Ljudska prava - kako kada i kako za koga - Demokratija\nLjudska prava su još uvek must have srpske politike. U poslednjoj deceniji vlast se deklarativno zalagala za zaštitu prava kao što su pravo na slobodu izražavanja i mirno okupljanje, zaštitu od diskriminacije, pravično suđenje, te različita socio-ekonomska prava. Neke društvene grupe i neka prava dobile su veću zakonsku, institucionalnu i političku zaštitu, dok su neke ostale na margini interesovanja i vlasti i javnosti. Diskriminacija žena i osoba sa invaliditetom dobila je određenu, iako nedovoljnu pažnju vlasti, ali ne i neke druge grupe koje su takođe u suštinski neravnopravnom položaju, kao što su Romi i siromašni. U osnovi tog fenomena leži instrumentalni pristup ljudskim pravima – kada vlast proceni da zaštita određenih prava donosi političke koristi, pokazuje i veću spremnost da ta prava štiti. Onda kada se za kršenje prava ne plaća politička cena ili ono pak koristi vlasti – ona će pokazati vanrednu spremnost da prenebregne svoje zakonske i međunarodne obaveze.\nGledano pojedinačno, najdramatičnije nazadovanje zabeleženo je u oblasti slobode izražavanja. Uprkos razvijenom institucionalnom i zakonskom okviru koji garantuje prava u ovoj oblasti, deceniju koja je iza nas beleži pad kvaliteta javnog dijaloga o svim društvenim pitanjima. Taj pad ogleda se u rastućoj netoleranciji prema neistomišljenicima i ustaljenoj praksi delegitimisanja i klevetanja sagovornika s kojima se vlasti ne slažu. Posebno je zanimljiv fenomen „zagađivanja“ javnog prostora koje vodi ka političkoj pasivizaciji građana – nespremni da se suoče sa netolerantnim i agresivnim diskursom, građani se postepeno povlače u privatnu sferu, ostavljajući politička pitanja onima koji imaju „jači stomak“ ili „deblji obraz“.\nU pogledu slobode mirnog okupljanja postignut je ograničen napredak. Jedan od pokazatelja jeste „normalizacija“ LGBT manifestacija koje su prešle put od nasilja i zabrana, do tolerisanja i relativne javne nezainteresovanosti. Slično tome, vlast je tolerisala političke proteste, čak i onda kada su trajali mesecima. U nekim, pak, slučajevima vlast je pokazivala manje tolerancije prema javnim okupljanjima, kao što su protesti poljoprivrednika i sl. Sloboda okupljanja je još jedno polje u kojem je primetan instrumentalni pristup režima ljudskim pravima: kada želi da se prikaže kao tolerantna, liberalna, pro-EU vlast, tada deklarativno ulaže napor da se unapredi položaj LGBT zajednice, pre svega da im se garantuje sloboda mirnog okupljanja. S druge strane, isto to pravo, koje bi trebalo da je univerzalno dostignuto, uskraćuje se onda kada vlast u tome ne vidi politički interes – kao što je, na primer, slučaj sa radnicima i poljoprivrednicima.\nProtesti protiv uvođenja novih mera protiv pandemije koji su održani u leto 2020. godine pokazuju inovativnost vlasti u ograničavanju slobode okupljanja. Vlast je, po svemu sudeći, izazvala nasilje na tim protestima i tako ih „kidnapovala“ i zaustavila. Na sličan način vlast je obesmišljavala proteste (setite se štrajka glađu poslanika vladajuće koalicije ispred Narodne skupštine) i institucije „praznila od sadržaja“ (na primer, parlament i pravosuđe). Tom „strategijom obesmišljavanja“, građani se obeshrabruju od političkog aktivizma, a institucije postepeno gube društveni i politički legitimitet.\nKada je reč o zaštiti od diskriminacije, u poslednje dve decenije uspostavljeni su pravni i institucionalni mehanizmi. No, istraživanja pokazuju da se najveći broj građana u slučaju diskriminacije ne bi nikom obratio (41 posto). Glavni razlog je nepoverenje u institucije. Povereniku za ravnopravnost i sudovima najviše se obraćaju osobe sa invaliditetom, stariji, žene i manjine, dok osobe sa mentalnim i intelektualnim teškoćama i Romi ređe traže zaštitu svojih prava pred institucijama. S druge strane, građani smatraju da je diskriminacija raširena, da su njome najviše pogođeni Romi, LGBT, siromašni, osobe sa intelektualnim smetnjama i stariji, a značajan broj građana Srbije smatra da su i sami bili žrtve diskriminacije. Na primer, neposredno iskustvo diskriminacije na tržištu rada ima trećina građana.\nKada je reč o pravu na pravično suđenje, Srbija je učinila određene pozitivne korake: skraćeno je prosečno trajanje sudskog procesa, a izglasani su i zakoni o besplatnoj pravnoj pomoći i pravu na suđenje u razumnom roku. Međutim, pružanje besplatne pravne pomoći je otežano zbog malih kapaciteta lokalnih samouprava. Pošto su udruženja građana faktički isključena iz pružanja besplatne pravne pomoći, a drugi mehanizmi se nisu pokazali kao adekvatna zamena, procenjuje se da je pristup besplatnoj pravnoj pomoći, a time i pristup pravdi, za jedan deo građana Srbije onemogućen. Zato je napredak u ovoj oblasti ograničen.\nZa razliku od građanskih i političkih prava, koja su se na neki način održala u centru pažnje javnosti i medija tokom čitave decenije, socio-ekonomska prava su ostala zapostavljena. Iako vlast SNS i SPS dobrim delom počiva na podršci radnika i poljoprivrednika, ona nije puno uradila na poboljšanju stanja socio-ekonomskih prava. U poslednjoj deceniji došlo je do rasta zaposlenosti i ekonomskog rasta, ali cena tog „uspeha“ bio je rast prekarnog i nisko-kvalitetnog rada. Petina radnika u Srbiji još uvek radi „na crno“, a 28 posto su u zoni „ranjive zaposlenosti“ (to su radnici na nesigurnim radnim mestima, kao što su samozaposleni i pomažući članovi domaćinstva). Svaki četvrti radnik radi na privremenim i povremenim poslovima i za razliku od EU gde je to često pitanje izbora (da bi se, na primer, pomirile privatne i poslovne obaveze), u Srbiji ljudi rade na ovakvim poslovima jer nemaju izbora. Konačno, iako prosečna plata raste, dve trećine radnika radi za platu manju od proseka, a čak četvrtina za „minimalac“.\nNejednakosti se vide ne samo u pogledu zaposlenosti i prihoda, već i u pristupu javnim uslugama, kao što su zdravstvene i obrazovne. Romi, seoska populacija, izbeglice i interno raseljena lica i lica bez ličnih dokumenata imaju posebne teškoće da ostvare zdravstvenu zaštitu. Sam zdravstveni sistem je neefikasan i preopterećen, što proizvodi duge liste čekanja i privatne izdatke – oko 40 posto svih troškova za zdravstvo čine direktna plaćanja od strane domaćinstava. U obrazovanju, pak, deca iz siromašnih porodica, čak i kada imaju dobar školski uspeh, ne uspevaju da se školuju u gimnazijama i na fakultetima, već biraju srednje stručne škole koje ih brže vode do tržišta rada i nameću manje troškove školovanja. Dakle, ovde beležimo nejednak pristup zdravstvenim i obrazovnim uslugama i tihu dualizaciju i privatizaciju sistema (posebno u zdravstvu) koja potencijalno vodi „odlivu“ srednjih i viših slojeva ka privatnim pružaocima. Ukoliko bi se taj trend nastavio, sistem javnih usluga bio bi u opasnosti.\nOvaj kratak pregled stanja osnovnih prava i sloboda u savremenoj Srbiji pokazuje kako je poslednja decenija, zapravo, period marginalnih napredaka i istovremeno značajne stagnacije, pa i nazadovanja. U nekim oblastima beležimo napredak u zaštiti prava i sloboda. Nekada je, pak, nazadovanje toliko snažno i jednoznačno, kao u slučaju prava na izražavanje ili prava iz rada, da odaje sliku države u kojoj zaštita prava i sloboda više nisu kameni temeljci političkog i ekonomskog poretka.


UN poziva na krivično gonjenje američkih zvaničnika |\nUjedinjeni narodi (UN) i organizacije za zaštitu ljudskih prava uputili su pozive za krivično gonjenje američkih zvaničnika umiješanih u, kako se navodi u izvještaju Senata Sjedinjenih Američkih Država (SAD), “brutalna” ispitivanja osumnjičenih pripadnika Al kaide, koje je vršila Centralna obavještajna agencija (CIA).\nSpecijalni izvjestitelj UN-a za ljudska prava i antitterorizam Ben Emerson rekao je da visoki zvaničnici adiministracije bivšeg predsjednika SAD-a Georga Busha, koji su planirali i izvršili ta djela, moraju biti krivično gonjeni.\nOn je rekao da je postojala “jasno orkestrirana politika sa visokog nivoa”, prenio je BBC.\nPredsjednik SAD-a Barack Obama izjavio je da je vrijeme da se krene dalje.\nU izvještaju senatskog komiteta na preko 6.000 stranica predočeni su mnogi dokazi, ali je javnosti dostupno samo 525 stranica dokumenta, dok je ostatak pod oznakom “povjerljivo”.\n“Prema međunarodnom pravu, SAD su pravno obavezne da te ljude izvedu pred lice pravde. Američki državni tužitelj ima zakonsku obavezu da podigne krivične tužbe protiv odgovornih”, rekao je Emerson.\nDirektor organizacije Human Rights Watch, Keneth Roth rekao je da su akcije CIA-e bile kriminalne i da se “nikada ne mogu opravdati”.\n“Ukoliko ne uslijedi važan proces saopćavanja istine i krivičnog gonjenja zvaničnika, mučenje će ostati politička opcija za buduće predsjednike”, rekao je Roth.\nIz Američke Unija za građanske slobode saopćeno je da bi državni tužitelj trebalo da imenuje specijalnog tužitelja radi provođenja “nezavisne i kompletne istrage o zvaničnicima Bushove administracije koji su kreirali, odobrili, proveli i prikrili program mučenja”.\nU saopštenju se napominje da “u američkom sistemu niko ne treba da bude iznad zakona”, ali da je “samo manji broj osoblja nižeg ranga krivično gonjen zbog zloupotreba”, što je ocijenjeno “skandaloznim”.


Takva odluka je doneta krajem prošle nedelje saglasno odluci Vlade Republike Srbije po preporuci Ministarstva zdravlja, saopštila je pokrajinska vlada.\nRaspust u vojvođanskim školama trajao je od 21. decembra do 15. januara.\n„U skladu sa aktuelnom epidemiološkom situacijom gripa, sa rastućim trendom nivoa kliničke aktivnosti oboljenja sličnih gripu, a imajući u vidu da se nalazimo na vrhuncu epidemijskog perioda u ovoj sezoni, kao i to da se u uzrastu do 15 godina prijavljuju najveće stope obolevanja od oboljenja sličnih gripu, preventivna mera produžetka raspusta značajno će uticati na smanjenje obolevanja od gripa u našoj zemlji“, navodilo se u preporuci Ministarstva zdravlja.\nU Srbiji je do pre nekoliko dana od simptoma sličnih gripu obolelo više od 104.000, a umrlo je 29 pacijenata čija se smrt može dovesti u vezu sa gripom, podaci su Instituta za javno zdravlje „Batut“.\nNa teritoriji opštine Bečej do 4. februara je kod dve osobe starosti 55 i 61 godina potvrđena infekcija virusom gripa tipa A (H1N1) i obe osobe su bile u bolnici u Novom Sadu, odgovoreno je iz Instituta za javno zdravlje Vojvodine na pitanje novinara Bečejskog mozaika.\nPotom, 11. februara, na ponovljeno pitanje, iz Instituta je odgovoreno da po raspoloživim podacima na teritoriji opštine Bečej nisu registrovani novi pacijenti koji su inficirani virusom tipa A (H1N1).\nU izveštaju Centra za kontrolu i prevenciju bolesti Instituta za javno zdravlje Vojvodine o sentinelnom nadzoru nad oboljenjima sličnim gripu (OSG) i akutnim respiratornim infekcijama (ARI) na teritoriji Vojvodine od 4. do 10. februara, navodi se da na osnovu pokazatelja geografske raširenosti u Vojvodini je registrovana incidencija OSG na nivou regionalne aktivnosti.\nRegistrovan je visoki prag intenziteta aktivnosti virusa gripa na teritoriji pokrajine. Posmatrano po okruzima, intenzitet aktivnosti virusa gripa je iznad vrednosti srednjeg praga na teritoriji severnobanatskog i sremskog okruga, dok je na teritoriji ostalih pet okruga registrovani prag ispod srednje vrednosti intenziteta kliničke aktivnosti virusa. Nivo kliničke aktivnosti OSG (trend) je rastući ili stabilan na teritoriji svih okruga pokrajine. U posmatranom periodu ukupne registrovane stope OSG i ARI su iznad nivoa vrednosti zabeleženih tokom prethodne nedelje. Najviše vrednosti uzrasno specifičnih stopa incidencije OSG i ARI registrovane su u najmlađem (0-4 godine) uzrastu.\nU Vojvodini je od 4. do 10. februara registrovano ukupno 532 slučajeva oboljenja sličnih gripu, a broj pacijenata sa akutnim respiratornim infekcijama je bio 2.442.\nTokom te nedelje, laboratorijskim PCR testiranjem 104 uzorka nazofaringealnog brisa pacijenata sa sumnjom na grip, infekcija virusom gripa dokazana je kod 74 (71,2%) pacijenta. Virus gripa tipa A (H1N1) pdm09 je laboratorijski potvrđen kod 65 (62,5%) obolelih, a infekcija virusom gripa tipa A (H3) kod devetoro obolelih.\nPrethodno, od 21. do 27. januara, broj slučajeva oboljenja sličnih gripu u Vojvodini je bio ukupno 238, a broj pacijenata sa akutnim respiratornim infekcijama 1.826.\nTokom te nedelje nadzora laboratorijskim PCR testiranjem 43 uzorka nazofaringealnog brisa pacijenata sa sumnjom na grip, infekcija virusom gripa tipa A(H1N1) pdm09 je dokazana kod po devet pacijenata iz opšte populacije (sentinelni nadzor) i na nivou hospitalnog nadzora nad gripom, a virusom gripa tipa A (H3) kod dva pacijenta koji su posetili lekara doma zdravlja i kod jednog hospitalizovanog pacijenta, piše u izveštaju Centra za kontrolu i prevenciju bolesti.\nViše iz ove kategorije « Naslovi\tNa konkursu Uprave za kapitalna ulaganja: Rekonstrukcija Zelene ulice za 93 miliona »\nGradsko pozorište i Kancelarija za mlade: Letnje radionice za decu i mlade...\nNapisao Bečejski mozaik\tKreirano 2020-06-12 10:21:50


Petak, 11. septembar 2020. u 20:00 - DOB//Plato Milana Mladenovića\nPioniri novog mladog beogradskog zvuka grupa Vizelj uživo na Zidiću!\nPosle niza uspešnih koncerata širom regiona i Velike Britanije, 2 uspešna Hali Gali festivala i Hali Gali kompilacije, Vizelj posle duge pauze opet svira ispred Doma omladine Beograda za svoju publiku!\nPo britanskom časopisu “Louder Than War” su ušli u top 50 nastupa na Liverpool Sound City festivalu koji je brojao preko 400 izvođača. Članovi grupe Vizelj, Aleksa Nedić i Veljko Milinković su među organizatorima oba izdanja Hali Gali festivala kao i uspešne Hali Gali kompilacije (kompilacije najrelevantnijih mladih, ovogeneracijskih beogradskih bendova). Kontroverznu grupu, pored izuzetnog talenta i umeća, karakterišu i nesvakidašnja fizička lepota i obdarenost članova kao i neprevaziđena spiritualna i duhovna čistoća, a muzički pravac u kojem stvaraju kritičari nazivaju “transcedentni rokenrol”. Vizelj je u svetu poznat i kao “najbolja balkanska grupa još od Bijelog Dugmeta”\nPonedeljak, 7. septembar 2020. u 20:30 DOB//Plato Milana Mladenovića\nPetak, 18. septembar 2020. u 20:00 DOB//Plato Milana Mladenovića


UG Multipla Skleroza Istocne Hercegovine - Seminar - Inkluzivna mreza Jugoistocne Evrope\nCilj seminara je upoznavanje organizacija iz Bosne i Hercegovine I Crne Gore, koje rade sa osobama sa posebnim potrebama, razmjena iskustva i sticanje znanja o javnom zastupanju I punjenju fondova. Cilj je takodje formirati jedan koordinacioni tim koji ce zajedno sa partnerima i finansijerima iz Njemacke dovesti do kraja projekat i stvoriti mogucnost prosirenja i nastavljanja rada na projektu Inkluzivna mreza Jugoistocna Evropa. Na ovom seminaru koji je trajao tri dana, i odrzan u hotelu „Onogost“ u Niksicu, udruzenje MS-e predstavljao je predsjednik Branimir Tamindzija. Kao jedini predstavnik koji je predstavljao ovu populaciju ukazao je na ovaj itekako veliki problem kako kod nas tako i u cijelom svijetu, potrebe oboljelih koje su ogromne i nerazumijevanje drzave za oboljele (nevazno od koje bolesti boluju). Predavaci na ovom seminaru bili su gospodja Trapp iz Frankfurta, gospodja Sonja Vasic sluzbenik Hendikep internesenela za Crnu Goru, gdin Bozidar Denda predsjednik Saveza Slijepih Crne Gore I gospodin Mijat Sarovic, iz Trebinja, predsjednik udruzenja “Sunce nam je zajednicko.”


Studija za Evropski parlament: Dezinformacije srušile Vladu Aljbina Kurtija - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Studija za Evropski parlament: Dezinformacije srušile Vladu Aljbina Kurtija\n2Piše: Beta 05. decembra 2020. 18.41\n„Ta (Kurtijeva) koalicija bila je kratkog veka i u osnovi je srušena američkom operacijom dezinformacija“, stoji u studiji koju je više evropskih autora uradilo za potrebe Spoljnopolitčkog odbora EP (AFET).\nU studiji „Mapiranje lažnih vesti i dezinformacija na Zapadnom Balkanu i identifikovanje načina za efikasnu borbu protiv njih“, objašnjava se angažovanje predsednika SAD Donalda Trampa i imenovanje njegovog specijalnog izaslanika za pregovore Srbije i Kosova Ričarda Grenela.\n„Frustriran onim što je video kao opstrukciju kosovskog premijera Albina Kurtija, ambasador Grenel je očigledno sredio da senator Dejvid Perđu i sin američkog predsednika Donald Tramp mlađi objave izjave na Tviteru, u kojima nagoveštavaju povlačenje američkih vojnika s Kosova“, piše u studiji, prenosi Radio Slobodna Evropa (RSE).\nNavodi se da je Grenel tada tu pretnju, koju nije izneo američki zvaničnik, preneo u pregovore sa Kurtijevim koalicionim partnerima i da je time podstakao izglasavanje nepoverenja Vladi u martu, nepuna dva meseca nakon što je formirana.\n„Taj potez je široko osuđen u Evropi, uključujući zajednički demarš francuskog i nemačkog ambasadora u Prištini. Kao što ovaj primer pokazuje, strani faktor je uspeo da orkestrira potpuno izmišljenu pretnju i tako osmisli promenu vlasti“, dodaje se u studiji.\nPrema navodima u dokumentu, na osnovu analize društvenih medija, i mediji i političari su se uključili u tu kampanju, i oni se u studiji identiifkuju kao „ključni kanali dezinformacija na Kosovu“.\nU dokumentu se u tom kontekstu pominju odredjeni uticajni mediji na Kosovu, predsednik Demokrtaskog saveza Kosova Isa Mustafa i sada bivši predsednik Demokratske partije Kosova Kadri Veselji.\n„Poruke na društvenim mrežama koje su dolazile od Mustafe i Veseljija, posebno su podstakle obmanu u aferi Grenel“, navodi se u dokumentu.\nAutori studije tvrde da kosovski slučaj najbolje ilustruje složenost fenomena lažnih vesti i dodaju da se radi o retkom slučaju gde se „politički ishod može direktno pripisati dezinformacijama“.\nKad je reč o Bosni i Hercegovini, u studiji se navodi da su dezinformacije domininantne u srpskim medijima, često uz podršku ruskih mreža za dezinformacije, a fokus je na ksenofobiji.\nZaključuje se da je BiH „mesto velikih pokušaja diskreditacije EU“.\nŠto se tiče Crne Gore, dokument identifikuje „snažnu prisutnost“ srpskih i ruskih medija, posebno u vezi sa članstvom zemlje u NATO i pokušajem državnog udara 2016. godine.\n„Većina dezinformacija, međutim, i dalje ostaje domaća i bila je važno sredstvo u unutrašnjoj političkoj utakmici. Dugogodišnja (doskorašnja) vlada kojom je dominirala Demokratska partija socijalista (Mila Djukanovića) koristila je dezinformacije da diskredituje svoje protivnike“, piše u studiji.\nPromena vlasti u Severnoj Makedoniji, prema autorima studije, „gurnula je dezinformacije uglavnom iz državnih i glavnih medija na marginu, gde i dalje ostaje moćna sila koja iskrivljuje unutrašnju politiku“.\nU dokumentu stoji i da su dezinformacije bile ključne za podrivanje učešća gradjana na referendumu o promeni imena.\nU analizi kampanja dezinformisanja u regionu navodi se da su dezinformacije simptom socijalnog i političkog poremećaja, pre nego njegov uzrok, i da EU stoga treba da se fokusira na jačanje kvaliteta demokratije i upravljanja na Zapadnom Balkanu, što se ocenjuje kao „najmoćniji potencijalni bedem protiv dezinformacija“.\nU studiji se navodi da su dezinformacije „endemski i sveprisutni deo politike širom Zapadnog Balkana“.\nAljbin Kurti, Evropski parlament, KosovoBeograd\nI ovaj clanak je pun dezinformacija, npr. nazivanje drzavnim udarom nesto sto se desilo u Crnoj Gori 2016.\n06. decembra 2020. u 08.05\nJadni dezinformisani Jugosloveni.


Srpski preko Skajpa za mlade gastarbajtere - juGmedia\nNIŠ – U niškoj Kancelariji se pripadnici dijaspore mogu informisati ili završiti različite poslove vezane za državljanstvo, lična dokumenta ili zdravstveno, penzijsko i invalidsko osiguranje.\nKancelarija ima virtuelnog matičara, koji Nišlijama sa novim, evropskim i drugim adresama pomažu da elektronskim putem obezbede izvode iz knjiga rođenih, venčanih ili umrlih, ili dokumenata za ličnu kartu i pasoš. Njihovoj deci Kancelarija obezbeđuje učenje srpskog jezika preko Skajpa. Časove drže studenti završnih godina niškog Filozofskog fakulteta.\nGrad Niš je, takođe, zaključio sporazum o kulturnoj saradnji Galerije savremene likovne umetnosti i Fakulteta umetnosti sa Galerijom Art point 222 u Beču, gde će biti organizovane „niške izložbe“. U Beču se upravo traži izložbeni prostor u kojem bi svoje postavke predstavio i niški Narodni muzej, koji ima „značajnu zbirku eksponata, od praistorije do danas“, pošto Niš sada među najstarije gradove na Balkanu. U planu je da u Beču, kao i drugim gradovima Zapadne Evrope „gostuje“ i Narodno ili Pozorište lutaka, kao i druge kulturne institucije, i obrnuto. U sklapanju takvih, kulturnih „poslova“ posreduje dijaspora, a pre svega Savez Srba Austrije.\n„Pripadnici niške dijaspore jesu ili mogu biti ambasadori naše Kancelarije za dijasporu i našeg grada. Za početak, Niš Evropi može da ponudimo bogato kulturno-istorijsko nasleđe, i to ne košta mnogo. Takođe, uveliko nudimo i niške privredne i druge potencijale, kako bi privukli različite investicije. Nameravamo da se u narednom periodu bavimo dijasporom u zemljama Zapadne Evrope, kao i drugim delovima razvijenog sveta, kako bi njene potencijale – ljudske, finansijske i u znanju, približili matici, povezali sa maticom i njenim institucijama. Tako će biti bolje i njima i nama“, kaže Aleksić.\nOn još kaže da je nedavno boravio na Sajmu nekretnina u San Dijegu, gde se uverio da se „naša dijaspora“ ne samo uspešno bavi nekretninama, već „želi da uspostavi saradnju sa Nišom i drugim lokalnim samoupravama“ u oblasti investiranja u ovu oblast. Prema njegovim rečima, član Borda Rilatorsa Dragiša Novaković će za početak pomoći da srpski potencijali u poslovima sa nekretninama budu predstavljeni na Sajmu nekretnina u Nici. Niš je u pregovorima sa nekoliko gradova u Srbiji kako bi zajednički učestvovali na tom sajmu.\n„Problem u privlačenju većeg broja investicija koje imaju sve lokalne samouprave u Srbiji je što one nemaju pripremljene investicione projekte po međunarodnim standardima. Mi takođe nemamo dovoljno pravno nespornih lokacija sa kvalitetnom komunalnom infrastrukturom, finansijske planove, procene povraćaja uloženih sredstava. Lokalne samouprave nemaju ni stručnjake za pisanje takvih projekata, pa bi pod hitno trebalo raditi na edukaciji takvih kadrova, ili bar angažovati agencije koje imaju sertifikate za takav posao. Jedna od naših ideja je da se, možda, formira i Investicioni fond dijaspore, koji će naravno biti kontrolisan od strane dijaspore, a investirati samo u najbolje projekte u Srbiji – kaže on.\nAleksić dodaje da bi „svi pripadnici dijaspore koji nemaju srpski pasoš trebalo da ga dobiju“. Takođe bi im trebalo omogućiti da na srpskim izborima glasaju na najjednostavniji način – elektronskom poštom. U Beču, gde živi oko 200.000 građana poreklom iz Srbije, postoje samo dva izborna mesta, pa oni gube volju da se i kroz glasanje povežu sa maticom. Bolji odnos države prema dijaspori na političkom planu takođe će pomoći da se njeni pripadnici lakše odluče da investiraju u Srbiju.\n„Bivše“ Nišlije su, međutim, već sada prilično spremne da se sa Nišom i Srbijom ponovo povežu kroz upućivanje humanitarne pomoći. U Niš bi, tako, iz Nemačke uskoro trebalo da stigne robna pomoć od 100.000 evra, u garderobi, hemijskim sredstvima i bebi hrani. Preko nekadašnjih građana Niša koji danas žive u Nemačkoj u Niš bi mogla da stigne i humanitarna pomoć u medicinskoj opremi od milion evra, kaže on.\n„Elementarni preduslov za dobru i svestranu saradnju Niša i drugih lokalnih samouprava sa dijasporom je da svaka od tih samouprava ima evidenciju pripadnika „njene“ dijaspore. Edukovani službenici bi morali da uspostave ozbiljne kontakte sa dijasporom i uredno joj prosleđuju informacije o potencijalima lokalne samouprave u oblasti kulture, privrede, sporta ili saradnji sa našim udruženjima i organizacijama. Dijaspori je, dakle, potrebno sistemski pomoći da promoviše naše gradove i opštine, kao i da nam na razne načine pomogne – kaže on.\nAleksić dodaje da je Niš pored ostalog počeo da organizuje Godišnje sabore niške dijaspore u svetu. Na tom višednevnom skupu, podeljenom na više sekcija, čuju se „različite vizije, ideje i predlozi, te prave kontakti koji kasnije rezultiraju saradnjom“. Grad Niš nema najprecizniji broj njegovih građana koji je otišao u „beli svet“, ali je, prema njegovim rečima, „oko 3.500 niških akademaca tamo na značajnim funkcijama“.\nPrikupljeno 150 jedinica krvi u vranjskoj crkvi


Ruska rezolucija o pomoći Siriji blokirana u SB UN - Sputnjik Srbija\n07:43 09.07.2020 Preuzmite kraći link\n„Za rezoluciju su glasala četiri člana Saveta bezbednosti, a protiv je bilo sedam, uzdržano četiri. Rezolucija nije usvojena, jer nije dobila potreban broj glasova“, rekao je on.\nDa bi se rezolucija usvojila, neophodno je da dobije devet glasova od 15.\nU utorak su Rusija i Kina naložile veto na nacrt rezolucije Nemačke i Belgije, kojom bi se rad dva pogranična prelaza na granici Sirije i Turske za isporuku humanitarne pomoći u Siriju produžio na godinu dana. Rusija je umesto toga predložila svoj nacrt rezolucije.\nU nacrtu ruske rezolucije navodi se da je mehanizam isporuke humanitarne pomoći formiran kao privremena mera 2014. godine. Saglasno tekstu, SB UN poziva sve strane da obezbede pouzdanu humanitarnu pomoć Siriji 2020. godine.\nU rezoluciji se navodi da SB UN nalaže da se produži rad pograničnog prelaza „Bab el Hava“ na šest meseci, to jest do 10. januara 2021. godine.\nTakođe se navodi da SB UN izražava ozbiljnu zabrinutost zbog humanitarne situacije u Siriji, što je povezano sa negativnim uticajem jednostranih mera protiv Damaska.\nPored toga, SB UN traži od generalnog sekretara organizacije da predstavi izveštaj o direktnom i indirektnom uticaju jednostranih mera koje su uvedene Siriji na njen socijalno-ekonomski položaj i humanitarne dostave iz inostranstva.\nIzveštaj, koji treba dostaviti najkasnije do 31. avgusta, takođe treba da sadrži analizu uticaja prinudnih mera na ekonomsku i humanitarnu saradnju između vlade Sirije i država-članica UN-a.\nRežim pojednostavljene isporuke humanitarne i medicinske pomoći u Siriju iz susednih država, prvenstveno preko granice sa Turskom, preko linije fronta i pograničnih prelaza, na snazi je od jula 2014. godine. Taj mehanizam se svake godine produžava. U okviru njega, humanitarne institucije UN i njihovi partneri imali su pravo da koriste maršrute preko linije sukoba i pogranične prelaze Bab el Salam, Bab el Hava, El Jarubija i El Ramta. Početkom januara Savet bezbednosti UN usvojio je rezoluciju Belgije i Nemačke o produženju mehanizma na pola godine, a broj prelaza na granicama smanjen je sa četiri na dva. Prema mišljenju ruske strane, nema potrebe za još dva pogranična prelaza, jer se situacija na terenu promenila – sirijske vlasti stavile su pod kontrolu teritorije koje su ranije držali teroristi i u mogućnosti su da tamo same dostavljaju humanitarnu pomoć. Smanjenje broja pograničnih prelaza ne odgovara zapadnim partnerima u SB UN.\ngranični prelaz, Humanitarna pomoć, rezolucija, Rusija, SB UN


Fabrici: Srbija ide ka EU i to se ne menja - European Western Balkans\nAutor Danas 13. 04. 2020.\nSolidarnost ne treba da se koristi kao „oružje“ za dobijanje geopolitičkih poena. Cilj solidarnosti je da sačuvamo živote i pomognemo jedni drugima. U januaru, kada je koronavirus bio na vrhuncu u Aziji, EU je isporučila 56 tona medicinskog materijala Kini i vratila kući na hiljade ljudi koji su se tamo zatekli, između ostalog i građane Srbije. Sada Kina uzvraća. Kao što sam već objasnio, paket pomoći u okviru Globalnog odgovora EU za Srbiju, Zapadni Balkan i druge delove sveta je neviđenih razmera, inkluzivan i dugoročan pristup. EU predvodi međunarodni odgovor.\nKada je reč o pravcu kretanja Srbije, tu nemam sumnje. Srbija ide ka EU i to se ne menja. Ceo region se kreće u istom smeru. Nemojte potcenjivati važnost otvaranja pregovaračkih poglavlja sa Albanijom i Severnom Makedonijom 24. marta. To je ključni signal i za Srbiju, kaže u razgovoru za Danas ambasador Sem Fabrici, šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, odgovarajući na pitanje smatra li da Srbija „okreće leđa“ Uniji, odnosno favorizuje medicinsku pomoć koju pruža Kina, kako tvrde neke iskusne zapadne diplomate.\nKako ocenjujete način na koji se Srbija bori protiv COVID-19?\nOdgovor na ovo pitanje bih ostavio stručnjacima u zdravstvu. Ono što mogu da primetim sa sopstvenog stanovišta je da je Srbija suočena sa vrlo teškom situacijom i rešava krizu ozbiljno i odlučno. Vidim posvećene doktore i medicinske sestre, policajce i vojnike, vozače kamiona i kasire u prodavnicama, nastavnike koji rade na daljinu sa svojim đacima, roditelje pune ljubavi koji žongliraju s radom od kuće i brigom za svoje porodice.\nTakođe sam vrlo srećan da dugogodišnja solidarnost EU i srpska kreativnost daju značajne primere saradnje. Recimo, nacionalna laboratorija za mleko u Batajnici koju je finansirala EU sada je preusmerena na obavljanje 1.000 testova na koronavirus dnevno; jedan IT startap finansiran od EU „IdeaLab“ iz Novog Sada proizvodi 100 3D-štampanih maski za bolnice; Pravosudna akademija iz Beograda, takođe finansirana od EU, koristi svoje IT aplikacije za držanje časova na daljinu svojim studentima. To su samo neki primeri koji pokazuju kako sredstva EU u Srbiji generišu i potom multiplikuju pozitivan odgovor i na COVID-19 u ekonomiji i društvu. Da zaključim odgovor na vaše pitanje, moramo uzeti u obzir i činjenicu da koronavirus predstavlja nov i još uvek nepredvidljiv izazov. Treba da združimo snage i ujedinimo se u pronalaženju vakcine i rešenja koja će nam svima omogućiti da prevaziđemo ove teške trenutke.\nDakle, strpljenje i izdržljivost su neophodni za rešavanje ove krize. Siguran sam da građani Srbije imaju i jedno i drugo. Naravno, moramo da nastavimo da poštujemo pravila i preporuke nadležnih: da bi ovaj period što brže prošao moramo da ostanemo kod kuće i držimo socijalnu distancu.\nKoliko iznosi finansijska i druga pomoć koju je EU dosad pružila Srbiji, uključujući organizaciju avio-transporta za isporuku medicinskih materijala, i kakvi su dalji planovi u tom domenu?\nKao odgovor na zahtev Srbije od 16. marta za pomoć u borbi protiv COVID-19 EU je najavila inicijalan paket vredan 93 miliona evra. To obuhvata 15 miliona evra hitne zdravstvene pomoći i 78 miliona evra za privredni oporavak. Prvu liniju je činila prenamena 15 miliona evra. Dana 20.3. potpisao sam sa ministarkom Joksimović bespovratnu pomoć od 7,5 miliona evra, preko UNDP-a, za finansiranje transportnih troškova hitne medicinske pomoći koju je Srbija kupila iz sopstvenih sredstava na međunarodnim tržištima (mahom iz Kine i Indije). Dok ovo pišem devet kargo aviona je sletelo u Srbiju dovozeći 300 tona materijala, i još će ih biti.\nTakođe, 3. aprila sam sa ministarkom Joksimović potpisao još jedan ugovor o bespovratnoj pomoći vrednoj 4,5 miliona evra, ovog puta za nabavku i transport, preko UNOPS-a, dodatnih najnužnijih medicinskih materijala (maski, respiratora, kontejnera). Prvi materijali (respiratori, maske, toplomeri i kontejneri) upravo se isporučuju. Takođe isporučujemo na hiljade paketa hrane i higijenskih materijala ugroženim grupama, poput Roma i žena kojima je potrebna pomoć.\nJednako je važno da smo proširili druge mere EU i na Srbiju: – 20. marta smo ponudili pristup novom „rescEU“ zalihama medicinske opreme; – 26. marta smo pozvali Srbiju da iskoristi glavnu ekspertizu Odbora EU za zdravstvenu bezbednost zdravlja (HSC), Sistema za rano upozorenje i reagovanje (EWRS) i Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti, što su vodeći operativni mehanizmi EU za reagovanje na prvoj liniji zdravstvenog fronta; – od 31. marta Srbija može da traži pristup sredstvima za suzbijanje pandemije koje obezbeđuje Evropski fond solidarnosti; – 2. aprila pozvali smo Srbiju da pristupi Zajedničkom sporazumu za nabavku (JPA), namenjen zajedničkoj nabavci medicinske opreme (uključujući opremu za ličnu zaštitu, respiratore, itd…). Takođe smo ponudili dodatnu besplatnu pomoć u oblasti laboratorijskog testiranja materijala preko Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) i otvoreni smo i za druge zahteve od srpskih institucija. Druga linija pomoći je namenjena privrednom oporavku. Već je opredeljeno 78 miliona evra. Pored toga, komesar Varhelji je najavio 8. aprila 290 miliona evra za Zapadni Balkan u okviru „Globalnog odgovora“. Razmatramo ovo sa vlastima u Srbiji, uzimajući u obzir i ekonomski paket koji je Vlada nedavno ovde predstavila.\nOpsežnije, stavio bih našu pomoć za COVID-19 u širi kontekst dugogodišnjeg partnerstva između EU i Srbije. Obmanjujuće bi bilo pojednostavljivanje i redukovanje pomoći EU samo na poslednje dane, ma koliko oni bili kritični. EU će nastaviti da brzo odgovara na hitne potrebe, ali, svakodnevan rad koji zajedno sa Srbijom realizujemo već decenijama je, u stvari, taj koji pruža najbolje izglede za prevazilaženje ove krize. EU je ubedljivo najveći trgovinski partner Srbije, investitor i donator. U prethodne dve decenije EU je donirala više od tri milijarde evra bespovratnih sredstava, plus šest milijardi evra povoljnih kredita od Evropske investicione banke (EIB) – to je banka EU.\nStepen našeg angažovanja u svakom delu društva je toliki da je reč „pomoć“ suviše blag izraz. Srbija je zemlja u procesu pristupanja i EU pomaže Srbiji da na putu ka članstvu razvije svoje društvo i privredu u svim sferama politike: javnoj upravi, vladavini prava, infrastrukturi, ekonomiji, društvu i životnoj sredini. Samo u zdravstvenom sektoru, koji je s pravom ovih dana u centru pažnje, EU je zaista mnogo toga uradila. EU je podržala Srbiju sa 450 miliona evra što bespovratne pomoći što povoljnih zajmova za jačanje srpskog zdravstvenog sistema. Ta sredstva su iskorišćena za izgradnju, modernizaciju i opremanje 20 bolnica širom zemlje – uključujući Institut Torlak, koji je ključan za COVID-19, laboratorije, institute za javno zdravlje i transfuziološke centre, i obezbedila 252 vozila hitne pomoći od kojih je 122 opremljeno respiratorima. Sve to pruža snažan osnov za borbu protiv COVID-19.\nDakle, naš paket hitne pomoći u protekle tri nedelje i budući efekti koji će na Srbiju imati „Globalni odgovor“ koji je EU pokrenula 8. aprila samo su deo sveobuhvatnog, dvodecenijskog programa podrške.\nO čemu je tačno reč u tom novom globalnom pristupu EU?\nCOVID-19 se prvo pojavio u Kini, a sada je globalna pandemija s kojom se niko ne može izboriti sam: odgovor na nju treba da bude međunarodna saradnja i solidarnost. EU kao glavni globalni donator stoji na čelu sa paketom mera vrednim 15,6 milijardi evra kao višedimenzionalni odgovor za rešavanje različitih aspekata ove krize. Nastavljajući da promoviše dobru upravu i vladavinu prava, EU će iskoristiti svoje bogatstvo i snagu da radi sa partnerima širom sveta. Za primenu globalnog odgovora EU na COVID-19 usvojen je pristup „Tima Evrope“. To znači metod u kom prioriteti, finansijski paketi, koordinacija sa finansijskim institucijama i globalnim forumima sledi združeni pristup između različitih institucija i agencija EU, u tesnoj saradnji sa zemljama članicama EU.\nPrioriteti su: urgentan, kratkoročan odgovor na vanrednu situaciju u zdravstvenom sektoru – ovaj prioritet se finansira sa 502 miliona evra; podrška jačanju istraživanja, zdravstvenog i sistema vodosnabdevanja – ovaj prioritet se finansira sa 2.858 miliona evra; i rešavanje ekonomskih i društvenih posledica – ovaj prioritet se finansira sa 12.281 milijardi evra. EU će predvoditi koordiniran odgovor na multilateralnom frontu i radiće sa UN, G7 i G20, kao i MMF-om i Svetskom bankom. Važno je napomenuti da je Globalna strategija jasno opredelila 700 miliona evra za Zapadni Balkan. To obuhvata: 38 miliona evra hitne pomoći zdravstvenom sektoru – Srbija dobija 15 miliona evra; 374 miliona evra je prenamenjeno i preusmereno na pomoć za rešavanje socioekonomskih posledica, posebno za najviše pogođene privrednike – Srbija tu dobija 78 miliona evra; i dodatnih 290 miliona evra je takođe utvrđeno za ekonomski oporavak čitavog regiona.\nDefinisane su i brojne druge kako finansijske tako i nefinansijske mere (pristup Fondu solidarnosti EU, Zajednički sporazum za nabavku, HSC, ECDC – vidi gore). Paketi finansijske podrške prilagođeni specifičnim potrebama se realizuju za druge delove sveta, uključujući Afriku, istočno susedstvo, Severnu Afriku i Bliski istok, Aziju i Latinsku Ameriku i Karibe. Kada analizirate tako strukturiran, sveobuhvatan, globalan pristup sa svim troškovima, teško možete prihvatiti kritike onih što kukaju na nedostatak solidarnosti EU ili koriste priliku da umanje ulogu EU. Dok preduzimamo dosad neviđene mere unutar EU (odgovoriću na vaše pitanje), i oplakujemo na hiljade izgubljenih života svakog dana, EU pokazuje liderstvo i solidarnost na globalnom nivou.\nDa li će EU hteti da pruži neku finansijsku pomoć privatnim medijima u Srbiji, po završetku pandemije, jer će ta preduzeća nositi veliki teret krize?\nEU godinama već daje finansijsku pomoć javnim i privatnim medijima u Srbiji, potpuno transparentno kroz projekte i konkurse na koje mediji mogu da se prijave. Naš cilj je da podržimo slobodu i pluralizam medija, njihovu profesionalizaciju, istraživačko novinarstvo i da osnažimo medijsko upravljanje. Jasno, COVID-19 stavlja medije i ovde i drugde u svetu u vrlo tešku situaciju. Pad prodaje i gubitak prihoda od reklama ugrožavaju poslovne modele, dok zdravstvene brige i restrikcije u vezi sa COVID-19 merama čine novinarstvo težim nego u normalna vremena. To zabrinjava jer je zdravo medijsko okruženje ključno za zdravo demokratsko društvo. A to posebno važi tokom krize kakva je ova, kada građani treba da budu dobro informisani kvalitetnim novinarstvom, dok se povećava broj dezinformišućih kampanja.\nMediji i novinari su deo rešenja za COVID-19 – i oni su na prvim linijama fronta. Evropska unija zaista traži način kako da brzo preusmeri svoju finansijsku pomoć medijima da i oni prevaziđu krizu.\nŠta mislite o optužbama da EU nije pružila dovoljnu pomoć Italiji u borbi protiv virusa?\nU obzir treba da uzmemo tri elementa. Prvo, zdravstveni sistem je nacionalna nadležnost i EU kao takva ima ograničenu ulogu. Drugo, nakon sporog starta EU je dala impresivan odgovor u oblastima svoje nadležnosti za vrlo kratko vreme i to sa sledećim: miksom podrške fiskalne politike koja je jednaka 16 odsto BDP-a Unije; 750 milijardi evra za Program nabavke u vanrednom slučaju pandemije (PEPP) Evropske centralne banke; odbranom celovitosti jedinstvenog tržišta kako bi se osiguralo cirkulisanje robe i usluga; i relaksacijom pravila državne pomoći.\nEvrogrupa se 9. aprila složila da upotpuni sistem tri „sigurnosne mreže“: panevropski štit od 200 milijardi evra za MSP koji finansira EIB; fond solidarnosti za nezaposlene vredan 100 milijardi evra kao pomoć radnicima da zadrže prihode, a privrednicima da ne potonu, pod nazivom SURE; i 240 milijardi evra Podrške u pandemijskoj krizi (oslanja se na ESM) koja daje svakoj zemlji članici mogućnost da pristupi kreditnoj liniji do dva odsto svog BDP-a za troškove povezane sa zdravstvenom negom. Sve zajedno, ove sigurnosne mreže za radnike, preduzeća i zdravstvene sisteme vredne su 500 milijardi evra.\nKonačno, nema dana da ne prođe bez nekog značajnog čina solidarnosti: italijanski i francuski pacijenti hospitalizovani u Nemačkoj, donacije maski i drugog medicinskog materijala između zemalja članica EU i doktori koji se šalju iz jedne zemlje u drugu. Epidemija korona virusa testira Evropu na načine koji su do pre koju nedelju bili nezamislivi. Na dubinu i obim ove krize odgovara se neviđenim razmerama, brzinom i solidarnošću. U Evropi i šire – kao što kaže sam Globalni odgovor.\nPrema Vašem mišljenju, da li je privreda EU dovoljno jaka da se oporavi od posledica pandemije?\nOvo je, pre svega, zdravstvena kriza koja proizvodi ogromne negativne efekte uslovljene odgovorom na virus. To nije kriza ekonomije, kakva je bila 2008. Izbegavanje društvenih kontakata i ostajanje kod kuće, pak, menjaju osnove otvorene i globalizovane ekonomije. Proizvodnja, transport i potrošnja su pod velikim stresom. Zato moramo da pripremimo ponovno pokretanje ekonomije dok se zdravstveni i društveni sistemi, koji su trenutno prvi na udaru, ne vrate u normalne tokove. To je razlog što EU – interno i globalno – predvodi koordiniran, strukturiran i multilateralan odgovor da povrati globalnu ekonomiju. Kriza stvara veću ujedinjenost u EU nego što se čini u ovom trenutku.\nKako provodite ove teške dane?\nZaista ima mnogo posla. Radim svaki dan, kao i svi drugi zaposleni u našoj Delegaciji EU. Bili smo primorani da za vrlo kratko vreme prilagodimo način na koji radimo novoj realnosti. Briga i kontinuitet poslovanja su bile glavne smernice kojima smo se vodili. 95 odsto zaposlenih u EUDEL radi od kuće od ponedeljka, 16. marta, i samo nekolicina je napustila Srbiju i vratila se u svoje zemlje porekla u EU da odatle radi. Istovremeno, svi radimo non-stop da isporučimo neophodnu hitnu pomoć koju ljudi u Srbiji očekuju od nas.\nTesno sarađujemo sa našim srpskim partnerima u svim službama, posebno sa Ministarstvom za evropske integracije oko hitne pomoći i Ministarstvom spoljnih poslova oko konzularne pomoći i oni rade sjajan posao. Tesno sarađujemo, naravno i sa svim ambasadama EU, koje zaista veoma mnogo pomažu Delegaciji EU u njenim naporima.\nTakođe treba da vodimo preko 600 projekata koliko ih EU ima u Srbiji – vladavina prava, životna sredina, migracije, ekonomija, da pomenem samo neke. Ni u jednom od njih nema zastoja. Pronašli smo dobru ravnotežu, zahvaljujući IT platformama koje nam omogućavaju da stalno budemo u kontaktu. Srećan sam što imam sjajan tim i talentovane rukovodioce. Brinemo jedni o drugima i svake nedelje imamo video konferenciju celog kolektiva.\nLično, uglavnom radim od kuće, ovde u rezidenciji EU u Beogradu. Nakon dugog radnog dana punog imejlova i video-konferencija ponekad pogledam neki film sa sinovima ili se igram sa psom u bašti. Moja supruga i ja često zovemo familiju u Rimu, Milanu, Londonu i Madridu da vidimo kako su. Naravno, ovo je stresan period za svakoga i moje misli su sa zaposlenima u bolnicama, sa policajcima, prodavcima, državnim službenicima i svima drugima u Srbiji, Evropi i po čitavom svetu koji pomažu našim zemljama da i dalje funkcionišu. No, nemam nikakvih sumnji da ćemo zajedno uspeti da prevaziđemo ove teške trenutke.\nDa li će svetski poslovi biti drugačiji posle pandemije, uključujući socijalne i druge odnose?\nIskreno, teško mi je da poverujem da će promeniti celokupan svetski poredak, mada je suviše rano predviđati sve posledice ove krize. Zasigurno su pred nama teške lekcije za sve nas. A kako virus ne zna za granice, multilateralizam će ostati ključ za suzbijanje globalnih izazova. Transparentnost informacija će morati da se postavi na mnogo viši nivo.\nPostali smo svesni krhkosti naših društava pred nevidljivim virusom, i to će stvoriti veći osećaj poniznosti i odgovornosti u našoj interakciji sa ovim svetom. Ali, nadam se, imaćemo nov fokus i akcije tamo gde su one zaista važne, kao što su zaštita blagostanja, naše prirode, otpornost naših društava i solidarnost sa onima kojima treba pomoć. Setili smo se da su doktori i medicinske sestre heroji – nadam se na duže vreme. Lanci vrednosti će se naći pod lupom. Biće i drugih posledica – nadam se čak i pozitivnih.\nCOVID-19 je gurnuo ceo svet u digitalno doba. Proleće u kom se ceo svet prebacio na rad na daljinu, tele-obrazovanje i digitalizaciju ostaviće veliku baštinu. Čitave aktivnosti i mere će morati ponovo da se osmisle. Ko će hteti da provodi sate i sate u saobraćaju na putu do posla? Što je još važnije, moraćemo resetovati način na koji koristimo naše resurse – da li mi zaista treba da kupim sve ovo – a i vreme, posebno u našim porodicama.\nSofija Popović 30. 06. 2020. 01. 07. 2020.


Home/Vesti • Radni odnosi / PIO /Automatska overa zdravstvenih kartica\n16.10.2017.VestiRadni odnosi / PIOZdravstveno osiguranje, Kartice, CROSO\nUbuduće će se za najveći broj lica zdravstvene kartice overavati automatski.\nAutomatska overa zdravstvenih kartica se vrši za sledeća lica: zaposlene i članove njihovih porodica, korisnike penzije po domaćim propisima, korisnike novčane naknade preko Nacionalne službe za zapošljavanje i članove njihovih porodica, decu do navršenih 18 godina života, školsku decu i studente do kraja propisanog školovanja, a najkasnije do 26 godina, ako su na školovanju, lica starija od 65 godina života, rome, monahe i monahinje i žrtve nasilja.\nAutomatska overa se vrši za zaposlene, odnosno angažovane kod poslodavaca koji, prema podacima Poreske uprave, redovno izmiruju doprinose za obavezno zdravstveno osiguranje. Podatak o izvršenoj overi poslodavcima je dostupan na Portalu Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja.\nAutomatska overa zdravstvenih kartica trenutno nije moguća za osiguranike samostalnih delatnosti, kao i za osiguranike poljoprivrednike i članove njihovih porodica, kao i za decu stariju od 18 godina koja su na školovanju i studente do 26 godina koji su osigurani kao članovi porodice. Ovim kategorijama osiguranih lica overa će se vršiti na šalteru filijale.\nU nastavku prenosimo u celosti saopštenje Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje:\n„Republički fond za zdravstveno osiguranje je, nakon okončanja projekta zamene zdravstvenih knjižica zdravstvenim karticama, pristupio realizaciji projekta automatske overe zdravstvenih kartica.\nAutomatska overa nije moguća ni za decu stariju od 18 godina koja su na školovanju i studente do 26 godina koji su osigurani kao članovi porodice. Ovim kategorijama osiguranih lica overa će se vršiti na šalteru filijale, odnosno ispostave na osnovu potvrde o školovanju, u skladu sa Pravilnikom o ispravi o zdravstvenom osiguranju i posebnoj ispravi za korišćenje zdravstvene zaštite.“\nAutomatska overa kartica zdravstvenog osiguranja za preduzetnike i poljoprivrednike\nPoreski aspekt prenosa jednonamenskih vrednosnih vaučera – poklon kartica


Završene Paraolimpijske igre u Riju, odata pošta stradalom biciklisti - Sportske.net\nZavršene Paraolimpijske igre u Riju, odata pošta stradalom biciklisti\n19. septembar 2016.\nTokom ceremonije zatvaranja Paraolimpijskih igara u Rio de Žaneiru odata je pošta iranskom biciklisti koji je umro od povreda zadobijenih u padu tokom trke.\nFoto: Beta/Thomas Lovelock\nTragedija u Riju, preminuo iranski reprezentativacBah traži pomoć Rusije: ''Zaustavite hakere!''SRPSKA DOMINACIJA U RIJU! I zlato, i srebro i svetski rekord!Da se pokloniš, ovo nisu paraolimpijci, ovo su nadljudi!Čudesni Behzad Zadaliasgari - Njemu se danas divi CEO SVET!\nParaolimpijske igre jutros su završene, a ceremonija je održana stadionu Marakana u Rio de Žaneiru pred 45.000 ljudi.\nIgrači i pevači su uz vatromet zabavljali publiku, pre nego što je odata pošta iranskom biciklisti Bajmanu Golbarnezhadu, koji je umro u subotu. On je tokom trke pao i udario glavu, odmah je odveden u bolnicu gde je i umro.\nPredsednik Paraolimpijskog komiteta Filip Krejven rekao je da je ceo paraolimpijski pokret "ujedinjen u žalosti".\nNavodeći uspeh Paraolimpijskih igara, Krejven je rekao da su Igre bile "jedinstvene, brazilske i čudesne".\nOn je zahvalio ogranizatorima, takmičarima i gledaocima pošto je predao zastavu guverneru Tokija, gde će se 2020. godine održati Paraolimpijske igre.\nOvacije publike dobio je predsednik Organizacionog komiteta Karlos Nuzman, kada je rekao: "Misija je završena".\n"Brazil koji toliko volimo je pokazao svetu šta sve može da uradi. Sve je počelo kao san, 20 godina se trudimo. Mnogi su mislili da je nemoguće. Ali, ne za Rio i Brazil. Nemoguće se dogodilo. Brazilci nikada ne odustaju", rekao je on.\nTakmičenje na Paraolimpijskim igrama Srbija je završila na 31. mestu sa devet medalja, tri zlatne, dve srebrne i četiri bronzane.\nNajuspešniji su bili kineski sportisti sa 239 medalja od kojih 107 zlatnih, 81 srebrnih i 51 bronzanu. Velika Britanija je druga sa 147 medalja, a treća je Ukrajina sa 117 medalja.


NSinfo: Prevezeno više od 82 miliona putnika u gradskom i prigradskom saobraćaju\nPrevezeno više od 82 miliona putnika u gradskom i prigradskom saobraćaju\nJavno gradsko saobraćajno preduzeće „Novi Sad” je, po\nsopstvenim procenama, od januara do oktobra 2018. godine zaradilo više od 2,9 milijarde dinara, što je oko 12 odsto manje nego što je programom poslovanja za tu godinu bilo planirano jer je prevezeno manje putnika od planiranog broja.\nOd prevoza putnika u kasu JGSP-a slila se oko 1,95 milijarda, dinara a od izrade karata oko 36 miliona. U programu poslovanja gradskog prevoznika za 2019. godinu navodi se da je, po proceni, 2018. to preduzeće završilo s gubitkom od blizu 190 miliona dinara. U toku godine prevezeno je više od 82 miliona putnika u gradskom i prigradskom saobraćaju, što je takođe manje u odnosu na planirano, ali i u odnosu na 2017. godinu.\nZa 2019. godinu planirane su investicije od oko 432 milijarde dinara, bez PDV-a, i to za kupovinu osam novih midi autobusa s pogonom na prirodni gas, odnosno metan, rekarosiranje autobusa, nabavku opreme i uređaja, sistem elektronske naplate i građevinske radove, prenosi Dnevnik.\n„Preduzeće trenutno raspolaže s 268 autobusa, i to: 191 solo, 72 zglobna i pet autobusa manjeg kapaciteta. Zbog starosti i lošeg stanja karo-serija i šasija, u 2019. godini biće neophodno da se određeni broj vozila rashoduje. Tačan broj vozila za rashod kao i dinamika rashoda biće direktno uslovljeni nabavkom novih autobusa”, navodi se u Programu poslovanja tog preduzeća za ovu godinu.\nZa opremanje voznog parka iz gradskog budžeta gradski prevoznik je dobio 100 miliona dinara. Ocenjeno je da je prosečna starost voznog parka veća od 12 godina te da je zbog toga neophodno tokom naredne godine nabaviti nove autobuse. Nabavkom novih autobusa povećala bi se i tehnička ispravnost voznog parka, a time i bezbednost i sigurnost prevoza putnika i drugih učesnika u gradskom i prigradskom saobraćaju.


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović izjavio je danas na otvaranju Konferencije o visokotehnološkom kriminalu i informacionoj bezbednosti „Poveži se sigurno!“ da se na prevenciji i borbi protiv svih oblika ovog vida kriminala i unapređenju informacione bezbednosti svih građana, mora raditi sistemski i u partnerstvu sa svim odgovornim subjektima u javnom i privatnom sektoru.\nStefanović je istakao da su se, pored pozitivnih, humanih i obrazovnih vrednosti, na internet preselili kriminal, nasilje, terorizam, dečja pornografija, prevare, pranje novca, širenje lažnih vesti, ugrožavanje ljudskih prava i sloboda, kompromitovanje ličnih podataka građana i poslovnih podataka kompanija.\n„Računar je postao sredstvo za izvršenje krivičnih dela, a brojne internet aplikacije postale su omiljeno sredstvo za komunikaciju i razmenu informacija svih organizovanih kriminalnih grupa“, upozorio je Stefanović.\nMinistar je ocenio da su se sve policijske službe u svetu našle pred jednim od najvećih izazova u ovom veku - da se na efikasan način suprotstave visokotehnološkom kriminalu, ali i svim drugim oblicima kriminala gde se računari ili računarske mreže pojavljuju kao sredstvo za izvršenje krivičnih dela.\n„Ovaj izazov nije zaobišao ni Srbiju“, rekao je Stefanović i dodao da su za uspeh borbe protiv visokotehnološkog kriminala, pored pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova, potrebni svi raspoloživi partneri iz međunarodne zajednice, privatnog sektora i civilnog društva.\nSamo tako, kako je rekao, svi zajedno, možemo unaprediti informacionu bezbednost građana Srbije.\nGovoreći o rezultatima Odeljenja za borbu protiv visokotehnološkog kriminala, ostvarenih u prethodnih nekoliko godina, Stefanović je istakao da su oni pokazali kako se efikasno suprotstavlja ovoj vrsti kriminala.\n„Tokom 2018. godine do danas podneto je 77 krivičnih prijava protiv 82 lica, dok je za prethodnih 10 godina, od svog osnivanja, Odeljenje za borbu protiv visokotehnološkog kriminala podnelo čak 881 krivičnu prijavu protiv 1.096 lica“, precizirao je Stefanović.\nU okviru stalne operativne akcije na suzbijanju eksploatacije maloletnih lica u pornografske svrhe putem interneta „Armagedon“, kako je naveo ministar, do sada je podneta 191 krivična prijava i uhapšeno je 168 lica.\nStefanović je istakao da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, sa međunarodnim partnerima, učestvovali ove godine u nekim od najvećih akcija u borbi protiv visokotehnološkog kriminala, koje su obeležile globalnu rešenost da se stane na put ovom kriminalnom fenomenu – „Shadow Web“, „The Dark Overlord“ i „Webstresser“.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova, kako je naveo, prepoznalo je potrebu za prevencijom i ranom edukacijom najmlađih i od prošle školske godine u sve osnovne škole u Srbiji uveden je program „Osnovi bezbednosti dece“ u okviru koga je jedna od najvažnijih tema upravo informaciona bezbednost i prevencija nasilja i zloupotreba na internetu.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić naglasila je da je digitalizacija na vrhu liste prioriteta Vlade i prilika da se Srbija modernizuje i pridruži redu razvijenih zemalja Evrope i sveta.\nKako je rekla Brnabićeva, digitalizacija našoj privredi otvara mogućnosti za globalnu konkurentnost, značaj i održiv rast, ali da je jako važno da razumemo da pored svih prilika koje nam pruža, ona sa sobom nosi i čitav set novih rizika sa kojima moramo biti spremni da se suočimo.\n„Više od polovine globalne populacije koristi internet, a Srbija ne zaostaje za ovom statistikom. Šteta od visokotehnološkog ili sajber-kriminala je 600 milijardi dolara godišnje širom sveta i ta suma je svake godine sve veća“, rekla je predsednica Vlade.\nOna je ukazala da tehnologija izuzetno brzo evoluira i da zbog toga moramo razvijati naše sposobnosti kako bismo odgovorili bezbednosnim izazovima koje ove promene donose.\n„Srbija je prepoznala pretnje i među prvima uspostavila Posebno tužilaštvo za borbu protiv visokotehnološkog kriminala i posebno odeljenje u MUP-u koji se više od decenije bave ovim pitanjima“, rekla je Brnabićeva, naglasivši da je Ministarstvo unutrašnjih poslova više puta dobilo priznanja za uspešnu međunarodnu saradnju u ovoj oblasti.\nBrnabićeva je podsetila da MUP na dnevnom nivou koristi sve uobičajene kanale, posredstvom Interpola, Evropola i regionalnih organizacija, a kako je rekla, česta je i direktna policijska saradnja u zajedničkim međunarodnim akcijama.\nPredsednica Vlade je posebno istakla spremnost Srbije da se suoči sa brojnim izazovima u oblasti informacione bezbednosti i da borbu protiv viskotehnološkog kriminala vodi zajedno sa vodećim evropskim zemljama.\nEvropski komesar za unutrašnja pitanja i migracije Dimitris Avramopulos istakao je da je pitanje sajber bezbednosti važno za građane, vlade, ekonomije i poslovne ljude, jer je svet sve digitalizovaniji, pa su i digitalne politike o zaštiti sajber prostora sve značajnije.\n„Nijedna zemlja ili region ne mogu sami. Sajber bezbednost je odgovornost svih nas, kompanija, vlada, organizacija i svakog građanina koji ima računar. Pristup borbi protiv visokotehnološkog kriminala može biti samo globalnog karaktera, jer on ne poznaje granice“ rekao je Avramopulos.\nOn je upozorio da internet mrežu koriste različiti kriminalci, kao i teroristi, jer je lako počiniti sajber zločin, a teško ih je otkriti i pripisati nekome.\nAvramopulos je dodao i da izveštaj Evropola ukazuje da „darknet“ ostaje razlog za brigu, i ukazuje na vezu između sajber kriminala i terorizma, te da učestalost kriminalnih aktivnosti i sve više incidenata na internetu, pokazuju da su potrebne nove mere zaštite na tom planu.\nEvropski komesar je naveo da Srbija, kao partner na Balkanu, učestvuje u zajedničkom projektu EU, koji jača mogućnost vlasti da se bori protiv sajber kriminala.\n„Gotovo 100 godina posle Prvog svetskog rata, više se ne borimo u rovovima, sve češće se moramo boriti sa onima koji na novi način prete našim demokratijama. Moramo održati korak i neophodno je da nastavimo zajednički rad, kako bismo se uhvatili u koštac sa globalnim sajber kriminalom“, istakao je Avramopulos.\nNa prvoj sesiji „Visokotehnološki kriminal i informaciona bezbednost“ govorili su ministar unutrašnjih poslova Republike Turske Sulejman Sojlu, ministar unutrašnjih poslova Mađarske Šandor Pinter, ministar unutrašnjih poslova Crne Gore Mevludin Nuhodžić i ministar unutrašnjih poslova Makedonije Oliver Spasovski.\nMinistar unutrašnjih poslova Sojlu istakao je da današnji sajber svet nosi sa sobom brojne pretnje, a jedna od najvećih jeste davanje legitimnosti zločinu.\n„Kriminalci i dalje nastavljaju sa svojim propagandnim aktivnostima, te u tom smislu nastojimo da ostvarimo integraciju između digitalnog i fizičkog sveta, jer znate da čak iako imate neki virtuelni medij zločin je stvaran. To jeste nov fenomen te treba da radimo koordinisano i da međusobno sarađujemo kako bismo sprečili kriminalce“, naveo je Sojlu.\nMinistar unutrašnjih poslova Mađarske Pinter istakao je da sajber napadi najčešće dolaze iz nepoznatog prostora koji se ne mogu identifikovati, ali da je jako bitno da se države zajednički bore u izgrađivanju međunarodne mreže odbrane.\n„Moramo istom brzinom, ako ne i brže, reagovati u okviru naših granica, ali i na međunarodnom nivou. Moramo da jačamo saradnju da delimo znanja i rezultate koje pojedinačno zemlje postignu u toj oblasti. Zajednički nastup ume nekad da bude i jedini put protiv sajber-kriminala“, naglasio je Pinter.\nMinistar unutrašnjih poslova Crne Gore Nuhodžić precizirao je da je crnogorska policija u prethodne četiri godine podnela više od 57 krivičnih prijava zbog počinjenih krivičnih dela iz oblasti neovlašćenog upada u računarski sistem, falsifikovanja i zloupotrebe kreditnih kartica, dečije pornografije, ugrožavanja sigurnosti, kao i neovlašćenog prikupljanja i upotrebe ličnih podataka.\n„Građani su prijavili i više od 84 prevare počinjene uz pomoć informacionih tehnologija“, dodao je Nuhodžić.\nMinistar unutrašnjih poslova Makedonije Spasovski istakao je da je sajber kriminal među najznačajnijim bezbednosnim pretnjama koja se ozbiljno tretira sa više aspekata.\n„Ministarstvo unutrašnjih poslova Makedonije usmereno je ka razvijanju kapaciteta za obezbeđivanje elektronskih dokaza u cilju podrške svih istraga koje se vode“, rekao je Spasovski.\nKonferencija o visokotehnološkom kriminalu i informacionoj bezbednosti „Poveži se sigurno!“ biće nastavljena sutra razmenom iskustava eksperata u pogledu značaja međunarodnih operacija i regionalne saradnje za borbu protiv ovog vida kriminala, kao i jačanja kapaciteta državnih organa.


Nexus 5 uskoro u Telenoru Nexus 5 uskoro u Telenoru – Personal magazin\nJedan od najiščekivanijih telefona u svetu ove godine, Nexus 5, uskoro će biti dostupan i u Srbiji, samo u Telenoru. Nexus 5 je mnogo više od telefona sa ekranom od 5 inča – lakši…\nJedan od najiščekivanijih telefona u svetu ove godine, Nexus 5, uskoro će biti dostupan i u Srbiji, samo u Telenoru.\nNexus 5 je mnogo više od telefona sa ekranom od 5 inča – lakši i tanji od prethodnika, jednostavnog dizajna, sa najnovijim Android™ 4.4, KitKat®operativnim sistemom, ovaj pametni telefon je brz, moćan i zaista vaš, a u Telenoru vas čeka njegova 16-gigabajtna verzija u crnoj boji.\nNexus serija važi za jedne od najbržih telefona, a Nexus 5 dovešće do neslućenih novih brzina sve što radite, bez obzira da li pomoću njega obavljate posao ili se zabavljate. Sve aplikacije koje pokrenete na ovom telefonu, od najpopularnijih igrica pa do raznih aplikacija za društvene mreže će bukvalno leteti.\nAndroid KitKat, uz estetska unapređenja troši i puno manje memorije, a njegova kombinacija sa najnovijim Snapdragon 800, četverojezgarnim procesorom na 2,3 GHz, 2 GB radne memorije i Adreno 330 grafikom garantuju da će vas ovaj telefon oduševiti brzinom i odličnim performansama.\nNexus 5 uskoro u Telenoru was last modified: December 27th, 2013 by Redakcija\nTelenor: Nagrade za 100 autora najlepših novogodišnjih fotografija udvoje


Transforma - Terapija laserima nakon operacije\nTerapija laserima nakon operacije\nLaseri predstavljaju bitno tehnološko dostignuce 20-og veka sa širokom primenom u polju nauke,tehnologije i medicine.\nU medicinskoj primeni postoje dva polja aplikacija lasera:hiruška primena u kojoj se koristi “hard”,tvrdi laser visoke snage do 30W i terapijska primena sa “atermičkim” laserima snage do 500mW. Laser ima izuzetno široku primenu usled relativno malog broja ograničenja koriscenja. Efekti lasero terapije se izuzetno brzo osete u vidu smanjenja i prestanka bola ili zapaljenskog procesa.\nFizioloski efekti lasera su mnogobrojni:\nEfekti na nivou celija\nEfekti reparacije tkiva\nAktivni mehanizmi laserske punkure\nPosebno intersesantan efekat lasera je podsticanje reparacije tkiva. Naime,laseri ubrzavaju zarastanje rana kože i sluzokože 4-6 puta, što je naročito značajno nakon određenih hiruških intervencija. Konkretno, u plastičnoj hirurgiji primenom lasera dobija se terapijski efekat u vidu smanjenja veličine ožiljaka i brže regeneracije tkiva ,što svakako doprinosi boljem estetskom efektu i uspešnijem oporavku.\nAntiedematozni,antizapaljenski i efekat reparacije tkiva zajedno čine jedinstven sistem koji ubrzava i olaksava postoperativni oporavak pacijenta pogotovu na vidljivim delovima tela: licu , vratu,grudnom kosu,rukama…\nTreba napomenuti da terapija laserima ima i svoje kontraindikacije ( primena u predelu polnih žlezda,štitaste žlezde,abdomena i karlice u toku trudnoce…),pa je treba sprovoditi uz preporuke iskusnog terapeuta.\nIgor Marinkovic - visi fizioterapeut\n060 380 65 66\n27. marta 3 Beograd


Podjela Kosova najbolje rješenje – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“Smatram da je to najbolje, najbrže i najjednostavnije rešenje”, dodao je Dačić i istakao da nije sporna normalizacija odnosa sa Prištinom, ali da niko ne može da očekuje od Srbije da promijeni stav o statusu Kosova.\nOn je za “Večernje novosti” rekao da u razgovorima sa predstavnicima Njemačke i Velike Britanije nikada nije bila tema zahtjev da Srbija prije ulaska u EU potpiše ugovor o dobrosusjedskim odnosima sa Kosovom i ponovio da je realno da do decembra počnu pregovori sa Briselom.\nDačić je napomenuo da Priština nije izvršila obaveze u vezi sa predstojećim lokalnim izborima na Kosovu, uključujući i biračke spiskove, i ocijenio da kosovske vlasti priželjkuju da na izborima pobijede “lojalniji Srbi”.\nOn je ponovio da je cilj Beograda da se nakon lokalnih izbora na Kosovu oformi Zajednica srpskih opština, jer tako Srbi prvi put dobijaju legalnu vlast, koju je međunarodna zajednica do sada posmatrala kao ilegalnu strukturu.\nDačić je rekao da Srbija u EU ne želi da uđe silom i po svaku cijenu, ali da samo “lud čovek može da kaže da ulazak u Uniju nije u interesu Srbije”.\nJelena Rozga premršava (FOTO)


Vučić čita ekspoze, Šešelj dobacuje, deo opozicije cokće - 09.08.2016, Sputnik Srbija\nSednica Skupštine Srbije na kojoj mandatar Aleksandar Vučić izlaže ekspoze ulazi u četvrti sat, a njegovo izlaganje povremeno prekida lider radikala Vojislav... 09.08.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, aleksandar vučić, vojislav šešelj, vlada srbije, skupština srbija\n17:52 09.08.2016 (Osveženo: 17:58 09.08.2016)\n© TanjugKandidati za ministre u Skupštini Srbije.\nSednica Skupštine Srbije na kojoj mandatar Aleksandar Vučić izlaže ekspoze ulazi u četvrti sat, a njegovo izlaganje povremeno prekida lider radikala Vojislav Šešelj dobacivanjem iz poslaničke klupe.\nTeme koje su Vučić i Šešelj razmenili kretale su se od dužine ekspozea, preko pelena, kafe, bureka.\nŠešelj je tokom sednice konstatovao da će sedeti i dva dana, ako je potrebno, da sasluša ekspoze, dok je Vučić poručio da je, koliko god ta dobacivanja bila neprijatna, njegova dužnost da sasluša političke protivnike, bar one koji su rešili da ostanu u sali.\nPosle polemike na temu trajanja ekspozea i pampers pelena, neformalni razgovor mandatara i lidera SRS--a nastavio se nakon što je Vučić poslaniku SNS-a Aleksandru Martinoviću rekao da ne gleda u telefon, jer ga vidi u ekranu.\nPotom je Šešelj nešto dobacio, na šta je Vučić rekao da fizičke karakteristike nekoga nisu razlog da tu osobu poštuje ili ne.\n„Imam većih fizičkih mana nego što su klempave uši, ali mislim da nečije znanje, moral, odgovornost, marljivost vrede mnogo više od toga kakvi su mu nos i uši. Plašim se da ćete vi to teško da savladate“, poručio je Vučić Šešelju.\nOn je naveo da i to što Šešelj dobacuje govori mnogo više o njemu, dok ga je predsednica parlamenta zamolila da prestane da dobacuje i da neformalno komunicira sa mandatarom, te da omogući mandataru da nastavi da izlaže ekspoze.\n„U pravu je Šešelj, ja sam kriv što sam odgovorio na njegovo dobacivanje, izvinjavam se svim poslanicima“, rekao je potom Vučić.\nPosle određenog vremena, Šešelj je ponovo počeo da dobacuje iz poslaničke klupe, a Vučić mu je poručio da ne zloupotrebljava njegovu dobru volju.\n„Obezbediću vam i kafu i burek, znam da vam je to potrebno“, rekao je Vučić.\nOn je istakao i da je njegova obaveza da sasluša svoje protivnike, bar one koji su u sali i slušaju njegov ekspoze, za razliku od onih koji su, kaže, otišli da se brčkaju u bazenima.\nU trenutku kad je mandatar govorio o lošim radnim navikama i o tome da u zemljama koje su uspešne retko ko sedi u kafićima u radno vreme i ispija kafe, čulo se dobacivanje iz poslaničkih klupa, što je Vučić prokomentarisao:\n„Nemojte da mi cokćete vi koji ste uništili 80 odsto srpske industrije.“


Procene i upravljanje rizicima kod GM poljoprivrednih kultura - Aleksej Tarasjev\nU ovom radu razmatra se procena rizika i upravljanje rizicima poljoprivrednih kultura koje mogu biti korišćene u ljudskoj i životinjskoj ishrani, a koje su dobijene metodama savremene biotehnologije, te stoga predstavljaju genetički modifikovane organizme (GMO). Razmatraju se i postojeće definicije GMO (definicija iz dokumenata EU, iz Kartagenskog protokola o biološkoj sigurnosti i iz Codex Allimentarius-a) i njihova primenjivost na neke od najsavremenijih tehnologija ukrštanja biljaka. Daje se i pregled najnovijeg razvoja metoda procene rizika i upravljanja rizicima, kako po zdravlje ljudi, tako i po životnu sredinu na međunarodnom nivou (u okviru rada FAO UN, stručnih tela Evropske unije kao i radnih grupa pri Sekretarijatu Konvencije o biološkoj raznovrsnosti). Analizira se i stanje u toj oblasti kod nas na osnovu iskustava iz realizacije međunarodnih projekata stvaranja potencijala i rada Nacionalnog saveta za biološku sigurnost, koji u Srbiji ocenjuje procenu rizika i predložene mere za upravljanje rizicima koje su dati u prijavi. Posebno je nezadovoljavajuće stanje postojeće legislative u Srbiji, koja je usvajanjem Zakona o GMO 2009. godine pod krajnje čudnim oko-lnostima i bez poštovanja pravila struke i međunarodnih standarda postala istovremeno i restriktivna i krajnje nebezbedna.


Vesti online / Vesti / Svet / "Evropska unija se našla gotovo u stanju uzbune"\n"Angela Merkel u Briselu se doživljava kao nezvanični lider Evropske unije, kao sidro i jedro EU. U zemljama Zapadnog Balkana vide je kao podršku, inspiraciju i kao mentora. Šta će biti nakon njenog povlačenja", pita Dojče vele.\nVučić i Tači: Kakva je sudbina pregovora Srbije i Kosova?\nOtkako je nemačka kancelarka Angela Merkel objavila da se neće ponovo kandidovati za predsednicu Hrišćansko-demokratske unije (CDU), a samim tim i da neće produžiti svoj mandat na čelu Nemačke posle 2021, Evropska unija našla se gotovo u stanju uzbune, u najmanju ruku u stanju neizvesnosti. Ta neizvesnost prelila se i preko granica Unije - na Zapadni Balkan.\n- Merkel nije najavila odlazak sa položaja kancelarke Savezne Republike Nemačke, već sa mesta predsednice CDU. To znači da, doklegod je ona kancelarka, teško da može da dođe do nekih bitnijih promena u nemačkoj politici prema Jugoistočnoj Evropi i prema politici proširenja EU. Ja ih ne očekujem - kaže za DW direktor briselske kancelarije nemačkog Instituta za međunarodna i bezbednosna pitanja Dušan Reljić.\n* Merkel: Zabrinuta sam zbog rasprave o granicama Srbije i Kosova\nU nemačkom Maršalovom fondu u SAD ocenjuju da je politika Nemačke prema Zapadnom Balkanu određena interesima koji se odnose, kako na stabilnost, tako i na ekonomiju, i da će ti interesi "opstati, bez obzira ko bio na vlasti u Berlinu".\nI pored toga što Merkelova ostaje na čelu Nemačke, analitičari već proučavaju manifeste svih važnijih nemačkih političkih partija, kao i biografije njenih mogućih naslednika - kako na čelu CDU, tako i za kormilom Nemačke. A sve u pokušaju da utvrde najbolje i najlošije opcije za budućnost politike proširenja i Zapadni Balkan.\nTako su već, pored umerenog krila CDU, izdvojili SDP i Zelene kao "najbolje opcije", a krajnje desničarsku Alternativu za Nemačku (AfD) kao "najveću potencijalnu opasnost" za nastavak politike proširenja.\nDušan Reljić insistira na tome da se trenutno može ozbiljno razgovarati "samo o onome što je jasno pred nama", a tiče se nemačke politike prema Zapadnom Balkanu.\nI dok se spekuliše o tome da bi tamo, na marginama, mogao da bude organizovan sastanak predsednika Srbije i Kosova sa liderima EU, u cilju približavanja rešenju za kosovsko pitanje, Reljić ocenjuje da u Parizu neće biti "ni vremena, ni prostora" za neko ozbiljnu diskusiju o situaciji u Jugoistočnoj Evropi.\nSVET DW: Albanija spasava Angelu Merkel?\nSVET Kraj nemačke dominacije: Ako se Evropa ne ujedini, razbiće nas na komade\nNedelja 04.11.2018. 10:53\nZnam to su rekli i za Tita pa posle njega potop, ljudi vise nisu toliko svesni ni samo svesni vec se sve vise vezu za +IDOLE+, a svaka promena licnosti menja i istoriju, jer je zlo isplaniralo naslednike koji idu PRAVIM putem, a pravi put je unistenje sveta kojeg sad poznamo, pa gospodo uzmite svoje zivote u svoje ruke i sprecite to. kako-lako dovoljno je da postanete svesni sebe.


Terzić nezadovoljan zbog poraza, a šta je sa Tijanom Bošković? - Sportske.net\nTerzić nezadovoljan zbog poraza, a šta je sa Tijanom Bošković?\nSelektor ženske odbojkaške reprezentacije Srbije Zoran Terzić rekao je da nije zadovoljan igrom svoje ekipe protiv Japana i istakao da današnji poraz na Svetskom prvenstvu nema nikakve veze sa odsustvom Tijane Bošković.\nSP - Srbija doživela prvi poraz, sa Holandijom za prvo mestoTerzić: "Trebala nam je ovakva utakmica, dve najteže tek slede"SP - Srpskim odbojkašicama nema ravnih, pala i Nemačka!SP - Ne prestaje fenomenalni niz, nova maksimalna pobeda Srpkinja!SP u odbojci - promenjeni i termini, evo kada igra Srbija!\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije pretrpela je prvi poraz na Svetskom prvenstvu u Japanu, pošto je danas izgubila od domaćina šampionata sa 1:3, u trećem kolu E grupe.\n"Nismo odradili pametno neke stvari koje smo dogovorili pre utakmice. Malo smo se gubili tokom utakmice, pogotovo kad je rezultat bio egal, kad je Japan vodio... Videlo se da koncentracija praktično ne postoji, da ne radimo ono što smo se dogovorili, da gubimo mnogo lakih poena i da nismo strpljivi", rekao je Terzić, prenosi Odbojkaški savez Srbije.\n"Ne možemo da budemo zadovoljni. Mogli smo da izgubimo ovu utakmicu opet sa 3:1 i da budemo zadovoljni igrom... Međutim, ovakvom igrom ne možemo da budemo zadovoljni sigurno", rekao je Terzić.\nOn je naveo da je Tijana Bošković još juče osetila bol u trbušnom mišiću i da zbog toga nije danas igrala.\n"Danas je pre utakmice odradila zagrevanje, na smeču je opet počelo da je boli, nismo hteli da rizikujemo ništa", rekao je Terzić.\n"Ovaj poraz apsolutno nikakve veze nema sa odsustvom Tijane Bošković. Mi smo ovu utakmicu morali da pobedimo i bez nje iz prostog razloga što smo jača ekipa i da smo igrali neku svoju prepoznatljivu igru sigurno da bi se utakmica završila onako kako se završio i prvi set", dodao je Terzić.\nOdbojkašice Srbije će sutra, u poslednjem četvrtom kolu Grupe E igrati protiv Holandije od 9.10.


Laguna - Bukmarker - Andrićeva nagrada Vuletu Žuriću za zbirku „Tajna crvenog zamka“ - Knjige o kojima se priča\nZadužbina Ive Andrića saopštila je da je ovu uglednu nagradu za 2015. godinu dobio Vule Žurić za knjigu priča „Tajna crvenog zamka“, u izdanju Lagune.\nŽiri u sastavu Aleksandar Jovanović (predsednik), Petar Arbutina i Mileta Aćimović Ivkov doneo je odluku jednoglasno, sa obrazloženjem da Žurićevu zbirku karakteriše samosvesno oslanjanje na vrednosti izabrane književne tradicije i aktiviranje modernih književnih postupaka u izgradnji uverljivog i prepoznatljivog pripovednog sveta.\nAndrićeva nagrada tradicionalno se dodeljuje svake godine, na osnovu Andrićeve testamentarne volje, za najbolju priču ili zbirku priča na srpskom jeziku, od 1975. godine.\nMiloš Crnjanski, Ivo Andrić, Bora Stanković, Petar Kočić, Tito, Vladimir Nazor, Šaban Bajramović – samo su neki od junaka nesvakidašnje zbirke priča u prepoznatljivom pripovedačkom maniru Vuleta Žurića. Ona potvrđuje piščevu sposobnost da na malom prostoru izgradi uverljive književne svetove sazdane na ruševinama naše nedavne prošlosti, u kojima bezuspešno tražimo kamen temeljac za svetliju budućnost. Tako mnoge poznate ličnosti u srpskoj povesnici XX veka postaju pouzdani svedoci neobične stvaralačke energije Vuleta Žurića i potvrđuju posebnost njegovog autorskog glasa, a čitalačkoj publici priređuju vrhunsku književnu predstavu.


O srpskom narko-lancu koji visi oko vrata srpske političke "elite"\nVođe kartela pod imunutetom\nDana 2. aprila ove godine, u Darmštatu u Nemačkoj, u redovnoj kontroli na autoputu A-3, lokalna policija je zaustavila jedno sumnjivo vozilo marke "Reno Senik", švajcarskih registarskih tablica, u kome su bila dva mladića od 22 i 23 godine, za koje se ispostavilo da su državljani Srbije. Kako je kasnije ispričao jedan od darmštatskih policajaca, komunikacija sa njima gotovo da nije bila moguća jer nisu govorili ni engleski, ni nemački jezik. Pretresom je ustanovljeno da u automobilu ima i određena količina marihuane, pa su pomenuti srpski državljani odvedeni na testiranje gde je utvrđeno da su bili "pod dejstvom lakih droga". Ali, ovo je bio tek uvod u znatno veće otkriće...\nSaznalo se da su skrovište u automobilu (koje je bilo veoma profesionalno izgrađeno, sa zavarenom metalnom pločom, tako da se nije primećivalo da vozilo ima duplo dno), napravili srpski "narko-operativci", a da je zaplenjeni kokain čija je tržišna vrednost blizu dva miliona evra bila namenjena srpskom tržištu. Pregledom njihovih mobilnih telefona, došlo se i do lica sa kojima su sarađivali u Srbiji, Holandiji, Švajcarskoj i Nemačkoj. O svemu su ubrzo obavešteni i srpska policija i tužilaštvo, a nemačke vlasti su vlastima u Beogradu iznele činjenično stanje, spisak narko-dilera u Srbiji, imena njihovih pomagača i njihovih "šefova".\nOd maja meseca ove godine, policija u Nemačkoj je skoro svakodnevno zahtevala da se slučaj ovog narko-lanca reši, ali...Švajcarski istražni organi sugerisali su nemačkoj policiji da se u Srbiji ne pristupa hapšenju iz razloga što "lanac vodi do vrhova vlasti u Beogradu".\nSvakom amateru je ovde bilo jasno da se srpska policija ozbiljno potrudila da izigra svoje nemačke kolege, te da je glavni cilj ostvaren: svi glavni narko-dileri i njihovi lokalni karteli, ostali su netaknuti. Tovari najčistijeg kokaina, za kojim je Nemačka država potegla čak do Balkana, ostali su daleko od domašaja njihovih policijskih službi. Nemcima je podmetnuta neka "navijačka grupa" iz Zemuna, nazvana "Taurus bojs" i grešni Jevta Jevtić, lokalni nasilnik, koji će se lako nagoditi sa svojim sponzorima u srpskoj policiji i tužilaštvu, čim Nemci "malo zaborave na slučaj". Priča o 123 uhapšene osobe u 18 gradova Srbije, pala je već sutradan, jer je, kao i sličnim "masovnim" hapšenjima, pritvor je određen za samo petoro osumnjičenih!\nBilo je to u petak, 16. septembra, kad su Nebojša Stefanović i družina iz MUP-a, pritisnuti dokazima, morali da pristupe hapšenju Milana Dabovića, iz Herceg Novog, inače rođenog brata slavnih srpskih košarkašica, sestara Dabović, koji je spektakularno, u podne, na sred Brankovog mosta u Beogradu, uhvaćen sa dva i po kilograma čistog kokaina. Neprijatnost po srpske vlastodršce je bila utoliko veća, jer je Milan Dabović uživao punu zaštitu srpskih vlasti, preko Dragana Đilasa koji je već duže vremena u vezi sa njegovom sestrom Milicom (zbog čijeg je angažmana u NBA ligi Đilas i otišao u SAD) i preko Aleksandra Vučića i njegovih seiza, kojima je mladi narko-diler i ostavljen "na staranje".


Posetioci različitih generacija imali su prilike da vide stari novac, staro oružje, poštanske marke, satove, razglednice, nakit i druge predmete. Organizatori zadovoljni odzivom kolekcionara i posetilaca Foto: TV Kopernikus Da kolekcionarstvo u eri digitalizacije nije izgubilo na popularnosti, potrđeno je i na drugom po redu Sajmu kolekcionara koji je održan prošle nedelje, 15. maja,...\ntagovi: Sajam kolekcionara, Udruzenje kolekcionara Jagodine\nPored brojnih ljudi, organizaciju su pomogle i Crkva svetih arhangela Mihaila i Gavrila i Crkva svetih apostola Petra i Pavla. Sav novac, prikupljen od prodaje proizvoda različitih udruženja i pojedinaca, uplaćen je za lečenje ovo dvoje mališana Foto: TV Kopernikus Veliki broj ljudi različitih generacija u Jagodini okupio se protekle subote oko ideje da pomogne onima kojima je to trenutno...\nTortijada u Jagodini: Učestvovalo 146 torti takmičara iz zemlje i regiona\nNajlepša svečana torta je iz Niša, dok pehar za najlepšu dečju ide u Kučevo. Medaljama je nagrađeno još 15 najlepših. Organizator je Udruženje „Slatki osmeh“, a pokrovitelj Skupština grada Jagodine Foto: TV Kopernikus Tradicionalna, međunarodna humanitarna „Tortijada“, 16. po redu u organizaciji Udruženja „Slatki osmeh“, održana je u prostorijama Hale sportova „JASSA“...\ntagovi: Slatki osmeh, Tortijada\nProdaja i iznajmljivanje električnih trotineta u Jagodini – “Yago”: Kvalitet i brojne pogodnosti za sve mušterije\nRadnja se nalazi u ulici Čočetova br. 8. Sve informacije mogu se dobiti putem sajtova i naloga na društvenim mrežama ove prodavnice, kao i putem telefona: 063/888-61-80 Foto: A.D.Džudi Radnja koja se bavi prodajom i iznajmljivanjem električnih trotineta i bicikala „Yago“ svečano je otvorena pretprošlog utorka u Jagodini. Kompanija „Gin solutions“ poznata je po prodaji kvalitetnih...\ntagovi: Elektricni trotineti, Yago\nZavršeno 15. takmičenje u klizanju u Jagodini: Talentovana omladina briljirala na ledu\nTakmičilo se više od 300 učenika svih gradskih i seoskih osnovnih škola, srednjih škola i studenti Fakulteta pedagoških nauka u Jagodini. Najbolji su dobili vredne nagrade, a takmičenje su organizovali Jagodinski sportski savez i lokalna samouprava Foto: TV Kopernikus Tradicionalno takmičenje u klizanju, 15. po redu, održano je protekle srede i četvrtka na Gradskom klizalištu u Jagodini. Ove...\ntagovi: Gradsko klizaliste, JASSA, Takmicenje u klizanju\nMirjana Milovanović iz Ćuprije: Humana misija žene široke ruke i velikog srca\nPomoć u vidu hrane, odeće i novca stigla je na adrese širom Srbije. Stekla je puno prijatelja, a sve proslave koje je organizovala bile su humanitarnog karaktera. Sada pomaže Srđanu Miljkoviću, koji boluje od teškog oblika leukemije Mirjana Milovanović: Foto – Zorica Gligorijević Osoba poput Mirjane Milovanović, rodom iz Isakova kod Ćuprije, retko se viđa. Ova žena,...\ntagovi: Ćuprija, Humanitarna pomoc, Mirjana Milovanovic, Opstina Cuprija\nOvaj kolekcionar bavi se i restauracijom modela koje poseduje. Jedan je od retkih u bivšoj Jugoslaviji koji ima automobile iz svih Bondovih filmova. Supruga i ćerke mu dosta pomažu u održavanju kolekcije i podržavaju ga. Foto: TV Kopernikus Andrija Arsić iz Jagodine jedan je od najstrastvenijih kolekcionara minijaturnih modela automobila i drugih vozila. Njegovu bogatu kolekciju...\n“Medenjacima se najviše obraduju deca zato što su šareni i lepo upakovani. Svaki medenjak posebno upakujem u najlon kesicu i stavim mašnu. To se deci veoma sviđa. Tako medenjak duže zadrži svežinu” – kaže Dragana Simić, koja pred Novu godinu napravi više od 1000 medenjaka Dragana Simić poznata je po svojim poslaticama Dragana Simić (64) iz Jagodine već godinama, tradicionalno,...


Dan online - Ekonomija: Samo instant raskid ne donosi štetu EPCG - 2018-01-26\nEkonomija MILIČKOVIĆ PODNIO KRIVIČNU PRIJAVU PROTIV PREMIJERA I MINISTARKE EKONOMIJE Samo instant raskid ne donosi štetu EPCG\nPredsjednik Udruženja manjinskih akcionara Elektroprivrede (EPCG) Vasilije Miličković podnio je specijalnom državnom tužiocu Milivoju Katniću krivičnu prijavu protiv premijera Duška Markovića i ministarke Dragice Sekulić zbog, kako je naveo, osnovane sumnje da su kao saizvršioci, na organizovan način, izvršili krivično djelo zloupotreba službenog položaja iz člana 416. stav 1. i člana 417. stav 1 Krivičnog zakonika.\nKako je obrazložio, Vlada treba odmah da se zaduži za 200 miliona eura i od italijanske kompanije A2A otkupi akcije u EPCG, jer bi sve drugo donijelo višemilionsku štetu za građane i državu. A2A je ponudila Vladi da otkupi njihove akcije za 250 miliona u sedam godišnjih rata.\n– Ukoliko bi se Vlada i premijer zadužili kod inostranih ili domaćih banaka za iznos od 200 miliona eura, mogli bi u roku od nekoliko dana da se kreditno zaduže kod EPCG i odmah vrate podignuti zajam dok bi dug prema EPCG vraćali iz očekivanih dividendi. Tako bi otkup akcija budžet Vlade koštao „nula eura” – kazao je Miličković na jučerašnjoj pres konferenciji.\nUkoliko se u narednih nekoliko dana ne postigne instant raskid ugovora sa A2A, kako je dodao, Crnoj Gori prijeti ekonomski kolaps.\n– Mjesecima sam se trudio da moje razmišljanje čuje Vlada, a tek 4. januara ministarka je obavijestila javnost da Vlada pregovara sa više inostranih finansijskih institucija koje bi preuzele sedmogodišnju obavezu Vlade da otkupe akcije, a ne kako je sporazumom predviđeno, da Vlada postaje vlasnik samo otkupljenih akcija u visini isplaćene rate. Ugovor koji bi se potpisao sa inostranim bankama sa sobom nosi dodatne finansijske troškove, pa i rizik neizvjesnosti, ali ga do danas Vlada nije potpisala. Upoznat sam sa tim da su Mađari bili zainteresovani da otkupe te akcije od Vlade jer su osjetili da koruptivnim poslom mogu doći do tih akcija, što bi bilo pogubno za Crnu Goru – kazao je Miličković.\nOn je ocijenio da bi bio zločin ako bi Vlada odlučila da proda akcije ili nađe akcionara koji bi otkupio od italijana akcije po bilo kojoj cijeni.\n– Ukoliko bi italijanska kompanija A2A odustala do sporazuma, ona je spremna da plati 35 miliona penala što nije spas. Vlada zato pod hitno mora da se zaduži kod neke bankarske institucije na period ne duži od petnaest dana na 200 miliona eura i jednokratno isplati kopmaniju A2A jer će se na taj način ući u manju ili veću zonu višemilionske štete za građane i državu. Tada više ne postoji nikakva opsanost da neko može otkupiti akcije – kazao je Miličković.\nAko Vlada uđe u bilo kakvu avanturu sa stranim investirom, to, kako je istakao, ne bi bilo krivično djelo već veleizdaja državnih interesa.


Evropski proizvođači metala traže pomoć kako ne bi morali zatvarati postrojenja – Gluporije\nEvropski proizvođači metala traže pomoć kako ne bi morali zatvarati postrojenja\nFace TV i Bosmal osam godina u sudskom sporu, Hadžifejzović: ‘Mi im dajemo 1,5 miliona KM, oni neće…\nPublished on 18 Januara 2022\nGrupa vodećih evropskih proizvođača metala pozvala je političare da razmotre paket mjera uključujući državnu pomoć i iskorištavanje nacionalnih rezervi plina kako bi se ublažila regionalna kriza električne energije i spriječila dalja zatvaranja topionica.\nEurometaux, koji predstavlja proizvođače uključujući Glencore Plc, Rio Tinto Group i Norsk Hydro ASA, poslao je pismo Evropskoj komisiji u kojem upozorava da bi veći broj proizvođača mogao biti primoran da skrati proizvodnju ili zatvori postrojenja u potpunosti bez dodatne podrške kako bi zaštitili topionice od rasta troškova električne energije.\nProizvođači aluminijuma i cinka posebno su pogođeni rastućim cijenama gasa i električne energije, sa smanjenjem i zatvaranjem topionica u posljednjih nekoliko mjeseci što je izazvalo nestašice u regionu i dovelo do naglo viših cijena proizvoda. Oko 650.000 tona aluminijumskih kapaciteta je već smanjeno zbog krize, što je oko 30 posto ukupnog regiona, navodi grupa u pismu.\nIako su se cijene električne energije povukle sa prošlomjesečnih visokih nivoa, topionice su još uvijek izložene velikim gubicima na tržištu u zemljama poput Francuske. Zalihe gasa u Evropi su, u međuvremenu, daleko ispod nivoa uobičajenih za ovo doba godine, a nedostatak snabdijevanja iz Rusije stvara rizik od daljih skokova cijena tokom zime.\nU pismu je Eurometaux predložio korištenje nacionalnih rezervi plina za stabilizaciju tržišta, kao i mjere kako bi se osiguralo da cijene ugljika ne porastu previsoko ili prebrzo kao načine za smanjenje troškova.\nGrupa je također pozvala komisiju da brzo razvije okvir državne pomoći za pružanje dalje kratkoročne podrške, slično privremenim mjerama koje su uvedene tokom pandemije covid-19.\n“Bez snažnijeg djelovanja EU i država članica, postoji stvarni rizik od daljih suženja i zatvaranja našeg sektora, nauštrb ciljeva evropske strateške autonomije. Sada je potrebno učiniti mnogo više, kako bi se zaustavio uticaj trenutne krize, ali i da se izbjegne ponavljanje situacija u godinama koje su pred nama”, navodi se u pismu udruženja.


Bajern upalio motore, Ajntraht izbegao katastrofu\nIzvor: RTS, 23.Maj.2020, 20:27\nFudbaleri Bajerna ubedljivo su na svom terenu savladali ekipu Ajntrahta sa 5:2, u poslednjoj utakmici subotnjeg programa 27. kola Bundeslige.\nEkipa Bajerna novim ubedljivim trijumfom ponovo je vratila četiri boda prednosti u odnosu na Dortmund, na čelu tabele Bundeslige, a za razliku od prošlog vikenda ekipa Hansija Flika izgledala je značajno ubojitije.\nBajern se poigravao sa gostima iz Frankfurta, u čijem sastavu su bili Kostić i Gaćinović, u većem delu utakimice, iako konačan rezultat od 5:2 to možda ne govori dovoljano jasno.\nGolovima Gorecke i Milera, Bavarci su otišli na poluvreme sa solidnom zalihom, a kada je Levandovski...\nKurir: SRBI PROPUSTILI ŠANSE: Goleada u Minhenu: Bajern brojao do pet\nBajern i kad kašljuca može do "petarde", Ajntraht se samoubio u Minhenu (VIDEO)\nKostić i Gaćinović starteri....Možda nije u top formi s kojom je otišao na nenajavljenu dvomesečnu pauzu, ali i posle drugog povratničkog kola lider i aktuelni šampion je nepogrešiv: Bajern - Ajntraht 5:2! To znači da četa Hansija Flika dočekuje Der Klasiker (utorak, 18.00) sa četiri boda...\nFudbaleri Bajerna iz Minhena pobedili su večeras na svom terenu Ajntraht iz Frankfurta sa 5:2, u utakmici 27. kola Bundeslige i učvrstili se na prvom mestu na tabeli...Domaći su poveli u 17. minutu golom Leona Gorecke na asistenciju Tomasa Milera, koji je postigao drugi gol u 41. minutu. Treći gol...


Iako oboljeli nisu boravili u dvoranama i šatorima, BiH ima veliku smrtnost od COVID-19 - Istinomjer\nOdgovarajući na pitanje delegata Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Zlatka Miletića, da li će Vijeće ministara BiH podnijeti ostavku zbog neadekvatnog odgovora na pandemiju COVID-19, predsjedavajući Vijeća ministara BiH Zoran Tegeltija je rekao da ne postoje nikakvi razlozi da podnese ostavku.\nIzmeđu ostalog, Tegeltija je kao primjer dobre reakcije naveo i činjenicu da “niko od građana nije završio ni u sportskoj dvorani, pod šatorom i tome slično”.\nNeki poslanici ovu sjednicu koriste za javnu promociju. Ono što su zdravstveni radnici uradili u toku pandemije, ja sam ponosan na to. Za razliku od većine zemalja u svijetu, tokom pandemije niko od građana nije završio ni u sportskoj dvorani, pod šatorom i tome slično.\nZoran Tegeltija, 16. 6. 2021.\nČinjenica je da u Bosni i Hercegovini oboljeli od COVID-19 nisu smještani u posebno modifikovane objekte za tu namjenu, kao što je bio slučaj u nekim zemljama regije, poput Srbije i Hrvatske, ali i nekih evropskih zemalja, kao što je Italija. Međutim, iako oboljeli građani nisu smještani u privremene objekte, također stoji činjenica da je BiH jedna od zemalja sa najvećom smrtnosti od bolesti COVID-19 na milion stanovnika.\nPrema podacima Ministarstva civilnih poslova BiH od 17. juna, ukupan broj umrlih od COVID-19 u našoj zemlji iznosio je 9.608.\nIzvor: Ministarstvo civilnih poslova BiH, 17. 6. 2021.\nPodaci stranice Our World in Data govore da se Bosna i Hercegovina nalazi u samom vrhu kada je riječ o smrtnosti od COVID-19, sa blizu 3.000 umrlih na milion stanovnika.\nU pogledu broja vakcinisanih, Tegeltija je rekao da je Bosna i Hercegovina do sada nabavila 650.000 vakcina. Ova količina, ako se u obzir uzme da BiH, prema popisu stanovništva iz 2013. godine, ima 3.531.159 stanovnika, dovoljna je za vakcinisanje oko 18% građana jednom dozom vakcine. Prema podacima stranice Our World in Data, u BiH je bar jednom dozom vakcine protiv COVID-19 vakcinisano tek 7,7% stanovnika.\nPrema istim podacima, BiH je među zemljama regiona koje su vakcinisale daleko najmanji postotak stanovništva.\nS obzirom na sve navedeno, Istinomjer će odgovor Zorana Tegeltije na pitanje koje mu je uputio delegat Zlatko Miletić ocijeniti kao neutemeljen.


Sjenica:Uskoro počinje izgradnja termoelektrane - SDA Sandžaka\nNa Pešteru će uskoro početi da se gradi termoelektrana snage oko 350 megavata, u koju će država, zajedno sa strateškim partnerima iz inostranstva, uložiti više od pola milijarde evra, a posao bi moglo da dobije oko dvije hiljade radnika. Rezerve uglja na Pešteru se procenjuju na više od milijardu, a po nekim optimističkim procenama i svih pet milijardi tona.\nPredsjednik opštine Sjenica i potpredsjednik SDA Sandžaka Hazbo Mujović izjavio je da bi izgradnja termoelektrane za rezultat imala zapošljavanje oko dvije hiljade žitelja Pešteri, što bi preporodilo ovaj kraj.\n„Termoelektrana će se graditi najverovatnije u Štavlju. Sjenica bi, za tri godine, od ekstremno nerazvijene prešla u red srednje razvijenih opština, a u narednoj deceniji postala bi jedna od razvijenijih u Srbiji“, tvrdi Mujović.\nPešterska visoravan kao izrazito stočarski kraj, poznat po netaknutoj prirodi i mlječnim proizvodima, očuvaće netaknutu prirodu i ekološki ovo će i dalje ostati najčistiji kraj na Balkanu, uprkos gradnji termoelektrane, smatra on.\n„Sjenica godišnje, u oko 4000 domaćinstava i ustanova, bez ikakvih filtera, sagori oko 40 000 tona uglja, pa nemamo nekih ozbiljnijih zagađenja atmosfere. Očekujemo da će se termoelektrana graditi po najsavremenijim evropskim standardima, imati najsavremenije sisteme za prečišćavanje i da ničim neće ugroziti prirodu Peštera“, kaže Mujović.\nMinistarka energetike i zaštite životne sredine, Zorana Mihajlović, ovih dana je rekla da je ovo jedan od energetskih prioriteta Vlade Republike Srbije.


Putin menja taktiku u istočnoj Ukrajini!?\nPutin menja taktiku u istočnoj Ukrajini!?\nSamo je jedan senator bio protiv: Gornji dom ruskog parlament, Savet federacije, u sredu (25.6.) je gotovo jednoglasno, a na zahtev predsednika Vladimira Putina, povukao dozvolu za slanje ruskih jedinica u Ukrajinu. Ta odluka stiže prekasno, smatra Lilija Ševcova iz moskovskog Karnegi centra.\n„Putin je to trebalo da uradi mnogo, mnogo ranije, nakon aneksije Krima“, kaže ta analitičarka i to potkrepljuje argumentom da je već dve-tri nedelje nakon aneksije ukrajinskog poluostrva Rusiji bilo jasno da je pripajanje drugih područja Ukrajine na jugu i istoku, nemoguće.\nSadašnja odluka pokazuje, smatra Ševcova, da Moskva menja taktiku: „Do pre nekoliko meseci Kremlj je vodio drugačiju politiku: destabilizovao je istok i jug Ukrajine“, kaže Ševcova u razgovoru za Dojče vele. Sada Putin, smatra ona, želi da kroz pregovore Kijeva i separatista u istočnoj Ukrajini „progura rešenje sukoba koje njemu odgovora, ali koje bi bilo prihvatljivo i za Zapad“.\nViše faktora je moglo da utiče na odluku o povlačenju ovlašćenja Putinu za slanje jedinica u Ukrajinu, smatra Kornelijus Ohman iz Fondacije za nemačko-poljsku saradnju. „S jedne strane pretnja novim sankcijama i pre svega sloga zapadnih država, a pored toga – jasan i pragmatičan stav ukrajinskog predsednika Petra Porošenka koji je sa svojim mirovnim planom za istočnu Ukrajinu preuzeo inicijativu. To znači da Rusija sada mora da reaguje, do sada je ona upravljala razvojem događaja.“\nOhman, stručnjak za istočnu Evropu, u razgovoru za Dojče vele kaže da je Putin sada jasno pokazao da želi da bude partner Zapada. S obzirom na pogoršanje ekonomske situacije i i odliv kapitala, potpuna konfrontacija sa Zapadom bila bi besmislena, smatra Ohman. Osim toga, proruske snage u istočnoj Ukrajini shvatile su da bez podrške plaćenika iz Rusije cela stvar nema smisla: „To nije došlo odozdo, kao u slučaju Krima gde je veliki deo stanovništva podržavao pripajanje Rusiji“, kaže stručnjak iz varšavske fondacije.\nKorak u smeru deeskalacije\nOdluka Saveta ruske federacije mogla bi da bude korak u smeru deeskalacije, smatra Eberhard Šnajder iz Rusko-evropskog centra u Briselu. Prema njegovom mišljenju, Putin želi da razgovori između Kijeva i separatista urode konstruktivnim rešenjem. „Ako se to ne dogodi, onda će Porošenko, kako je i najavio, ostvariti ‘Plan B’. On će povećati vojni pritisak na separatiste, a oni zapravo nemaju šanse da u tom sukobu opstanu“, kaže Šnajder za DV.\nPorošenko je, podseća briselski stručnjak, predložio da regionalni predstavnici na područjima Donjecka i Luganska uglavnom sami odrede svoju sudbinu, da sami predlože guvernere i u mnogim oblastima dobiju autonomiju. Očigledno je, zaključuje Šnajder, Moskva time zadovoljna, jer se u ovom trenutku više i ne može postići: „Možda će srednjoročno Moskva pokušati da utiče preko ljudi koji će biti postavljeni od strane predstavnika ta dva područja.“\nLilija Ševcova upozorava da Kremlj tom odlukom Gornjeg doma parlamenta ni u kom slučaju nije potpuno odustao od opcije destabilizacije istoka i juga Ukrajine. Ona veruje da se Ukrajinci na žalost moraju pomiriti s tim da će još dugo biti u senci Rusije. „Rusija će nastojati da zadrži svoj uticaj u toj zemlji“, kaže ekspertkinja Karnegi centra.\nKornelijus Ohman ne veruje da će Moskva uspeti da promeni ukrajinsku orijentaciju ka Zapadu: „Ako se ukrajinski narod za to odlučio, onda ni ruski predsednik neće uspeti da vojnim sredstvima spreči ukrajinsko približavanje EU.“ Kada je reč o pristupanju NATO stvar je drukčija, smatra stručnjak Fondacije za nemačko-poljsku saradnju: „Ne verujem da je ukrajinsko stanovništvo za to zainteresovano.“\nEberhard Šnajder ukazuje da će već u petak (27.6.) Kijev potpisati ekonomski deo Sporazuma o pridruživanju Evropskoj uniji, ali ni on ne smatra da je približavanje Ukrajine NATO realna opcija. Predstavnik Rusko-evropskog centra iz Briselu podseća da je ranije prepreka za to bila ruska flota na Krimu, a sada, nakon aneksije, to je problem sa nerešenom granicom.\nDavid Gajic says:\nLjudi, jel vi znate sat je to "KArnegi centar"?! To je ta smrdljiva americka organizacija (za pare cia i pentagona) koju kod nas predvodi ona zmija Jelena Milic. Ne znam onda s kojim smislom ovd lansirate tacku gledista njihovog moskovskog aktiviste, to su sve izdajnici i pronatovska peta kolona. Oni kao znaju sta Putin menja, aha. Novorusija se sve vise stabilizuje i ojacava (naravno uz pomoc Rusije ispod zita, samo sto smradovi to nista ne mogu da dokazu), i malo po malo krenuce se i na Kijev i oni smrdljivci tamo ce biti svrgnuti, videcete. A amerikanci ce samo moci da duvaju i trube u talambase o losim rusima i diktatoru Putina - samo na to su i sposobni, kada prave pozare po svetu tudjim rukama.\n@David Gajic Potpisujem, a i ta prica o gubitcima i ekonomskom pritisku zapadnih zemalja i amera koji da je plodom je totalna propaganda. Istina je da su svi u evropi u panici jer dolazi zima. Winter is coming...\nMa da oni stvarno imaju u planu da neke ozbiljnije kao sankcije uvode, vec bi davno uveli. A to svo kenjanje sa strane Baroza, Rasmusena i ostale gologuzije je cisto kako kazu rusi pokusaj da se uplasi jež pomocu gole guzice. Evropska Unija kao sve prica u takt sa CIA i Pentagonom, ali do ozbiljnijih poteza nikad delo ne dodje. A ni one americke galamdzije nikad nece dobiti odvezane ruke od sopstvenih biznis-krugoca, koji itekako imaju i svoje interese u razmeni sa Rusijom (ne govoreci o zemljama BRIKS, koje kao prividno cute i prave se neutralne, ali ako sta ce uvek podrzati Putina i Ko, i pre svega s aspekta privredno-ekonomskog). Sve je tu isuvise povezano, da bi se tek tako mogla privredno-ekonomski izolovati najveca zemlja na svetu.


Izetbegović: Zadržati poziciju najjače stranke - Klix.ba\nIzetbegović: Zadržati poziciju najjače stranke\n23.5.2008. u 14:57\nPotpredsjednik Stranke demokratske akcije Bakir Izetbegović i generalni sekretar ove stranke Amir Zukić predali su danas predsjedniku Centralne izborne komisije BiH Suadu Arnautoviću prijavu za ovjeru za učešće na oktobarskim lokalnim izborima sa potrebnom dokumentacijom.\nNakon razgovora s članovima CIK-a, Izetbegović je izjavio da je cilj SDA da zadrži poziciju najjače stranke u BiH, koju drži od osnivanja prije 18 godina.\nBudući da se radi o lokalnim izborima, a svaka općina ima svoje probleme, Izetbegović kaže da ih treba rješavati na lokalnom nivou.\nKada je u pitanju predizborna retorika, Izetbegović je rekao da to SNSD "majstorski radi", jer svojom retorikom privlači potencijalne birače SDS-a i radikala, ali je na sreću postupanje ove stranke puno bolje od retorike.\n- Jedini je odgovor graditi BiH, voditi je u Evropu. Možda to nije atraktivno za neke glasače, jer takav pristup ne budi emocije, ali to je pravi odgovor, poručio je potpredsjednik SDA Bakir Izetbegović, naglašavajući da bi "nas svađa samo zapetljala".


Saopštenje Foruma sudija Srbije povodom događaja koji su obeležili ustavnu debatu tokom februara 2018. godine\nForum sudija Srbije smatra da Ustav Republike Srbije koji postavlja i održava temelje demokratije naše države i omogućava uravnoteženu distribuciju vlasti i moći, treba da bude u istim maniru i izmenjen, u duhu tolerancije, razmene mišljenja svih zainteresovanih učesnika i javnosti i usvajanjem kroz slobodnu debatu najboljih pravnih principa demokratije, u korist svih građanki i građana Republike Srbije.\nImajući u vidu dešavanja koja su predhodila ovom saopštenju, Forum sudija Srbija izražava zabrinutost, s obzirom na način na koji teče debata povodom Ustavnih amandmana na Ustav Republike Srbije.\nČinjenica da je Republika Srbija u predhodnom periodu uradila mnogo na svom putu da postane punopravna članica Evropske Unije, govori u prilog tome da ne bi bilo celishodno ignorisati demokratske tekovine pravnih sistema država članica Evropske unije, čiji član želimo da postanemo.\nForum sudija Srbije još jednom ističe da se održiva ustavna reforma mora odvijati uzimajući u obzir mišljenja svih zainteresovanih strana. Prema tome, nacionalna rasprava o pitanjima treba da dobije apsolutni značaj i da bude u kontekstu omogućavanja svih zainteresovanih strana da aktivno učestvuju u debati i na taj način doprinose promenama koje će imati veliki uticaj na celokupno građanstvo u narednom periodu. Ne treba zaboraviti da je Ustav Republike Srbije, njen najviši pravni akt. Izmena Ustava treba da se sprovede na način koji rešava probleme sa kojima se suočavaju građani Republike Srbije, na posredan ili neposredan način i olakšava ostvarivanje njihovih kolektivnih nacionalnih aspiracija.