihologije, odnosno farmacije i nauke, te bilo koje druge grane prirodnih ili društvenih nauka. Imajte na umu da se u ovom slučaju tekstovi na prevod mogu poslati i elektronskim putem, a na isti način možete i dobiti po završetku obrade tako da se čitav proces maksimalno pojednostavljuje.\nPrevodilac i sudski tumač vrše i stručan prevod svih onih sadržaja koji se tiču oblasti interneta, a pri tom najpre mislimo na web sajtove, online prodavnice, programe i aplikacije, te web kataloge. Primenom pravila SEO (Search Engine Optimisation) tokom ovog procesa se prevedeni materijali prilagođavaju internet pretraživačima, te im se omogućuje da zauzmu mnogo bolje mesto u okviru globalne pretrage. Takođe prevodimo i književna dela svih vrsta, odnosno beletristiku, prozu, romane, poeziju i ostale, kao i članke iz novina i udžbenike, te sadržaje stručnih i ilustrovanih, odnosno dečijih časopisa. Kada je to potrebno, možemo da izvršimo i lekturu i korekturu, tako da po završetku redakture već prevedenih materijala, klijenti dobijaju maksimalno kvalitetno obrađene sadržaje.\nPrevodi poslovnih odluka sa albanskog na nemački jezik\nSamim tim što nam se klijenti je vrlo često obraćaju sa zahtevom za prevodom poslovnih dokumenata, to jest poslovnih odluka, to smo ovaj dokument posebno izdvojili. Naravno, prevodioci sudski tumači vrše prevod sa albanskog jezika na nemački za sva ostala poslovna dokumenta, počev od faktura, preko osnivačkih akata preduzeća i rešenja o osnivanju pravnih lica, pa do statuta preduzeća, bilansa stanja i uspeha i svih vrsta poslovnih izveštaja (revizorski, godišnji, finansijski). Takođe obrađujemo i dokumenta koja se tiču oblasti obrazovanja, odnosno nauke, ali i sva ona dokumenta koja se predaju nadležnim institucijama u mnogim prilikama, to jest sve vrste saglasnosti, potvrda, izjava i uverenja. Sem za nastavne planove i programe fakulteta, diplomu i dodatak diplomi, odnosno prepise ocena vršimo i prevođenje sa albanskog jezika na nemački i za: naučne radove, svedočanstva o završenim razredima osnovnih i srednjih škola, potvrde o redovnom školovanju, uverenja o položenim ispitima, naučne patente, nastavne planove i programe fakulteta, te diplomske, ali i naučne i seminarske radove.\nSva dokumenta koja spadaju u lična, kao što su potvrda o prebivalištu, lična karta, uverenje o državljanstvu, odnosno vozačka i saobraćajna dozvola, krštenica, radna dozvola, venčani list i umrlica, te dozvola za boravak, takođe obrađujemo u skladu sa vašim zahtevima, odnosno vršimo njihov prevod sa albanskog jezika na nemački i overu sudskog tumača. Da bismo u potpunosti izvršili ovu uslugu u skladu sa pravilima koja nalaže zakon, morate da nam na uvid pošaljete i originalna dokumenta, kao i da dobijete informaciju o tome da li se za konkretna dokumenta mora izvršiti i overa Apostille pečatom i na koji način.\nPrevođenje audio i video sadržaja sa albanskog na nemački jezik\nPrevodilački centar Akademije Oxford spada u jednu od retkih institucija u našoj zemlji koja klijentima uz prevod audio i video materijala sa albanskog jezika na nemački nudi i uslugu njihove finalne obrade, to jest sinhronizaciju ili titlovanje. Bez obzira da li su vam potrebni prevodi radijskih i televizijskih reklama, odnosno emisija, kako informativnih, tako i obrazovnih i zabavnih, te dečijih, ali i dokumentarnih, animiranih, crtanih ili igranih filmova možete biti sigurni da će naši prevodioci i sudski tumači izvršiti njihovu profesionalnu obradu, te će nakon toga na posao preuzeti titleri, odnosno umetnici čije polje delovanja se odnosi na sinhronizaciju prevedenih sadržaja.\nSem toga u našem timu su i oni stručnjaci koji su specijalizovani isključivo za usmeno prevođenje sa albanskog jezika na nemački, tako da možemo da vam ponudimo i simultano i konsekutivno, ali i specifičnu vrstu usmenog prevoda, koja je poznata kao prevođenje uz pomoć šapata. Prilikom izrade ponude, važno je da nam dostavite sve relevantne podatke o samom događaju, što podrazumeva da dobijemo informaciju o njegovoj organizaciji, predviđenom trajanju, broju učesnika i informacije o prostoru u kome će događaj biti održan, kako bismo mogli da odredimo pravu vrstu usmenog prevoda koje će zadovoljiti sve zahteve tog događaja. U zavisnosti od odabira prevoda, možemo da vam ponudimo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje i to po uslovima koji važe za najpovoljnije na tržištu Srbije.\nPoslovnica albanski na nemački nemački na albanski\nza albanski i nemački jezik


Komasacija zemljišta | Održiva poljoprivreda za održivi Balkan\nVI STE OVDE: Naslovna Podrška civilnom društvu Grant & training Komasacija zemljišta\nGRANT I TRAINING - KOMASACIJA U SLUŽBI ODRŽIVE POLJOPRIVREDE\n„Komasacija poljoprivrednog zemljišta kao instrument održivog razvoja poljoprivrede“ je bio projekat koji je realizovalo udruženje QSK NATYRA iz Albanije sa svojim partnerima, u cilju ostvarivanja preduslova za konstruktivan dijalog baziran na znanju, između donosioca odluka na nacionalnom nivou i organizacija civilnog društva, na temu komasacije poljoprivrednog zemljišta u Albaniji. Projekat je razvio model komasacije na primeru opštine Fier u Albaniji.\n1. Razvijen model komasacije zemljišta na primeru opštine Fier u Albaniji\nProgram komasacije zemljišta opštine Fier, izrađen je na osnovu istraživanja sprovedenog u okviru projekta i zvanično je usvojen od strane opštine Fier i izglasan od strane zainteresovanih strana na Nacionalnoj konferenciji o komasaciji zemljišta koju je organizovala Natyra. On je danas aktivan dokument i model koga Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja Albanije može da iskoristi u drugim opštinama.\nProgram je nastao uz aktivno učešće svih zainteresovanih strana (prestavnika opštinske uprave, administrativnih jedinica, regionalnih direktorata, poljoprivrednih proizvođača i eksperata za komasaciju zemljišta).Preko 500 ljudi je učestvovalo u diskusijama o nacrtu programa.\nUspešan model poljoprivredne zadruge u administrativnoj jedinici Xara je identifikovan i prikazan članovima Parlamenta kao jedna od mogućih mera za rešavanje problema fragmentacije zemljišta i uključen u Program komasacije zemljišta opštine Fier.\n1. Otvoren dijalog o komasaciji zemljišta u Albaniji na nacionalnom nivou\nDokument o stavu sa preporukama za unapređenje Nacionalne strategije komasacije zemljišta, izrađen je tokom projekta i predstavljen relevantnim institucijama na održanim sastancima;\nPredlog za unapređenje Nacionalne strategije komasacije zemljišta, nacrta zakona o komasaciji zemljišta, odnosnopredlog za uspostavljanje institucionalnog mehanizma za implementaciju mera podrške farmerima usvojila je Komisija za proizvodne aktivnosti i živontu sreidnu pri Vladi Albanije;\nJednoglasno su izglasaniProgramkomasacije zemljišta opštine Fieri Dokument o stavu sa preporukama za unapređenje Nacionalne strategije komasacije zemljišta, od strane učesnikaNacionalne konferencije. Dokumenti su zatim poslat skupštini Albanije, premijeru i relevatnnim ministarstvima.\nProjekat je realizovala organizacija „QSK NATYRA” iz Albanije, uz podršku partnera i saradnika. Finansirala ga je Evropska unija, u okviru regionalnog projekta „Održiva poljoprivreda za održivi Balkan: jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva za javno zastupanje i razvijanje politika na zapadnom Balkanu“ koji realizuje regionalni konzorcijum OCD: IEP (Albanija), FLOROZON (Republika Severna Makedonija), AKTIV (Kosovo*), CZIP (Crna Gora), predvođen organizacijom ORCA (Srbija).\nAsocijacija za zaštitu, promociju i edukaciju o hrani„Slow Food Bitola“, Republika Severna Makedonija


Mlada muzičarka Mina Joksimović je gostovala u emisiji i pričala o svojim planovima i podršci roditelja.\nFoto: O. Bunić, Screenshot, Instagram / RAS Srbija\nŽeljko Joksimović, Mina\n- Najvažnije mi je šta mi roditelji kažu, naravno kada mi daju savet da nešto izmenim ja ih i poslušam. Oni su uz uvek uz mene i mnogo sam naučila od njih. Tata me je naučio dana muzici radim non-stop.On i ja odlično sarađujemo i velika mi je podrška od početka.\nMina je istakla da joj je fakultet trenutno na prvom mestu.\nOna ističe da je ponosna što se na svetskoj sceni probila kao anonimus.\n– Zbog pesme „Run Away“ kontaktirao me je jedan poznati grčki kompozitor, poslao mi je demo za novu pesmu, ako ona prođe dobro u inostranstvu želim da je otpevam i na srpskom jeziku – zaključila je Mina za K1 televiziju u „Prvom redu“.\nVIDEO: Mina Joksimovic intervju\n"TERALA SAM MAMU DA SE ZABAVLJA SA JOKSIMOVIĆEM" Anastasija Ražnatović ispričala dugo čuvanu TAJNU, a onda otkrila ko je NEPRIJATELJ NJENE PORODICE\n"VAŽNO MI JE DA MI PARTNER BUDE BRUTALAN FRAJER" Anastasija raskinula petogodišnju vezu, a evo šta traži u muškarcu: "Da sve devojke BALE NA NJEGA"


Migranti žele u Bihać, policija ih vraća - Glas Srpske\nBihać - Na lokalitetu Vučjak, desetak kilometara od Bihaća, trenutno se nalazi više od 500 migranata koji su nezadovoljni novim smještajem i na sve načine pokušavaju da se vrate natrag u grad.\n“Mi smo ostavljeni da ovu krizu rješavamo sami i smatramo kako je ovo najbolji način, jer moramo smanjiti pritisak na Bihać i njegove građane. Želja migranata je da se sa Vučjaka ponovo vrate u grad, međutim mi im to nećemo dozvoliti. Organizovali smo stalne patrole koje ih presreću i vraćaju natrag”, kazao je Kljajić.\n“Oni se još prilagođavaju ovome prostoru, ali postepeno shvataju da će morati boraviti ovdje, sve dok ne bude pronađeno neko drugo rješenje. Gradske vlasti su obezbijedile sredstva za kupovinu namirnica i prehranu, a mi ćemo iz svojih resursa osigurati vreće za spavanje, dušeke, ćebad, odjeću i higijenske potrepštine”, kaže Selam Midžić, predsjednik Crvenog krsta u Bihaću.\n“Svi oni koji primaju migrante, a da pri tome oni nemaju identifikacione dokumente, čine nezakonite radnje. U tim slučajevima nikakva rješenja im ne pomažu”, kazao je Alagić.\n“Imamo situaciju da se, kada smo odredili Vučjak za smještaj migranata, pokrenula prava lavina kritika od onih koji godinu dana spavaju i ne čine ništa da se uhvate u koštac s migrantskom krizom. Mi očekujemo od državnih vlasti i međunarodnih organizacija da potraže druga rješenja, a u međuvremenu mi ćemo istrajati da se migranti voze iz Bihaća i smještaju na Vučjak”, kaže Fazlić.\nDodaje kako je naredna mjera zabrana prihvata novih migranata u “Biru”, kako bi se taj centar postepeno mogao početi prazniti, što bi dovelo do njegovog zatvaranja. Prema njegovim riječima, sve ove aktivnosti se finansiraju sredstvima grada Bihaća i Vlade USK.


Konsultacije i stručni saveti IBF tima u pogledu definisanja optimalnog budžeta ili optimizacije projekata, izbora svetlosne opreme, svetlotehničkih rešenja i mogućnosti, uštede energije, sistema upravljanja osvetljenjem.\nOdabir optimalnih rešenja sigurnosnih sistema u vidu sigurnosnog osvetljenja, dojave požara i evakuacionog ozvučenja, u skladu sa tipom objekta i normama, zajedno sa njihovom integracijom sa projektom osvetljenja.\nRešenje se definiše u zavisnosti od kompleksnosti projekta i zahteva klijenta, a uključuje:\nCAD OSNOVE / BIM MODEL\nPROJEKTOVANJE UPRAVLJANJA OSVETLJENJEM\nIzrada projektnog rešenja sistema upravljanja osvetljenjem može biti bazirana na DALI i KNX protokolu ili POE sistemu, u zavisnosti od tipa objekta i zahteva.\nIzlazni proizvod uključuje kompletno projektno rešenje, blok šemu i tablicu funkcionalnosti, a sve usklađeno sa dizajnom osvetljenja i željama korisnika.\nProjektovanje sigurnosnih ili 'Safety' sistema uključuje izradu optimalnih projektnih rešenja sistema SIGURNOSNOG OSVETLJENJA, DOJAVE POŽARA, kao i Sistema EVAKUACIONOG ozvučenja, a sve u skladu sa aktuelnim EU i svetskim normama i zakonskom regulativom.\nIzrada projektne dokumentacije OSVETLJENJA, UPRAVLJANJA I SIGURNOSNIH SISTEMA, usklađene u pogledu tehničke funkcionalnosti i estetskog pristupa.\nDokumentacija uključuje: projektna rešenja osvetljenja u CAD-u ili BIM-u, svetlotehničke proračune, prezentacijske knjige osvetljenja, 3D vizualizacije, projektna rešenja upravljanja i sigurnosnih sistema, tehničke listove opreme, kao i predmere sa detaljnim opisima i projektnim cenama.\nPonuda opreme 30tak proizvođača u nekoliko cenovnih kategorija, raznovrsnog dizajna i namene, nabavka svetiljki i druge projektovane opreme od renomiranih EU proizvođača, što uključuje kompletnu organizaciju logistike (organizacija transporta, uvoz, komisioniranje po projektima i isporuku na gradilište) i potrebne tehničke i atestne dokumentacije.\nStručni saveti, nadzor prilikom montaže i povezivanje projektovanih i isporučenih sistema, kao i programiranje, puštanje u rad i obuka korisnika.\nKreiranje i programiranje svetlosnih scena prema željama i potrebama korisnika, kao i montažu i povezivanje projektovane i isporučene opreme, sa našim ovlašćenim instalaterima, što garantuje potpunu funkcionalnost projektnog rešenja.\nOdržavanje instaliranih IBF sistema upravljanja osvetljenjem, sigurnosnih sistema online ili na objektu, kao i servis i nabavku originalnih rezervnih komponenti.\nRealizacija potencijalnih fabričkih reklamacija proizvoda u garantnom roku, što uključuje korespodenciju sa fabrikom, analizu proizvoda i zamenu.


STIŽE TOPLOTNA BOMBA: Spremite se za vrućine, RHMZ upozorava na moguću opasnost — TPKNEWS\n08:03 - 17/10/2019\nNaslovna/VESTI/SRBIJA/INFO/STIŽE TOPLOTNA BOMBA: Spremite se za vrućine, RHMZ upozorava na moguću opasnost\nSTIŽE TOPLOTNA BOMBA: Spremite se za vrućine, RHMZ upozorava na moguću opasnost\nTopao vazduh sa Zapada Evrope danas stiže u Srbiju. Zbog toga se početkom sedmice očekuje nagli porast temperature, na više od 35 stepeni. Najtoplije biće u utorak kada je prognozirano više od 38 stepeni.\nU Braničevskom okrugu će jutarnja temperatura biti 21 a tokom dana i do 36 stepeni.\nU sredu je moguće prolazno naoblačenje sa pljuskovima, grmljavinom i manjim padom temperature. Od četvrtka će u većini mesta biti pretežno sunčano, poslepodne uz razvoj oblačnosti. Kratkotrajni pljuskovi s grmljavinom očekuju se uglavnom u brdsko-planinskim predelima.\nToplotni talas koji je pogodio Evropu je „apsolutno dosledan“ ekstremima koji su povezani sa uticajem emisije gasova u uslovima „staklene bašte“, navodi Svetska meteorološka organizacija.\nProfesor na Institutu za meteorologiju Fizičkog fakulteta u Beogradu Vladimir Đurđević rekao je da će ovo leto biti toplije nego što je bilo prethodnih godina i da nas, prema njegovim informacijama, očekuju još dva ili tri toplija perioda u narednim mesecima.\nPOKVARENE IGRE BEOGRAĐANA: Saslušan Vlauca iz Porodina, on i njegov suvozač tvrde da pokušavaju da mu smeste krivicu!?\nTREBA IM NAŠA POMOĆ: Mala Ana rođena je slepa, njena porodica samo želi da ima lepo detinjstvo


Artur Dmohovski i Petar Petković (Foto Kancelarija za KiM)\nPetković je istakao da su etnički motivisani incidenti usmereni protiv Srba, njihove imovine i imovine SPC na prostoru Кosova, gotovo svakodnevni i da je od početka prošle godine do danas zabeleženo 136 incidenata.\nPetković je sa Dmohovskim razgovarao i o najavama kosovskih političara da će Srbima biti zabranjeno da u budućnosti glasaju na Кosovu, što se odnosi i na aprilske izbore, a što će imati dalekosežne i nesagledive posledice po normalizaciju odnosa i poništiti do sada postignute pomake kroz dijalog Beograda i Prištine. Petković je napomenuo da srpski narod sa Kosova želi da glasa na predstojećim izborima i da mu to mora biti omogućeno na isti način kako je to i do sada činjeno.\n"Beograd će i dalje biti dosledno i iskreno opredeljen za nastavak dijaloga i pronalaženje načina za normalizaciju odnosa u pokrajini, što se ne može reći i za Prištinu. Prištinska strana odbija da implementira do sada postignute dogovora, što se pre svega odnosi na uspostavljanje Zajednice srpskih opština, na šta se čeka skoro devet godina", navodi se u saopštenju.\nDirektor Кancelarije za Кosovo i Metohiju Petar Petković je izrazio očekivanja da će se ugrožavanje ljudskih i građanskih prava Srba na Кosovu, svakodnevno nasilje i represija nad srpskim narodom, pored ostalih problema sa kojima se suočavaju, naći u fokusu Poljske, tokom njenog jednogodišnjeg predsedavanja OEBS-om.\n22.05.2022 Otac Ilarion novi vladika SPC na Kosovu (1543)


POČETNAGENERALEscarus skreće pažnju na rizike povezane s klimom na Dan nultih emisija\n20 / 09 / 2021 GENERAL, ŽIVOT\nescarus skreće pažnju na rizike povezane s klimom na dan nulte emisije\nDirektor projekta Escarus A. Ece Sevin, koji je izjavio da se slika nije promijenila 2021. godine u Globalnom izvještaju o riziku, koji identificira rizike koji predstavljaju najveću prijetnju svijetu, izjavio je da pitanja povezana s klimatskim promjenama predstavljaju veliku prijetnju, i da napori za smanjenje emisije stakleničkih plinova igraju važnu ulogu u smanjenju rizika povezanih s klimom.\nRekavši da organizacijama neće biti dovoljno da poduzmu mjere samo kako bi postigle ciljeve postavljene za smanjenje emisija na globalnoj razini, Sevin je izjavio da je Dan nultih emisija važna prilika za pojedince da se uključe u pokret za smanjenje emisije.\nU Globalnom izvještaju o riziku, koji identificira rizike koji predstavljaju najveće prijetnje svijetu u smislu vjerovatnoće i uticaja svake godine, klimatske promjene uzrokovane ljudskim aktivnostima i povezani rizici nalaze se na vrhu liste posljednjih godina. Direktor projekta Escarus (TSKB Sustainability Consultancy Inc.) A. Ece Sevin, koji je istaknuo da se slika nije mnogo promijenila u izvještaju za 2021. godinu i da su četiri od pet najverovatnijih rizika identifikovana kao pitanja koja proizlaze iz klimatskih promjena, rekao je da će napori za smanjenje emisije stakleničkih plinova pomoći u ublažavanju rizika povezanih s klimom. podvukao je da on igra ključnu ulogu.\nRekavši da organizacijama neće biti dovoljno samo poduzeti mjere kako bi postigle ciljeve postavljene za smanjenje emisija na globalnoj razini, Sevin je nastavio dodajući kako je Dan nultih emisija važna prilika za pojedince da se uključe u pokret za smanjenje emisije. Osvrnuvši se na ono što se može učiniti na ovaj poseban dan, koji se od 2008. godine obilježava 21. septembra svake godine s motom "davanju planeti jedan dan odmora godišnje" u različitim zemljama svijeta, Sevin je rekao: može doprinijeti proces smanjenja emisije. Ova individualna svijest do koje ćemo doći 21. septembra i male promjene koje ćemo napraviti u svom načinu života bit će učinkovite samo ako se prošire tokom cijele godine i stvore društvene i institucionalne navike.\n"Potrebni su ambiciozniji koraci"\nSevin je rekao: „Smanjenje emisija, koje je sastavni dio borbe protiv klimatskih promjena; sve više zauzimajući važno mjesto u agendama vlada, međunarodnih organizacija i aktera iz privatnog sektora. S tim u vezi, mnoge vlade i kompanije najavljuju obaveze po pitanju dekarbonizacije ili neto nulte emisije. Međutim, kako bi se postigao cilj zadržavanja prosječnog porasta temperature u našem svijetu ispod 2 stepena u odnosu na period prije industrijske revolucije, koji je bio ciljan Pariškim sporazumom, koraci moraju postati ambiciozniji.\n"Došlo je do smanjenja vrijednosti emisija za 2020 posto u 5,8."\nSevin je naveo da je došlo do smanjenja globalnih emisija za 19 posto 2020. godine zbog mjera karantene i poremećaja u proizvodnim aktivnostima zbog izbijanja COVID-5,8, ali to smanjenje će se smanjiti za 2021 posto do kraja 4. godine. Sevin je rekao da je do ovog pada došlo zbog nedostatka dugoročnih ciljeva i prakse.\nSevin je nastavio svoje riječi: „Iako su društveni život i proces proizvodnje koji su počeli postajati normalni uzrokovali da se vrijednosti emisija približe prošlosti, lekcije naučene iz procesa pandemije potaknule su svijet na poduzimanje odlučnijih koraka u borbi protiv klimatskih promjena. Koncept „zelenog oporavka“, koji uzima u obzir faktore okoliša u procesu oporavka nakon pandemije i ima za cilj da pozitivan utjecaj na prirodu postane trajan, jedno je od prioritetnih pitanja mnogih organizacija.\n"Dugoročne obaveze zemalja od ugljika neutralne su od velike važnosti"\nSevin, u skladu s ovim, da SAD postaju strana Pariškog sporazuma 2021. godine; Istaknuo je važnost najave Francuske, Njemačke i Ujedinjenog Kraljevstva o ciljevima emisije stakleničkih plinova sa nultom nulom za 2050. godinu, te o korejskim ugljično neutralnim obavezama za 2050. i Kini za 2060. godinu. Ocjenjujući izjave privatnog sektora o ovom pitanju kritičnim, rekao je Sevin; On je naveo da je inicijativa Klimatskih obaveza, koja uključuje cilj 115 kompanija, uključujući Unilever, Amazon i Microsoft, da do 2040. godine budu nula ugljika, projekcija globalnih napora u borbi protiv klimatskih promjena.\nKuka privlači Europu svojim kvalitetom\nTCDD vodi investiciju


Obezbediti zaštitu i podršku svim porodiljama\nponedeljak, 21 novembar 2011 11:20\nSprovođenje Zaključka Vlade Srbije o obavezama preduzetnica koje su nastale po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje koje se odnose na period porodiljskog odustva, odsustva sa rada radi nege deteta i odsustva sa rada radi posebne nege deteta bila je tema odvojenih sastanaka u Beogradu zamenice Pokrajinskog ombudsmana Danice Todorov sa pomoćnicom ministra za finasnije Natašom Kovačević i direktorom Poreske uprave dr Dragutinom Radosavljevićem.\nOd pomoćnice ministra i direktora Poreske uprave tražena su objašnjenja u vezi sa primenom Zaključka Vlade Srbije zbog toga što se instituciji Pokrajinskog ombudsmana gotovo svakodnevno javljaju porodilje koje imaju ovaj problem i upozoravaju da se Zaključak ne sprovodi, a poreske uprave im „blokiraju“ račune i tako naplaćuju dug po osnovu doprinosa za socijalno osiguranje.\nZaključkom Vlade Srbije obaveze na ime doprinosa za obavezno socijalno osiguranje preduzetnica koje koriste odsustvo, a delatnost su nastavile da obavljaju preko ovlašćenog poslovođe, preuzela je Republika Srbija, a odnosi se na obaveze koje su dospele za plaćanje i nisu izmirene do dana donošenja Zaključka, tačnije do 30. juna 2011. godine.\nDirektor poreske uprave Dragutin Radosavljević je naglasio da se to ne odnosi na one koje su do 30. juna platile doprinose za socijalno osiguranje i saglasio se sa ocenom Pokrajinskog ombudsmana da je različito postupanje prema preduzetnicama porodiljama koje su izmirile obaveze i onima koje to nisu učinile neopravdano i da dovodi do pravljenja razlike samo na osnovu toga da li i kada su plaćena dugovanja.\nU Ministarstvu finansija, tačnije Poreskoj upravi pristupilo se realizaciji ovog Zaključka tako što je od organizacionih jedinica zatraženo da dostave podatke koji se odnose na zaduženja porodilja preduzetnica koja su dospela, a nisu izmirena. U narednom periodu će preduzetnice na koje se ovaj Zaključak odnosi dobiti rešenja kojima će biti upoznate sa storniranim iznosom duga, kao i preostalim dugom.\nSvim filijalama poreske uprave još jedanput će biti ukazano na to da primenjuju uputstvo o izdavanju uverenja porodiljama preduzetnicama o visini osnovice kako različito iskazivanje osnovice i poreskih zaduženja ne bi dovodilo do različitog postupanja gradskih/opštinskih uprava prilikom utvrđivanja visine naknade zarade za vreme porodiljskog i odsustva radi nege deteta.\nPomoćnica ministra finansija Nataša Kovačević je saglasna da Zaključak Vlade može da dovede do različitog tretmana porodilja preduzetnica, samo na osnovu toga da li su platile doprinse za socijalno osiguranje ili to nisu učinile i navela da Ministarstvo finansija preduzima mere i aktivnosti za usaglašavanje prakse i zakonodavnog okvira.\nPokrajinski ombudsman je krajem jula uputio predlog Ministarstvu finansija da se razmotri mogućnost dopune zaključka i predloži Vladi izmene koje će obezbediti da sve porodilje preduzetnice koje su bile zadužene po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje u 2009, 2010. i 2011. godini imaju jednak tretman, odnosno da se nezavisno od činjenice izmirenja obaveza, one svima otpišu, a preduzetnice same odluče o tome da li žele da im bude izvršen povraćaj sredstava ili da uplaćeni iznosi predstavljaju akontativne uplate za buduće obaveze.\nPokrajinski ombudsman je mišljenja da zaštitu i podršku moraju da uživaju sve porodilje, nezavisno od njihovog radnog odnosa, poslovnog opredeljenja ili preduzetničkog angažovanja, a svako drugačije postupanje se smatra postupanjem koje nije u skladu sa propisima i usvojenim politikama. Različito postupanje prema preduzetnicama porodiljama koje su izmirile obaveze i onima koje to nisu učinile je neopravdano i može se smatrati diskriminacijom, te je neophodno izvršiti izmene i dopune koje će dovesti do jednakog tretmana.


Popravlja se situacija sa prihodima od indirektnih poreza - Akta.ba\nPopravlja se situacija sa prihodima od indirektnih poreza\n16.12.2020. 07:33 / Izvor: SRNA\nDirektor Uprave za indirektno oporezivanje BiH Miro Džakula rekao da se situacija sa prihodima od indirektnih poreza postepeno popravlja i da Uprava ulaže dodatne napore da bi se poboljšala efikasnost organizacije, te održala fiskalna stabilnost BiH.\nOn je napomenuo da je u proteklih 11 mjeseci u odnosu na isti period prošle godine naplata indirektnih poreza, uključujući porez na dodatu vrijednost PDV, akcize, carine i putarine manja za oko 700 miliona KM.\nDžakula je ocijenio da je ovo smanjenje prihoda, kao i procenutalni pad spoljnotrgovinske razmjene BiH u navedenom periodu direktna posljedica vanredne situacije prouzrokovane pandemijom virusa korona, saopšteno je iz Parlamentarne skupštine BiH.\nOn je na današnjem sastanku u Banjaluci sa predstavnicima Komisije za spoljnu trgovinu i carine Predstavničkog doma parlamenta BiH, na čelu sa predsjedavajućim Komisije Draganom Bogdanićem naglasio da ovakvi podaci još nisu zabrinjavajući, ako se uzmu u obzir rezultati država u regionu.\nGovoreći o problemima u radu UIO, Džakula je istakao neujednačenost pravnih propisa iz ove oblasti, te izrazio nadu da će se izmjenama i dopunama Zakona o UIO ovaj problem riješiti na način da se zakonska regulativa iz ove oblasti približi evropskim standardima.\nS tim u vezi, Džakula je istakao da je Upravni odbor UIO BiH, u saradnji sa ekspertima iz Evropske komisije, sačinio Nacrt Zakona o PDV-u i Nacrt Zakona o akcizama i uputio ga na davanje mišljenja nadležnim institucijama.\nKao dodatni problemi sa kojima se UIO BiH suočava navedeni su i kadrovska rješenja, te nedostatak znatnog broja radnika, pogotovu kada je Carinska služba u pitanju, ističe se u saopštenju.\nČlanovi Komisije interesovali su se za niz pojedinačnih pitanja carinjenja i uvoza akciznih roba, naftnih derivata, repromaterijala za proizvodnju iz raznih industrijskih grana, iznos prihoda od oduzete robe i putničkih motornih vozila, te o spornim slučajevima o kojima se u posljednje vrijeme govorilo u javnosti i medijima.\nČlanovi Komisije zatražili su od rukovodstva UIO BiH da im dostave opširnu i sveobuhvatnu informaciju o prekograničnom prometu robe za 2019. i 2020. godinu, da bi Komisija stekla precizniji uvid u aktivnosti UIO BiH i pojedinačne parametre iz djelokruga rada ove institucije.\nNa osnovu rezultata ove posjete, Komisija će sačiniti i usvojiti zaključke, te postupiti u skladu sa nadležnostima s ciljem unapređenja rada UIO BiH, dodaje se u saopštenju.\nSastanku su, osim Bogdanića, prisustvovali njegovi zamjenici Mijo Matanović i Edin Mušić, te članovi Komisije Šemsudin Mehmedović, Mirko Šarović i Zukan Helez.


Kako srednjoškolci iz Pančeva planiraju da popularišu reciklažu | Original\nSvetionik znanja, najveće takmičenje srednjoškolaca u omladinskom aktivizmu u Srbiji, dobilo je pobednika.\nTim iz Pančeva odneo je prvo mesto s projektom „Limerang“, koji ima za cilj da Pančevo „oboji i ispuni“, umetnički oslikanim kantama za reciklažu limenki. Ova ideja devojaka iz Pančeva ujedno pomaže u podizanju svesti o pravilnom odlaganju đubreta sa ulica uz slogan „Šta te sprečava da recikliraš?“.\n„Nimalo nije lako osmisliti projektnu ideju i krenuti u njeno izvođenje kroz kontaktiranje potencijalnih saradnika, ugovaranje same saradnje, smišljanje i pisanje budžeta, gde mora da se razmisli o svakom aspektu projekta ili osmišljavanje kampanji i marketinga. Bilo je tu dosta posla, ali učesnice Katarina, Aleksandra i Ines su bile veoma vredne. Radile su svake nedelje zadatke vezane za preslušane vebinare, a pored toga smo i radile na samom projektu.“\nTako je šesto mesto Svetionika znanja osvojio tim iz Niša, koji je predstavio ideju o inkluzivnom, Šetajućem pozorištu. Peti je bio tim Pirota, koji je pokrenuo projekat Savetovališta za mlade u Pirotu, gde bi mladim ljudima psiholozi pružali stručnu pomoć, a kroz promociju podigli svest o tome da nije sramota potražiti pomoć psihologa. Tim iz Šapca je osmislio je projekat „Taste the bunt“, koji povezuje medijsku pismenost, kreativnost, umetnost i volonterizam kroz YouTube kanal, i osvojio četvrto mesto. Treći je bio Leskovac, koji je pokrenuo inicijativu sređivanja trim staze na Hisaru, dok je tim iz Vršca rešio da pokrene kamp za mlade na Vršačkom bregu i sa ovom do najsitnijih detalja razrađenom idejom osvojio drugo mesto.\nTagovi: pančevo reciklaža svetionik znanja\nBudi aktuelan, Budi odgovoranVetar i sunce obezbedili više struje nego ugalj u 2019.\nBudi aktuelanSupermesec obasjao celu planetu


AUTONOMNI ŽENSKI CENTAR I UDRUŽENJE ŽENA PEŠČANIK ZAHTEVAJU ODGOVORNOST NADLEŽNIH - Magločistač\nPočetna U fokusu AUTONOMNI ŽENSKI CENTAR I UDRUŽENJE ŽENA PEŠČANIK ZAHTEVAJU ODGOVORNOST NADLEŽNIH\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 18.05.2018 Kategorija: U fokusuNema komentara\nJednu ženu nedeljno u Srbiji ubije partner ili muški član porodice, pokazala je analiza medijskih članaka u 2018. godini. Od 1. januara do 8. maja ubijeno je najmanje 18 žena. U još dva slučaja postoji sumnja da se radi o femicidu. Pokušaj femicida zabeležen je u još četiri slučaja.\nNa osnovu analize slučajeva ubistava žena u 2017. godini, u 10 od 26 slučajeva femicida policija, tužilaštvo i centri za socijalni rad su imali informacije o nasilju koje je vršeno nad ženom, ali, ipak, nije učinjeno dovoljno da ubistva budu sprečena.\n„Zato tražimo odgovornost profesionalaca koji nisu učinili dovoljno da ubistva spreče kao i njihovih pretpostavljenih koji niti u jednom slučaju nisu javnosti podneli izveštaj o učinjenim propustima, izrečenim sankcijama i preporukama za unapređenje postupanja profesionalaca u cilju prevencije femicida“, napominju aktivistkinje organizacija Autonomni ženski centar i Udruženje žena Peščanik.\nOne upućuju i 10 pitanja za Vladu Republike Srbije, resorna ministarstva i organe lokalne vlasti:\nKada će biti uspostavljeno Nadzorno telo za praćenje femicida, koje će prikupljati, analizirati i javno objavljivati podatke o femicidu; definisati, upućivati i nadzirati primenu mera za prevenciju femicida?\nKada će javno objaviti Izveštaj o (ne)postupanjima profesionalaca u nadležnim institucijama koja su dovela do ubistva dve žene i deteta koje se desilo pre skoro godinu dana u prostorijama organa starateljstva u Beogradu i o merama koje su preduzete protiv tih profesionalaca?\nZbog čega rukovoditeljka GCSR – Odeljenja Rakovica nije smenjena, na isti način na koji je smenjena Direktorka GCSR i Rukovoditeljka Odeljenja Novi Beograd?\nZbog čega o krivičnoj odgovornosti postupajućih stručnih radnika GCSR Beograd odlučuju osnovna tužilaštva koja su učinila niz propusta u postupanju u istim slučajevima?\nZbog čega Republičko javno tužilaštvo i Državno veće tužilaca nisu obavestili javnost da li su pokrenuti disciplinski postupci protiv zamenika osnovnih javnih tužilaca koji su više od četiri godine sprovodili istražne radnje za nasilje u porodici u slučaju Rakovica, i zamenika tužioca koji se saglasio sa uslovnim otpustom nasilnika iz zatvora u slučaju Novi Beograd i pored prijava koje je to isto tužilaštvo primilo da je nasilnik pretio supruzi i dok je tokom izdržavanja kazne zatvora izlazio na vikende?\nZbog čega Ministarstvo pravde i Uprava za izvršenje krivičnih sankcija nisu podneli izveštaj o tome da li je Zatvorska uprava bila obaveštena od strane MUP o tome da je nasilnik koji je ubio ženu na Novom Beogradu, pretio ženi i tokom izlaženja na vikende i zbog čega je sudu, prilikom razmatranja njegovog zahteva za uslovni otpust, dat pozitivan izveštaj o ponašanju u zatvoru?\nZbog čega Ministarstvo unutrašnjih poslova nije pokrenulo postupke protiv odgovornih u PS Novi Beograd i PS Rakvica zbog propusta i nepostupanja u skladu sa zakonima, kojima su doprineli da dve žene i dete budu ubijeni\nZbog čega Visoki savet sudstva nije razmatrao postupanje porodičnih sudija koje su imale saznanja o pretnjama i nasilju koje su ove žene i dete preživljavali i nisu se koristili istražnim načelom koje im Porodični zakon daje da bi zaštitili njihove živote?\nZbog čega Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo pravde nisu pokrenuli postupke protiv Komisije veštaka Klinike ’’Laza Lazarević’’ koji su dali Nalaz i mišljenje da mal. dete treba da se viđa sa nasilnim ocem, koga se plaše zaposleni u svim institucijama, van kotrolisanih uslova i koji su direktno odgovorni za ubistvo tog mal. deteta? Da li svi ti sudski veštaci i dalje veštače u postupcima u kojima postoji nasilje u porodici?\nDa li će bez odgovora ostati i svi ostali slučajevi koji su bili prijavljivani nadležnim institucijama kao što su ubistvo žene u Zemunu od strane njenog partnera, pripadnika MUP-a, ubistvo žene u Kosjeriću i Somboru, koje su počinili osuđeni nasilnici koje sistem i dalje nije percipirao kao opasne po život žene?\nVlada Republike Srbije usvojila je prošle godine predlog da 18. maj bude proglašen za Dan sećanja na ubijene žene žrtve nasilja, čiji su inicijatori mreža organizacija civilnog društva „Žene protiv nasilja“ i Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost, uz podršku Zaštitnika građana.\nTaj datum odabran je u znak sećanja na 16, 17. i 18. maj 2015. godine, kada je čak sedam žena u Srbiji ubijeno u porodičnom i partnerskom nasilju.


Poražavajući podaci Svjetske banke: BiH napustilo pola stanovništva, od toga čak 55% visokokvalifikovanih!\nNa drugom mjestu u Evropi je Albanija sa 39,8 posto, dok je Sjeverna Makedonija na četvrtom.\nHrvatsku je napustila petina stanovništva (21,9 posto) i nakon Malte, ima najveću stopu emigracije u Evropskoj uniji. I Crnu Goru je napustila petina stanovništva. Za Srbiju i Kosovo nema podataka.


Novi poslovni kompleks na Vračaru „Ziegel House“\nTržište poslovnih objekata u Beogradu uskoro će biti bogatije za još jedan moderan poslovni kompleks, budući da na uglu Nebojšine i Rudničke ulice, nadomak auto-puta E70 i Hrama Svetog Save na Vračaru, niče novi poslovni kompleks „Ziegel House“.\nKako je saopštila kompanija West Properties, ekskluzivni zastupnik za izdavanje novog objekta, nakon završetka svih radova poslovni kompleks će se sastojati od dve nezavisne šestospratne poslovne zgrade vrlo upečatljivog i autentičnog arhitektonskog rešenja.\n- Kompleks će raspolagati sa 5.500m² prostora A klase namenjenog za kancelarije. Zakupci, koji se odluče za proširenje ili premeštanje svog poslovanja u ovo moderno poslovno zdanje, uživaće u maksimalnoj fleksibilnosti prostorne organizacije, s obzirom na to da se svaki sprat može lako podeliti na zasebne celine u skladu sa zahtevima zakupaca i tipom njihovog poslovanja - navedeno je u saopštenju kompanije West Properties.\nProstori u prizemlju planirani su za uslužne delatnosti, dok će zakupcima i njihovim posetiocima u podzemnoj garaži na raspolaganju biti 70 parking mesta.\nPo rečima Marije Miladinović, agentkinje kompanije West Properties, ova poslovna zgrada predstavlja jedinstvenu priliku za sve ozbiljne kompanije koje traže kvalitetan kancelarijski prostor u gradskoj zoni.\n- S obzirom na trenutni nedostatak ponude poslovnog prostora A klase na našem tržištu, nova zgrada na Vračaru će biti pravo osveženje - navodi Miladinović.\nInvestitor ovog kompleksa je kompanija Trgomen Nekretnine iz Kraljeva, a radove izvodi kompanija KPV-Invest. Završetak radova očekuje se do novembra 2017. godine, a kako su rekli za portal eKapiju, u toku su pregovori sa firmama koje će biti među prvim zakupcima prostora.\nDatum: 13.07.2017. Izvor: eKapija


Izložba najlepše oslikanih uskršnjih jaja u opštini Čukarica - Dan u Beogradu\nNaslovna » Porodica » Deca » Izložba najlepše oslikanih uskršnjih jaja u opštini Čukarica\nNeko drugi 3. april 2012. Deca Postavite komentar\nU holu opštine Čukarica u četvrtak, 5. aprila od 12.00, biće otvorena izložba najlepše oslikanih uskršnjih jaja.\nMladi umetnici iz 16 čukaričkih škola oslikali su sa mnogo ljubavi i truda više od 1.000 uskršnjih jaja, pa je žiri i ove godine imao veoma težak zadatak da izabere najbolje. Na izložbi će biti dodeljene nagrade za najlepše oslikano jaje u kategorijama učenika od prvog do osmog razreda, kao i tri nagrade za učenike specijalnih škola, koji već tradicionalno učestvuju na ovoj priredbi. U muzičkom delu programa nastupiće Dečji hor pri Hramu Svete trojice iz Sremčice.\nSav prihod od prodatih uskršnjih jaja i čestitki namenjen je kao pomoć Lani Jovanović, učenici trećeg razreda Osnovne škole „Đorđe Krstić“, koja uprkos neizlečivoj bolesti postiže odlične rezultate iz svih nastavnih predmeta i u odeljenju je svima drobar drug. (Beoinfo)\nTagovičukarica deca dub uskrs\nPrethodni Najbolja fotografija Novog Beograda 11. aprila\nSledeći Treći sajam obrazovanja za male maturante


EU: Kosovo odstupilo od zajedničkog stava EU o Jerusalimu\nTanjug 15. marta 2021. 16:02\nBRISEL – Odluka vlasti u Prištini da se raziđu sa stavom EU po pitanju Jerusalima i otvori ambasadu u Izraelu u tom gradu, za EU predstavlja ozbiljnu zabrinutost i žaljenje, rečeno je danas Tanjugu u Briselu.\n„Kosovo je identifikovalo integraciju u EU kao svoj strateški prioritet i očekuje se da će delovati u skladu sa ovom opredeljenošću. Stav EU je dobro poznat: u skladu sa rezolucijom 478 Saveta bezbednosti UN iz 1980. godine, koja je pozvala sve članice UN da povuku svoje diplomatske misije u Izraelu iz Jerusalima, sve ambasade država članica EU, kao i Delegacija EU u Izraelu, nalaze se u Tel Avivu“, naveo je portparol EU u saopštenju za Tanjug.\nU Briselu ponavljaju da je stav EU o Jerusalimu ”nepromenjen i jasan”, a to je da pregovorima mora naći način za rešavanje statusa tog grada, koga kao prestocnicu vide i Izrael i Palestina.\n„U tom kontekstu, svi diplomatski koraci koji bi mogli dovesti u pitanje zajednički stav EU o Jerusalimu, predstavljaju ozbiljnu zabrinutost i žaljenje“, zaključuju u EU.\nMinistarstvo spoljnih poslova i dijaspore tzv Kosova saopštilo je juče da je otvorena njihova ambasada Izraelu, sa sedištem u Jerusalimu, kao deo sporazuma postignutog u Vašingtonu u septembru prošle godine.


Kultura Autor:Nova20. jan. 202121:50 > 21:51\nAmanda Gorman najmlađa je pesnikinja koja je ikada govorila na inauguraciji nekog predsednika u istoriji Amerike. U svoju poemu, kojom poziva na jedinstvo svih građana, unela je i motive sa nedavnih nereda na Kapitol hilu.\nAmanda Gorman se do pre jedno dve nedelje upinjala da završi svoje novo delo sa naslovom „Brdo na koje se uspinjemo“. Osećala se iscrpljeno i brinula je da možda i nije dorasla ogromnom zadatku stavljenom pred nju: da napiše pesmu o nacionalnom jedinstvu koju treba da izgovori na inauguraciji novog predsednika Džozefa Bajdena, piše „Njujork tajms“, odakle prenosimo razgovor sa mladom pesnikinjom, vođen uoči njenog nastupa.\n„Preda mnom je bila ta velika stvar, verovatno jedna od najvažnijih stvari koju ću ikada uraditi u svojoj karijeri. Bilo je to kao: ako pokušam da se popnem na tu planinu odjednom, ima da se onesvestim“, ispričala je ona u intervjuu novinarki Aleksandri Alter.\nMlada pesnikinja uspevala je da napiše po par stihova svakog dana i stigla je do polovine poeme tog 6. januara kada su Trampove pristalice uletele u holove Kongresa, među kojima su neki nosili oružje, a neki zastave konfederacije. Ostala je budna do kasno te noći i završila je poemu, dodajući stihove o apokaliptičnim scenama kakve su se odigravale na Kapitol hilu tog dana:\nVideli smo silu koja će pre smrskati našu naciju nego je podeliti,\nkoja će uništiti našu zemlju ako bi to značilo odlaganje demokratije.\nI taj je pokušaj zamalo uspeo.\nAli iako demokratija povremeno može da bude odložena\nona nikada ne može da bude trajno poražena.\nAmanda Gorman Foto: EPA-EFE/ERIN SCHAFF\nSa svoje 22, Gormanova je najmlađa pesnikinja na inauguraciji u SAD ikada. Priključila se time maloj grupi pesnika pozvanih da pomognu da se obeleži inauguracija predsednika, a među tim pesnicima su Robert Frost, Maja Anđelou, Miler Vilijams, Elizabet Aleksander i Ričard Blanko.\nAli niko od njenih prethodnika nije se suočio sa izazovom kakav je stavljen pred nju. Ona je pozvana da napiše poemu koja bi donela nadu i podstakla osećanje stremljenja zajedničkom cilju, u trenutku kada se Amerikanci kreću između smrtonosne pandemije, političkog nasilja i podela.\n„U svojoj poemi neću okretati glavu od onoga što smo videli u proteklih nekoliko nedelja i, ako smem da kažem, poslednjih nekoliko godina. Ali ono što nameravam da uradim u poemi je da pokušam da pronađem reči da naznačim put kojim naša zemlja još može da se sabere i još može da zaceli. Ona to radi tako što ne briše ili negira teške istine za koje mislim da Amerika sa njima treba da se suoči“, ispričala je mlada pesnikinja uoči inauguracije.\nCeremonija inauguracije Džoa Bajdena\nGormanova se zaljubila u poeziju još u ranom detinjstvu i brzo se izdvojila kao talenat u usponu. Odrasla u Los Anđelesu, gde joj je majka profesorka u školi, pisala je svoje dnevnike još na igralištu. Sa 16 je proglašena mladom pesnikinjom grada Los Anđelesa. Nekoliko godina kasnije, dok je studirala sociologiju na Harvardu, ponela je priznanje nacionalne mlade pesnikinje, kao prva osoba na tom mestu.\nU godini koju počinje velikim stepenikom, pojavljivanjem na inauguraciji, Gormanova se sprema da dosegne do znatno veće publike svojim radom. U septembru će „Viking buks“ da joj objavi prvu zbirku poezije, takođe nazvanu „Brdo na koje se uspinjemo“, namenjenu mladim i odraslim čitaocima, a u njoj će se nalaziti i poema sa inauguracije. Istog dana trebalo bi da izađe i njena prva slikovnica „Promena peva“, sa ilustracijama Loren Long.\nIako je i ranije bila pod reflektorima, nikada nije govorila svoje pesme za publiku pred televizorima, što znači verovatno desetine miliona ljudi, u delu kada nastupaju i Lejdi Gaga i Dženifer Lopez.\n„Pa ti nemoj da osećaš tremu“, rekla je kroz smeh.\nBajdenov protokol za inauguraciju kontaktirao je sa Gormanovom u decembru. Tokom video poziva, saznala je da ju je Džil Bajden videla kako čita pesme u Kongresnoj biblioteci i predložila je da Gormanova pročita i nešto na inauguraciji. Nisu joj dali nikakve smernice o tome šta da napiše, kaže mlada pesnikinja.\n„Nisu hteli da me na bilo koji način ograničavaju. Tema cele inauguracije je ‘Ujedinjena Amerika’, tako da mi je, kada sam čula da je to njihova vizija, bilo lako da kažem: odlično, o tome sam i ja htela da pišem u svojoj poemi, o ujedinjenoj Americi, o novom poglavlju u našoj zemlji“, ispričala je Amanda Gorman.\nIstovremeno je osećala da u svojoj poemi treba da naznači i tamno poglavlje u američkoj istoriji, kroz koje zemlja sada prolazi, piše „Njujork tajms“.\n„Moramo te dve strane da sučelimo ako bismo da krenemo napred, tako da je i to jedno od ključnih mesta u poemi. Postoji mesto i za bol i užas, i za nadu i jedinstvo, a nadam se takođe da se u njoj oseti i radost, jer mislim da imamo mnogo šta da proslavimo ovom inauguracijom“, priča Amanda Gorman.\nPisanje je počela onako kao što uvek radi: istraživanjem. Inspirisala se govorima vođa u Americi koji su pokušavali da pomire građane u vreme velikih razmimoilaženja, uključujući tu i Abrahama Linkolna i Martina Lutera Kinga. Osim toga, razgovarala je i sa dvoje ranijih pesnika sa inauguracija, Elizabet Aleksander i Ričardom Blankom.\nAmanda Gorman Foto: Birdie Thompson / ADMedia / Profimedia\nKada je pitala Aleksanderovu za savet, ispričala je mlada pesnikinja, ona joj je u suštini rekla: „Pesma je već napisana, već je završena. Na tebi je sada da joj udahneš život najbolje što možeš“.\nDa bi se pripremila za večeras, vežbala je čitanje poeme iznova i iznova, sve dok se nije osetila dovoljno sigurnom da se neće zbuniti. Utešne su joj bile Blankove reči, kada joj je rekao da „gore na podijumu nije samo jedan od nas, nego reprezentacija američke poezije“, dodaje ona.\n„Sada je više nego ikada SAD-u potrebna inauguraciona pesma. Poezija je mahom potokaz kome se vraćamo kada treba da se podsetimo istorije iz koje proizilazimo i budućnosti za kakvu se zalažemo“, zaključila je ona.


Ulica sa dvanaest spomenika kulture - Povezane vesti - Naslovi.net\nUlica sa dvanaest spomenika kulture\nIzložbom „Spomeničko nasleđe Ulice kneza Miloša” u Zavodu za zaštitu spomenika kulture grada otvorena manifestacija „Dani evropske baštine”. – U planu je i rekonstrukcija saobraćajne žile kucavice, najavio Goran Vesić, zamenik… »\n"Čeka nas ozbiljna rekonstrukcija ulice kneza Miloša": Dupli drvoredi, biciklistička staza, bez parkiranja, a evo od čega…\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić otvorio je danas izložbu Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda „Spomeničko nasleđe Ulice kneza Miloša” kojom je zvanično počela manifestacija „Dani evropske baštine”. On je tom… »\nOdustaje se od podzemne garaže u Kneza Miloša, a kako je trebalo da izgleda? FOTO\nUlica kneza Miloša već duže vreme čeka na rekonstrukciju. Na to je juče podsetio i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić. "Čeka nas ozbiljna rekonstrukcija ove ulice. Prva ideja je bila da se gradi podzemna garaža, ali će se verovatno od… »\nVesić: Čeka nas ozbiljna rekonstrukcija Ulice kneza Miloša, neće više biti parkiranja\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je danas da Ulicu kneza Miloša u Beogradu „čeka ozbiljna rekonstrukcija“ odnosno da će dobiti drvorede, biciklističku stazu i da u njoj više neće biti parkiranja. Vesić je, kako je preneo… »\nVučić danas donosi odluke o zakonima, a onda ih saopštava javnosti\nNova pre 7 satijoš 7 povezanih\nKorona virus: Sve manje ljudi u bolnicama u Srbiji, postojeće vakcine štite od omikron soja - kažu iz SZO\nBBC News pre 48 minutajoš 2 povezane\nUjutru mraz, posle sunčano\nDnevnik pre 5 satijoš 7 povezanih\nAtletiko u osmini finala Lige šampiona, Liverpul slavio protiv Milana\nAKTUELNO: Smanjuje se broj novoobolelih i hospitalizovanih pacijenata\nRTV pre 18 minutajoš 1 povezana


Pričam na srpskom – Sara Frog\nCategory: Pričam na srpskom\nStvari koje radi stara baka\nMoja baka, čuva staru baku, a ta baka ima 97 godina. Ona uvek ima počešljanu kosu, ofarbanu u svetlo smeđu boju. Na sebe ujutru, uredno obuče košulju i džemper, uvek sa lepim dezenom. Nosi štap, jer teško hoda. Ali ona hoda, nogu pred nogu i stigne tamo gde je naumila. Stara baka ima svoju fotelju, …\nContinue reading "Stvari koje radi stara baka"


DRUGI PIŠU O LOVU - MILAN OSTOJIĆ DONOSI PRIČU\nJAVNO PREDUZEĆE ’’SRBIJAŠUME’’ ŠUMSKO GAZDINSTVO ’’TOPLICA’’ KURŠUMLIJA\nU okviru lovišta ’’Sokolovica’’ nalazi se i kompletno opremljena lovačka koliba ’’Miloševa voda’’, sa smeštajnim kapacitetima od 12 ležejeva, namenjena za smeštaj lovaca-turista.\nSlobodan Ćurčić i Budimir Ilić sa odstreljenim evropskim jelenom (trofej ocenjen sa 195,17 CIC poena)\nLovište ’’Sokolovica’’ kojim gazduje JP ’’Srbijašume’’ preko Šumskog gazdinstva ’’Toplica’’ Kuršumlija, nalazi se u jugoistočnom delu Srbije, tačnije na severnim obroncima planine Radan, na nadmorskoj visini između 600 i 1.000 metara. Udaljeno je oko 300 kilometara od Beograda, odnosno 15 km od Kuršumlije, a neposredna blizina Kuršumlijske Banje, Prolom Banje i Lukovske Banje, kao i Spomenika prirode ’’Đavolja Varoš’’, kao poznatih turističkih destinacija, daju mu još više na značaju. Lovište je brdsko-planinskog tipa i obuhvata površinu od 16.087 hektara, u okviru koga se nalazi i ograđeni deo površine 451 ha za intenzivno gajenje evropskog jelena i divlje svinje.\nPovoljna umereno-kontinentalna klima, bogate vegetacije bukovih šuma sa dosta graba, javora i divlje kruške, kao i povoljni hidrografski uslovi, pružaju odlične preduslove za uspešno gazdovanje populacijom evropskog jelena. Imajući u vidu, da je evropski jelen kao autohtona vrsta divljači isčezao sa tih prostora, stručnjaci JP ’’Srbijašume’’ su 1996. godine, izradili odgovarajući program, čime je započet proces reintrodukcije, odnosno ponovnog naseljavanja ove vrste na područje Sokolovice. Nakon izgradnje prihvatilišta, odnosno repro-centra ’’Miloševa voda’’ u skladu sa stručnim načelima, 1997. godine iz vojvođanskih lovišta ’’Kozara’’ – Bački Monoštor i ’’Apatinski rit’’ - Apatin, naseljeno je 14 jedinki evropskog jelena (osam ženki i šest mužjaka), dok je 1999. godine izvršeno dodatno naseljavanje pet teladi i 2000. godine još četiri.\nSlobodan Ćurčić, Alkhas Khametov i Srđan Filipović posle uspešnog lova na jelena (trofej ocenjen sa 223,17 CIC poena)\nReintrodukcija krupnih sisara na područja gde su nekad bili prisutni je veoma važna tehnika u lovnom gazdovanju i predstavlja dug, kompleksan i skup proces. Naime, ciljevi reintrodukcije evropskog jelena na Sokolovici su da se nakon postizanja optimalnog broja divljači u repro-centru ’’Miloševa voda’’, određen broj jedinki ispusti u slobodnu prirodu, odnosno u otvoreni deo lovišta, kako bi se formirale nove populacije i obezbedile dugoročne ekonomske koristi. Adekvatna ulaganja, plansko i stručno gazdovanje, velika doza ljubavi i entuzijazma u cilju održavanja i unapređenja lovišta, a naročito populacije evropskog jelena, posle izvesnog vremena dali su očekivane rezultate. Dugogodišnjim radom, trofejna struktura i brojno stanje populacije, podignuti su na visok nivo, o čemu svedoči podatak, da je u septembru 2011. godine, u pomenutom lovištu odstreljen jelen, čiji je trofej ocenjen sa 195,17 CIC poena (srebrna medalja), dok je u septembru 2012. godine, odstreljen još jedan primerak, čiji je trofej ocenjen sa 218,43 CIC poena (zlatna medalja). Impozantan je podatak, da je Alkhas Khametov, lovac-turista iz Rusije, u septembru 2013. godine, u jednom lovnom danu odstrelio dva jelena, sa trofejima u zlatnim medaljama (223,17 i 210,85 CIC poena). Napomenimo, da sadašnja brojnost populacije u ograđenom delu lovišta iznosi 80 jedinki sa idealnim odnosom polova 1:1, dok se isti broj se nalazi i u otvorenom delu lovišta.\nSrđan Filipović, Alkhas Khametov, Rade Miletić i Slobodan Ćurčić sa odstreljenim jelenom (trofej ocenjen sa 210,85 CIC poena)\nPored evropskog jelena kao najcenjenije vrste divljači na tlu everopskog kontinenta, u otvorenom delu lovišta prisutne su još dve vrste divljači – divlja svinja i srna, koje pored atraktivnosti imaju i veliki lovni značaj. Trenutna brojnost populacije divlje svinje iznosi 120 jedinki, a pored pojedinačnog lova sa visoke čeke, na ovu vrstu divljači organizuju se i grupni lovovi, za koji veliki interes pokazuju brojne grupe domaćih i inostranih lovaca-turista. Inače, planovi odstrela su racionalni i u funkciji održivog razvoja, tako da se u toku jedne lovno-turističke sezone odstrele 24 jedinke različite polne, starosne i trofejne strukture.\nRika jelena u lovištu ’’Sokolovica’’\nKada je u pitanju srneća divljač, trenutna brojnost populacije iznosi 100 jedinki, sa godišnjim planom odstrela od 14 jedinki različite polne, starosne i trofejne strukture. Prema procenama stručnjaka, ova vrsta divljači će za dve godine dostići brojnost u granicama kapaciteta lovišta, tako da će se povećati i plan odstrela.\nPosebnu dragocenost lovišta predstavlja stalno prisustvo vuka, koji je indikator divljine jer naseljava prostore gde je očuvana priroda, koja još uvek funkcioniše po svojim izvornim zakonima. U lovištu će uskoro biti izgrađene i tri ’’vučje čeke’’, tako da će se i ova atraktivna vrsta divljači naći u lovno-turističkoj ponudi.\nLovstvo u Negotinskoj krajini\nLov u Kirgistanu\nLU "Senta" - Trofeji sa Tise\nU razgovoru sa Bogdanom Devićem iz Tekućice


WANNABE DIGITAL TALENTS - Prijavi se i pokaži svoj talenat! - WANNABE MAGAZINE\nU svetu društvenih mreža, Instagram-a, TikTok-a, aplikacija, filtera, challenge-a, online zabave, fotografisanja, poziranja, idealnih fotografija, težnje za uticajem, izazov je izdvojiti se, pokazati autentičnost i biti primećen!\nWANNABE Magazine sa ponosom predstavlja zabavan i edukativan YouTube show pod nazivom WANNABE DIGITAL TALENTS. Ako posedujete neki talenat, ako vas okolina prepoznaje kao posebne, svoje, autentične, imate nešto što možete pokazati svetu, smatrate da možete drugima biti inspiracija i motivacija, dobar uzor i ako nadasve imate želju da se upustite u avanturu života i postanete influenser, pozivamo vas da se prijavite i budete deo jednistvenog konkursa nakon kojeg će vaš život, ali i vaš Instagram profil dobiti sasvim novo ruho.\nWANNABE DIGITAL TALENTS je jedinstveni YouTube Show koji će okupiti 10 jedinstvenih talenata, koji će tokom trajanja ovog serijala imati priliku da se afirmišu pokazivanjem svog talenta, kreativnosti i kroz savladavanje različitih zanimljivih izazova. Odabrani talenti će dobiti priliku da rade sa stručnim timom WANNABE MEDIA kreativnog digitalnog studija, na razvoju njihovog digitalnog nastupa.\nPartneri WANNABE DIGITAL Talents projekta su Doritos, Fashion & Friends, BeanZ Cafe, Somersby i 5Gum.\nKonkurs je namenjen svim mladim, ambicioznim, otvorenim ljudima, koji poseduju realan talenat i koji imaju jasnu viziju gde žele da budu i čime žele da se bave, a istovremeno smatraju da mogu da utiču na svoju okolinu na pozitivan način, kroz pozitivan primer.\nŠta sve dobijaju ODABRANI WANNABE TALENTI?\n1. Rad sa stručnim timom, koji će im pomoći da unaprede digitalni nastup\n2. Veštine, znanja, tehnike, tips & tricks iz oblasti influencer marketinga\n3. Prepoznatljivost njihovog lika i dela u digitalnom svetu\n4. Promociju na WANNABE MAGAZINE digitalnim kanalima\n5. Promociju njihovog talenta\n6. Povezivanje sa velikim brendovima i simulacija rada na kampanjama\n7. Mogućnost da sarađuju sa poznatim brendovima i kompanijama\nSvoju prijavu, koja sadrži CV, fotografiju, link do postojećeg Instagram profila, kao i kratak tekst dužine do 600 reči u kojem ćete navesti koji je vaš specifičan talenat i zašto baš vas treba da odeberemo za učešće u ovom projektu, možete poslati na mail konkurs@wannabemagazine.com sa naznakom u nazivu maila “WANNABE DIGITAL TALENTS prijava” uz napomenu da ste pročitali Obaveštenje o svojim pravima u vezi sa obradom podataka o ličnosti i da pristajete da date Saglasnost za obradu podataka o ličnosti.\nRok za slanje prijave je 30. oktobar, konkurs važi isključivo za Republiku Srbiju, a pravo na učešće imaju lica starija od 18 godina.


Mali: Nastavlja se trend oporavka privrede\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je danas da su, prema poslednjem preseku, prihodi od PDV veći od planiranih za 1,6 milijardi dinara, što govori da se nastavlja trend oporavka privrede koji smo videli u julu i avgustu.\nMali je, gostujući na TV Prva, naveo da raste i uvozni PDV i da to pokazuje da privredna aktivnost raste, što nam daje sigurnost.\nOn je naveo da Srbija ne odustaje od razvojnih projekata, jer oni guraju rast bruto domaćeg proizvoda.\n„Ne odustajemo od projekta Srbija 2025. Nastavljaju se radovi na autoputu Preljina-Požega, krenuli su radovi na Moravskom koridoru, a počinje da se gradi i brza saobraćajnica Beograd-Zrenjanin“, rekao je Mali.\nPrema njegovim rečima, dolazak Američke razvojne agencije, koja ima godišnji budžet od 60 milijardi dolara, garantovaće atraktivnost i sigurnost budućih investicija.\nMali je rekao da se trenutno radi na rebalansu ovogodišnjeg budžeta i na budžetu za narednu godinu.\n„Naš budžet naredne godine treba da bude s jedne strane razvojni, a s druge strane da obezbedi davanja, o čemu ćemo razgovarati i sa Međunarodnim monetarnim fondom od 5. do 16. oktobra", kazao je Mali.\nMali je ponovio da će penzije od januara nominalno biti uvećane za 5,9 procenata, što znači da će njihov realan rast biti četiri i po odsto, dodavši da za to u budžetu ima novca.\nGovoreći o povećanju minimalne cene rada od 6,6 odsto, Mali je ponovio da će država na sebe preuzeti najveći teret tog povećanja.\n„Istovremeno, povećali smo i neoporezivi deo dohotka sa 16.300 na 18.300 dinara. Umanjili smo pritisak na poslodavce i preuzeli na sebe teret povećanja. To vuče i rast ostalih zarada. Paralelno, smanjujemo i opterećenje na zarade. Pre dve godine opterećenje je bilo 63 odsto, a sada je 61,2 procenta. Za 0,6 odsto smo ove godine dodatno smanjili to opterećenje“, precizirao je Mali.