Sindikat fudbalera » Humanitarna utakmica – Asovi za decu\n03 May 23:57\nHumanitarna utakmica – Asovi za decu\nOrganizatori manifestacije “Asovi za decu” saopštili su da će se okupiti u utorak, 8. maja od 18 časova na stadionu Karadjordje u Novom Sadu, u epizodi “Odigraj srcem”.\nTome je, kako je navedeno, prethodio veliki uspeh humanitarnog meča Asovi za decu na stadionu Partizana, kad je prikupljeno preko 120.000 evra za izgradnju odeljenja za decu obolelu od raka u Kliničkom centru u Nišu, kao i prošlogodišnje užičko izdanje ove manifestacije, sa prikupljenih 6.000 evra za ultrazvučni aparat u regionalnom Centru za veštačku i vantelesnu oplodnju pri Opštoj bolnici u Užicu.\nNa ovom jedinstvenom dogadjaju tim Svetskog sindikata profesionalnih fudbalera FIFPro sastaće se u humanitarnom meču sa fudbalskim asovima koji su igrali u FK Vojvodina poslednje tri decenije.\nUlaz na manifestaciju iznosiće 200 dinara, a karte će biti u prodaji na dan utakmice na biletarnicama stadiona Karadjordje.\nSav prihod od prodaje ulaznica namenjen je Fondu za pomoć pri lečenju dece Humanitarne organizacije Jovana Simića “Zajedno za život”, koja pruža finansijsku podršku deci u procesu lečenja, kao i njihovim porodicama.\nHumanitarna utakmica biće realizovana u organizaciji Svetskog sindikata profesionalnih fudbalera FIFPro, FK Vojvodine, humanitarne organizacije “Zajedno za život”, EXIT Fondacije i marketinške agencije Kuća čuvarkuća, uz podršku Radio-televizije Vojvodine, koja će utakmicu prenositi uživo na Prvom programu RTV.


SEEbiz.eu / RS / Milorad Dodik: IZ iznosi političke stavove koji nemaju veze sa islamom\nMilorad Dodik Islamska zajednica BiH Republika Srpska\nMilorad Dodik: IZ iznosi političke stavove koji nemaju veze sa islamom\nDatum objave: 19.12.2011. - 21:09:27\nBANJA LUKA - Predsjednik Republike Srpske /RS/ Milorad Dodik ocijenio je da saopštenje Islamske zajednice (IZ) u BiH u kojem ga optužuju da vrijeđa islam, predstavlja isključivo političke stavove koji nemaju veze sa islamom.\nDodik je rekao da kao političar mora da reaguje na političke stavove koje daje i Islamska zajednica koja bitno određuje politički život u BiH.\n"To što oni mene stavljaju na listu odstrela pozivajući radikalni dio muslimanske populacije, motivisano je činjenicom da ne prolazi priča o genocidu u Srebrenici i 'srebrenizaciji' Srba", rekao je Dodik za Radio-televiziju RS.\nOn je podsjetio da se u februaru organizuju izbori za novog poglavara Islamske zajednice u BiH, i da je u Sarajevu politički najproduktivnije izazvati sukob sa predsjednikom RS.\nRijaset Islamske zajednice saopštio je da će predložiti ambasadama muslimanskih zemalja da uskrate gostoprimstvo predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku i proglase ga personom non grata.\nRijaset je naveo da predsjednik Dodik "u kontinuitetu na račun muslimana upućuje šovinističke, rasističke i izjave koje podstiču mržnju i iskrivljuju činjenice".\nMilorad Dodik je takođe rekao da bi nametanje budžeta za 2011. godinu od strane visokog predstavnika izazvalo dramatične promjene u BiH.\n"Ako se to desi, to će izazvati dramatične promjene u BiH. Koliko znam visoki predstavnik nema konsenzus u Savjetu za implementaciju mira, ali sve je moguće", rekao je Dodik.\nU tom slučaju, rekao je predsjednik Dodik, Srpska će se odlučno braniti od ugrožavanja njenog fiskalnog sistema.\nOn je podsjetio da je promjenjen način finansiranja koji je uspostavljen u Dejtonu, a u kojem su primarni subjekti bili entiteti koji su prikupljali novac i izdvajali za potrebe finansiranja institucija BiH, što je proizvelo istorijsku štetu za RS.\nDodik je najavio da će, ukoliko od 1. januara budu blokirani računi trezora BiH, Srpska ukinuti odluku o indirektnim porezima i formirati službu koja bi prikupljala sredstva na njenoj teritoriji.\nPredsjednik Republike rekao je za Radio-televiziju RS da se u parlamentu BiH može usvojiti budžet u obimu u kojem je izvršen u ovoj ili prošloj godini, ali da on ne može da bude povećan.


ZAKON O BIOMEDICINSKI POTPOMOGNUTOJ OPLODNJI: Nova rešenja utvrđuju pravila rada i državnih i privatnih klinika, takozvanih centara za biomedicinski potpomognutu oplodnju, banaka darovanih reproduktivnih ćelija i embriona, uprave za biomedicine i inspekcijske službe\nNarodna skupština Republike Srbije usvojila je 25. aprila 2017. godine Zakon o biomedicinski potpomognutoj oplodnji koji predviđa osnivanje banke reproduktivnih ćelija i tkiva, i čuvanje embriona.\nOdredbe tog zakonskog rešenja odnose se na bračne i vanbračne partnere, žene bez partnera ili pojedince koji čuvaju svoje polne ćelije za buduću potpomognutu oplodnju.\nNova rešenja utvrđuju pravila rada i državnih i privatnih klinika, takozvanih centara za biomedicinski potpomognutu oplodnju, banaka darovanih reproduktivnih ćelija i embriona, uprave za biomedicine i inspekcijske službe.\nPravo na čuvanje reproduktivnih ćelija, odnosno tkiva imaće i maloletnici za koje postoji opasnost da će trajno ostati neplodni zbog medicinskih razloga.\nKada je reč o zamrzavanju embriona, taj postupak trebalo bi neposredno da smanji stopu blizanačkih trudnoća, koja sa sobom nosi povećan rizik po majku i plod, s obzirom na to da će parovi imati mogućnost da čuvaju embrione iz prethodnih pokušaja vantelesne oplodnje.\nTo znači da se parovi mogu odlučiti za vraćanje manjeg broja embriona prilikom prvog postupka vantelesne oplodnje, a da preostale zamrznu i iskoriste u narednom postupku.\nIzvor: Vebsajt RTV, 24.04.2017.


Kristina Rakočević izborila i finale u kugli - Vijesti.me\nNajperspekitivnija crnogorska atletičarka, Mojkovčanka Kristina Rakočević se nakon srebra u bacanju diska, plasirala i u finale discipline kugla na Svjetskom prvenstvu za mlađe juniore u kolumbijskom Kaliju Edit\nKristina Rakočević (Foto: ASCG)\nS.Ž. 16. jul 2015, 16:21 ažurirano 4. april 2019, 17:11\nNajperspekitivnija crnogorska atletičarka, Mojkovčanka Kristina Rakočević se nakon srebra u bacanju diska, plasirala i u finale discipline kugla na Svjetskom prvenstvu za mlađe juniore u kolumbijskom Kaliju.\nRakočević je iz prvog hica "upucala" kvalifikacionu normu za finale, pošto je kuglu od tri kilograma bacila na 16.52 metra. Rakočević dalje nije želejela da gubi snagu, već je u dogovoru sa reprezentativnim i klupskim trenerom u AK Tara, Markom Ristićem, propustila naredne dvije serije.\nRakočević je imala peti rezultat u kvalifikacionoj grupi B, u kojoj je najduže bacila Amerikanka Nikoleta Dunbar (17.36 metara). Najbolji rezultat u kvalifuikacijama imala je pobjednica grupe A, Njemica Julija Riter (17.61 metar) .\nNajbolji rezultat Rakočevićeve u ovoj disciplini je 18.56 metara i u finalu (2.30 sati večeras iza ponoći) trebaće joj da ponovi tako dobar hitac da bi osvojila medalju, jer je Riter ove sezone bacala pet centimetara manje. U finalu će nastupiti 12 finalistkinja, a norma za ulazak u završnicu je bila 16.50 metara..\nRakočević je u Kaliju ranije danas osvojila prvu, istorijsku medalju za crnogorsku atletiku na šampionatima svijeta za mlađe juniore, pošto je bila srebrna u disku.


Napadač zaludeo premijerligaše, Liverpul najkonkretniji, dogovor već u januaru? - Sportske.net\nNapadač zaludeo premijerligaše, Liverpul najkonkretniji, dogovor već u januaru?\nJirgen Klop bi već za par meseci mogao da dobije sjajno pojačanje u ofanzivi.\nGruja sa brojem 10, u remiju Liverpula i Junajteda!Odradili simulaciju - Šta se desi kada Klop i Murinjo zamene mesta?Pravi Ronaldo: "Voleo bih da vidim ovog igrača Liverpula u Realu"Interesantan naslov "Tajmsa" nakon utakmice Liverpula i MančesteraMurinjo okrivio Liverpul za dosadnu utakmicu!\nBivši trener Borusije iz Dortmunda veruje da mu je potrebno jedno kvalitetno pojačanje po levom krilu i spreman je da reaguje po tom pitanju već u januaru.\nVeć je pronađeno rešenje, ono se krije u francuskoj Ligi 1 i moglo bi da bude prilično jeftino.\nNaime, "Redsi" su zainteresovani za fudbalera Rena Pol-Žorža Ntepa. Momak koji je rođen u Kamerunu ali nastupa za selekciju Francuske za čiji seniorski sastav je odigrao dve utakmice, ima 24 godine i pokriva upravo poziciju koju Klop planira da ojača.\nKarijeru je počeo u Okseru, od 2014. je član Rena za koji je u Ligi 1 odigrao 65 utakmica i postigao 16 golova.\nOd ranije je poznato da je Arsenal zainteresovan za njega, a u trku se od dolaska Kloda Puela uključio i Sautempton.\nOno što olakšava posao svima je da Ntep ima ugovor sa Renom do kraja ove sezone, te bi već u januaru, za relativno nisku cenu mogao da promeni sredinu. Dakle, ako Ren nešto želi da zaradi pustiće ga sad, u suprotnom će igrač najverovatnije odlučiti da sačeka istek ugovora i promeni sredinu, kako klubovi iz Premijer lige mogu da mu ponude daleko bolje uslove.


Rinfuz beli krompir extra cena akcija Srbija\nRinfuz beli krompir extra cene\nTrenutno nemamo slike za Rinfuz beli krompir extra\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Rinfuz beli krompir extra po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Rinfuz beli krompir extra na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Sveže povrće cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Rinfuz Sveže povrće, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Rinfuz beli krompir extra sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Rinfuz beli krompir extra. Pre kupovine, podatke za Rinfuz beli krompir extra proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Porsche Taycan Sport Turismo na nemačkim ulicama - Auto Republika\nTaycan ima zadatak da inicira električnu revoluciju u Porscheu ovog septembra. Dok proizvođač iz Cufenhauzena, koji je ozbiljno uložio u novi model s električnim pogonom, vrši finalna podešavanja, inženjeri na terenu „poliraju“ poslednje preostale detalje.\nZapravo, Taycan i Taycan Sport Turismo su primećeni kako se testiraju u javnom saobraćaju, i to u gotovo finalnoj serijskoj formi.\nOno što je lepa vest je da će se „Shooting Brake“ pridružiti standardnom modelu.\nNaravno, za očekivati je da Porsche u budućnosti u ponudu stavi i električne krosovere (prvi bi trebalo da bude veličine Macana), ali nam je srcu draža Cross Turismo alternativa.\nJedina tehnička postavka o kojoj se do sada diskutovalo uključuje po jedan motor na svakoj osovini, s izlaznom snagom od preko 600 „električnih konja“. Međutim, trebalo bi da vidimo dve ili tri varijante, koje će raspolagati s 400 do 700 ks, a možda dobijemo i model sa zadnjim pogonom.\nPaket baterija bi takođe trebalo da dođe u različitim formama, tako da treba očekivati kapacitet između 80 i 100 kWh. Bez obzira na izbor, Taycan će krasiti sistem od 800 V.\nŠta to znači? Prilikom upotrebe posebnog brzog punjača, korisnici će moći za samo 15 minuta da napune bateriju za 400 kilometara vožnje.\ntagovi: elekrični automobili EV porsche sport turismo Taycan\nprethodni Test "severnog jelena" Škode Kodiaq RS - u čemu je smisao "sportskih" SUV-a? (VIDEO)\nsledeći Nova istraga u Volkswagenu zbog navodno nelegalnih isplata bonusa


Commercium :: Vesti - Izmene u načinu i postupku ostvarivanja oslobođenja kod PDV\n28. januar 2020. Akcize Usklađeni dinarski iznosi akciza\nIzmene u načinu i postupku ostvarivanja oslobođenja kod PDV\nU "Službenom glasniku Republike Srbije" broj 072 od 07.10.2019 godine, objavljen je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost (u daljem tekstu: Izmena i dopuna zakona). Izmena i dopuna zakona je stupila na snagu 15. oktobra 2019. godine, a primenjuje se od 1. januara 2020 godine, osim odredaba:\nčlana 7. koja se odnose na poreska oslobođenja sa pravom na odbitak prethodnog poreza;\nporeska oslobođenja pri uvozu dobara i\nodredaba koja sadrže ovlašćenja za donošenje podzakonskih akata, koje će se primenjivati od dana stupanja na snagu Izmene i dopune zakona.\nIZMENE I DOPUNE KOJE SE PRIMENJUJU OD 15. OKTOBRA 2019. GODINE\nIzmenom i dopunom zakona izvršene su izmene koje se odnose na:\nporeska oslobođenja sa pravom na odbitak prethodnog poreza;\nporeska oslobođenja pri uvozu dobara;\nIzmenom i dopunom zakona vrši se povećanje poreske stimulacije kod već postojećeg poreskog oslobođenja, a uvodi se i novo poresko oslobođenje za promet dobara i usluga sa pravom na odbitak prethodnog poretza.\nPovećanje poreske stimulacije vrši se kod poreskog oslobođenja iz člana 24. stav 1. tačka 1) Zakona o PDV koje se odnosi na promet dobara koja putnik otprema u inostranstvo u ličnom prtljagu, za nekomercijalne svrhe.\nPrema dosadašnjem članu 24. stav 1. tačka 4) Zakona o PDV, poresko oslobođenje po ovom osnovu putnik je moga o da ostvari, pored ostalih uslova, ako ukupna vrednost isporučenih dobara veća od 100 EUR, u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije, uključujući PDV.\nIzmenom i dopunom zakona se taj census ukupne vrednosti isporučenih dobara smanjuje na najmanje 6.000,00 dinara, odnosno računajući po trenutno važećem srednjem kursu NBS, na oko 50 EUR.\nNovina je i što se sada vrednost isporučenih dobara iskazuje u dinarima, a ne kao sada u evrima.\nU cilju stimulacije korišćenja ove poreske stimulacije inostranim državljanima, Izmenom i dopunom zakona se produžuje rok u kome strani državljani mogu ostvariti ovu poresku stimulaciju sa šest na dvanaest meseci.\nPored toga, Izmenom i dopunom zakona propisuje se obaveza obvezniku PDV koji je izvršio promet dobara putniku da na njegov zahtev izda dokumentaciju na osnovu koje putnik može ostvariti povraćaj PDV u skladu sa ovim zakonom, što do sada nije slučaj.\nNovododatom tačkom 16g) stava 1 člana 24. Zakona o PDV, poresko uslobođenje za PDV sa pravom na odbitak prethodnog poreza proširuje se i na promet dobara i usluga koji se vrši u okviru realizacije infrastrukturnih projekata izgradnje autoputeva za koje je posebnim zakonom utvrđen javni interes.\nIzmene kod poreskih oslobođenja pri uvozu dobara\nČlanom 8. Izmene i dopune zakona vrši se usklađivanje odredbe člana 26. Zakona o PDV, koji uređuje poreska oslobođenja pri uvozu dobara sa novim Carinskim zakonom koji je stupio na snagu 17. juna 2019. godine\nUsklađivanje je izvršeno je:\nu tački 1g) dodata je reč:„popravke“, takoda se poresko oslobođenje odnosi na uvoz dobara po osnovu zamene u garantnom roku popravke;\nu tački 2) koja uređuje poresko oslobođenje po osnovu uvoza dobara koja se stavljaju u carinski postupak aktivnog oplemenjivanja, brisane su reči: “sa sistemom odlaganja” tako da je izvršeno usklađivanje ovog poreskog oslobođenja sa novim Carinskim zakonom koji više ne poznaje podelu carinskog postupa aktivnog oplemenjivanja sa sistemom odlaganja i sistemom povraćaja, već samo jedinstveni postupak aktivnog oplemenjivanja.\nbrisana je tačka 4) koja se odnosi na uvoz dobara za koja je, u okviru carinskog postupka, odobren postupak prerade pod carinskom kontrolom, a umesto toga poresko oslobođenje na uvoz dobara za posebne namene, na osnovu odluke Vlade Republike Srbije;\nu tački 7) za potrebe ostvarivanja poreskog oslobođenja za uvoz dobara izvršeno je pozivanje na odredbe novog Carinskog zakona, umesto odredaba ranije važećeg Carinskig zakona.\nu tački 1) člana 26. koja uređuje poresko oslobođenje za uvoz dobara koja su, u skladu sa članom 24. Zakona o PDV oslobođena od plaćanja PDV sa pravom na odbitak prethodnog poreza. Dodata je nova tačka 16g) koja se odnosi na novouvedeno oslobođenje sa pravom na odbitak prethodnog poreza, a za promet dobara i usluga koji se vrši u okviru realizacije infrastrukturnih projekata izgradnje autoputeva za koje je posebnim zakonom utvrđen javni interes, tako da se i na uvoz dobara koji se vrši u okviru realizacije infrastrukturnih projekata izgradnje autoputeva za koje je posebnim zakonom utvrđen javni interes PDV ne plaća.\nIzmene i dopune Pravilnika o načinu i postupku ostvarivanja poreskih oslobođenja kod PDV sa pravom na odbitak prethodnog poreza, objavljene su u "Službenom glasniku Republike Srbije" broj 080 od 08.11.2019 godine.\nObaveštavamo obveznike PDV da je 1. januara 2019. godine otpočela primena Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednostovde, kojim je, između ostalog, izvršena izmena i dopuna za poresko oslobođenje sa pravom na odbitak prethodnog poreza iz člana 24. stav 1. tačka 4), ovog zakona, koje se odnosi na promet dobara koje putnik otprema u inostranstvo u svom prtljagu. popoularno nazvano "tax free".\nPrema novom izmenjenom članu 24. stav 1. tačka 4) Zakona o PDV, PDV se ne plaća na promet dobara koja putnik otprema u inostranstvo u ličnom prtljagu, za nekomercijalne svrhe, ako:\nputnik u Republici nema prebivalište ni boravište,\nse dobra otpremaju pre isteka tri kalendarska meseca po isteku kalendarskog meseca u kojem je izvršen promet dobara,\nje ukupna vrednost isporučenih dobara veća od 100 EUR, u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije, uključujući PDV,\nobveznik PDV poseduje dokaze da je putnik otpremio dobra u inostranstvo.\nPoresko oslobođenje po ovom osnovu ne može se ostvariti za:\nakcizne proizvode (to bi bili: cigarete i ostali duvanski proizvodi; kafa; alkoholna pića);\ndobra za opremanje i snabdevanje bilo kog prevoznog sredstva za privatne potrebe ( gorivo, rezerni delovi dr.)\nPoresko oslobođenje po ovom osnovu obveznik PDV ostvaruje u poreskom periodu u kojem poseduje dokaze da je putnik otpremio dobra u inostranstvo.\nObveznik je dužan da obračunati PDV pri kupovini dobara vrati putniku, odnosno drugom podnosiocu zahteva ako u roku od šest meseci od dana izdavanja računa za taj promet dostavi obvezniku PDV dokaze da je putnik otpremio dobra u inostranstvo.\nS tim u vezi, tom izmenom zakona dato je ovlašćenje ministru finansija da bliže uredi način i postupak ostvarivanja tog poreskog oslobođenja.\nMinistar finansija, na osnovu tog ovlašćenja, bliže je uredio način i postupak ostvarivanja ovog poreskog oslobođenja kao i način i postupak povraćaja plaćenog PDV stranom državljaninu, kroz izmene i dopune Pravilnika o načinu i postupku ostvarivanja poreskih oslobođenja kod PDV sa pravom na odbitak prethodnog poreza, koje su objavljenu u “Sl. glasniku RS”, broj 104/18, a stupile su snagu takođe 1. januara 2019. godine.\nNačin i postupak ostvarivanja ovog poreskog oslobođenja, šta se smatra ličnim prtljagom i dokazima da je putnik otpremio dobra u inostranstvo, kao i način i postupak vraćanja PDV stranom državljaninu, uređen je novim, izmenjenim članom 5, i novododatim čl. 5a, 5b, 5v, 5g i 5d tog pravilnika.\nTakođe obaveštavamo obveznike PDV da je ministar finansija doneo Pravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV, koji je objavljen u “Sl. glasniku RS, broj 104/18, a stupio je na snagu 1. januara 2019. godine.\nPored određenih peciziranja, navedenom izmenom pravilnika propisano je da se zahtevi za refakciju PDV na obrascima:\nREF 1 - Zahtev stranog obveznika za refakciju;\nREF 2 - Zahtev humanitarne organizacije za refakciju;\nREF 3A - Zahtev tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice za refakciju;\nREF 5 - Zahtev diplomatskog i konzularnog predstavništva, odnosno međunarodne organizacije za refakciju,\npodnose isključivo u elektronskom obliku preko portala Poreske uprave, a rešenje o refakciji PDV, u elektronskom obliku.\nNapominjemo da je Poreska uprava na svom sajtu objavila Korisničko upustvo za portalsku aplikaciju – Projekat Refakcija i oslobođenje od PDV, kojim je detaljno izloženo podnošenje zahteva za refakciju elektronskim putem.


Doživotna suspenzija za čak 41 korejskog fudbalera - Fudbalski Tipovi\nFudbalski Tipovi > Fudbal Vesti > Doživotna suspenzij…\nSvetska fudbalska federacija (FIFA) doživotno je suspendovala 41 južnokorejskog fudbalera zbognameštanja utakmica, prenosi Beta. Skandal oko nameštanja počeo je 2011. godine, kada je više od 50igrača i trenera u prvoj južokorejskoj ligi optuženo da je dobijalo novac kako bi učestvovali u nameštanju mečeva.\nKorejska prva liga\nPre nego što je FIFA to uradila, Fudbalski savez Južne Koreje i čelnici prve lige doživotno su suspendovali 41 fudbalera.\nU saopštenju FIFA-e navodi se da će 21 fudbaleru biti ponuđeno da priznaju umešanost u skandal, nakon čega bi mogli da se vrate u fudbal.\nTi fudbaleri bi prošli kroz probni period između dve i pet godina, uključujući dobrotvorni i društveno korisni rad u trajanju od 200 do 500 sati.\nDomaćem Savezu je prepušteno da posle probnog perioda odluči da li će se neki igrač vratiti u fudbal.


10 najboljih hotela u blizini: Sanada Shrine - TripAdvisor\nNajbolji hoteli u blizini: Sanada Shrine, Ueda\nČitajte komentare o: Sanada Shrine\nNoćenja s doručkom i pansionijoš 631\nOstale vrste smeštajajoš 197Hostel, kućica, stan...\n548 od 6.208 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nUdaljenost od: Sanada ShrinePrvo pogledajte objekte najbliže centru koji imaju potvrđene raspoložive kapacitete za izabrane datume kod naših partnera\nFiltrirajHoteli/riokani50 km od lokacije Sanada Shrine\nUdaljenost od: Sanada Shrine\n0,6 km od: Sanada Shrine\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n0,7 km od: Sanada Shrine\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n0,8 km od: Sanada Shrine\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n0,9 km od: Sanada Shrine\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n1,0 km od: Sanada Shrine\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n1,7 km od: Sanada Shrine\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n1,9 km od: Sanada Shrine\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n2,4 km od: Sanada Shrine\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n9,6 km od: Sanada Shrine\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n9,7 km od: Sanada Shrine\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n9,8 km od: Sanada Shrine\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n9,9 km od: Sanada Shrine\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\nBr. 22 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n10,0 km od: Sanada Shrine\nBr. 23 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n11,8 km od: Sanada Shrine\nBr. 24 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n12,0 km od: Sanada Shrine\nBr. 25 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n12,1 km od: Sanada Shrine\nBr. 26 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 548 hotela ili riokana u Ueda\n12,3 km od: Sanada Shrine


Laguna - Bukmarker - Prikaz „Romana o pijanstvima“– Ispovest anonimnog... pripovedača - Knjige o kojima se priča\nKad već alkoholičari treba da ostanu anonimni, zašto da ne ostane anoniman i zavisnik koji je svoju ispovest pretočio u „Roman o pijanstvima“!\nBez okolišanja i bez stida, već je na naslovnoj strani direktno rečeno o čemu ćemo čitati – a i logično je da bude tako, jer svaki zavisnik, ako je već rešio da se iskreno ispovedi, počinje svoje izlaganje otvorenim priznanjem da je zavisnik, pa tek onda opširno govori o suštini svog problema.\nNa taj način, i sâm je roman iskren prema čitaocima, jer je svoju radnju razotkrio već na koricama, što nije čest slučaj – naprotiv, neretko se desi da naslov bude samo mamac za tematiku koja će se bitno razlikovati od onoga što očekujemo na osnovu naziva knjige.\nAko bi trebalo precizno odrediti tematiku novog romana Igora Marojevića, moglo bi se reći da ovo jeste roman o pijanstvima, ali i o svemu drugome, o seksu, ljubavi, tučama, poslu, putovanjima, uopšte o životu jednog novog tipa alkoholičara, koji je i hedonista, i umetnik, i uspešan intelektualac – no, ono što roman održava kao celinu i što je jedina konstanta, to su jesu pijanstva i alkohol koji je prisutan maltene na svakoj stranici, uz opasnost da i sama knjiga podlegne poroku i utone u pića koja se od početka do kraja ređaju i smenjuju.\nIako ne mora biti ništa neobično u konzumiranju alkohola, tim pre što zavisnost od pića odavno nije tabu tema u književnosti, ipak je Marojevićev roman specifičan već zbog samog ugla gledanja na ceo problem, ali i zbog načina na koji zavisnik govori o sebi, svojim iskušenjima, svojim greškama, svojim ljubavima i uopšte o svom pogledu na život.\nČitalac ne može a da se ne zapita da li je cela priča jedan vapaj za pomoć ili pripovedač uopšte i ne želi pomoć, nego nam sve govori reda radi, poput stjuardese koja se obraća putnicima znajući da će avion ionako pasti.\nTakođe ostaje veliko pitanje šta bi se desilo kad bi glavni junak potpuno prevazišao zavisnost i da li bi mu to zaista pomoglo – jer alkohol je odavno postao sastavni deo njegovog života, pa i njegovog bića.\nI kao što glavni junak romana verovatno ne bi bio ista ličnost kad bi se izlečio od alkoholizma, tako bi i egzistencija samog romana bila ugrožena kad bi iz njega bilo izbrisano svako pijanstvo, jer ono što bi ostalo ne bi samo po sebi bilo inspirativno za umetniču obradu i sačinjavanje književnog dela.\nIako je alkohol od samog početka prisutan u romanu, to je najpre latentno, tu i tamo se spomene konzumiranje nekog pića, što ne deluje neobično a kamoli alarmantno, no kad budemo shvatili da maltene svako pijanstvo tera glavnog junaka na pogrešne korake koji mu donose nesagledive posledice, vidimo da nam priču pripoveda čovek kome je neophodno lečenje i odvikavanje od jednog teškog poroka – mada nećemo do samog kraja biti sigurni da li bi mu i izlečenje donelo sreću kojom teži.\nNajzad, ostajemo u nedoumici da li je cela priča jedna oštra kritika ili, možda, promovisanje alkoholizma kao načina života u jednom vremenu i svetu koji su ionako dovoljno poročni i gde se bez poroka teško može opstati i uspeti.\nI upravo zato što varira između pripovedačevog pokajanja i nadmenog samohvalisanja, upravo zato što varira između potrebe njegovog izlečenja i želje da pomoću alkohola preživi sve prepreke koje mu savremeni život postavlja – u takvim je kontrastima i nedoumicama najveća vrednost „Romana o pijanstvima“ Igora Marojevića.


Produžen rok za reorganizaciju Valjevske pivare – Nadlanu.com\nProdužen rok za reorganizaciju Valjevske pivare\nVALJEVO, 10. decembra 2010. (Beta) – Stečajni sudija Privrednog suda u Valjevu Desanka Petrović dala je u petak dodatni rok od 30 dana da se izmeni plan reorganizacije Valjevske pivare, saopšteno je iz tog suda.\nPrivredni sud je stečaj u Valjevsku pivaru uveo 9. jula na predlog Agrobanke, zbog “trajne nesposobnosti preduzeća za plaćanje”.\nDug te firme Poreskoj upravi od preko dve milijarde dinara datira iz 1990-ih, posle njene privatizacije, zbog neplaćenih poreza i doprinosa i kamata na te obaveze.\nOd Privrednog suda zatražen je dodatni rok za doradu plana reorganizacije koji bi Valjevsku pivaru spasao bankrota, a državu Srbiju pretvorio u većinskog vlasnika te firme sa 230 zaposlenih, što je sud prihvatio.\nValjevsku pivaru, staru gotovo 170 godina, na ponovljenoj aukciji 2003. za 20 miliona dinara kupio je konzorcijum beogradske Atlas grupe u kojem su bili i Triglav osiguranje, Gradina ekspres i bivša Atlas (sada Pireus) banka.


Dijaspora /Iskustva iz Njemačke donio u Čelinac i otvorio fabriku / Radio Sarajevo\nFoto: Diaspora Invest/Radojko Stanković\n13. 11. 2018. u 14:47:00 Radiosarajevo.ba\nMRD Engineering je mlada kompanija koja se bavi proizvodnjom mašinskih dijelova i nalazi se u Čelincu, gradiću u blizini Banja Luke.\nJedan od osnivača kompanije Radojko Stanković primjer je investitora iz dijaspore koji svoju radnu sedmicu provodi radeći u inostranstvu, uz istovremeno praćenje razvoja svog poslovnog koncepta u Bosni i Hercegovini, piše Diasporainvest.ba.\n"Živim u Njemačkoj, pa sam dobar dio mjeseca u putu. Koristim svaki slobodan trenutak da dođem ovdje i pratim rad naše kompanije, a svakodnevno sam u kontaktu sa našim ljudima ovdje. Izazov je raditi na dvije strane, ali ne bih uložio da ne vjerujem da možemo napraviti posao. Prepreka je puno, treba nam kvalifikovana radna snaga, da biste ostvarili profitabilnost ne smiju nam se događati greške u proizvodnji, a i nedovoljna transportna povezanost nekad nas usporava. Međutim, cijenom se možemo nametnuti na zapadnim tržištima, a s tim je onda lakše prevazići početne prepreke. Prenoseći iskustva iz inostranstva osigurali smo i prepoznatljivost naše male kompanije po kvaliteti realizacije narudžbe", kaže Radojko.\nObjasnio je da firma proizvodi mašinske dijelove kroz preciznu mehaniku i CNC mašine.\nDodaje da je firma postigla povjerenje kupaca i da se žele profilisati kao kompanija koja radi na maloserijskoj i pojedinačnoj proizvodnji.\n"Imamo savremenu opremu visokog kvaliteta. Nedavno smo nabavili i nove mašine. Sarađujemo sa USAID Projektom 'Diaspora Invest' koji će nas podržati u sufinansiranju nabavke mašina, te u edukaciji radnika. Izuzetno je važno za kompaniju koja raste da se kadrovi usavršavaju i da izgradimo tu jezgru tima koja može da iznese i najkompleksnije zadatke", napominje Radojko.\nTagovi: Čelinac investicije izgradnja\nStrano tržište / Uz podršku BBI banke i Malezijskog fonda domaće firme uspješnije\nDerventa / Njemačka investicija: Počeli sa 4, sad imaju 160 radnika


Jeftini letovi iz Sarajeva za Ženevu - Avio karte Sarajevo Ženeva - eSky.rs\nAvio karte iz Sarajeva za Ženevu\nPretražite letove iz Sarajeva za Ženevu\nProverite najbolje prilike za letove iz Sarajeva za Ženevu\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Sarajeva za Ženevu na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Sarajeva za Ženevu?\n✔ Ako rezervišem let iz Sarajeva za Ženevu, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Sarajeva za Ženevu?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Sarajeva za Ženevu uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Bosne i Hercegovine Jeftini letovi iz Bosne i Hercegovine Jeftini letovi za Banju Luku Jeftini letovi iz Banje Luke Jeftini letovi za Dolores Jeftini letovi iz Dolores\nJeftini letovi do Češke Jeftini letovi iz Češke Jeftini letovi do Santorini Kamari Jeftini letovi od Santorini Kamari


Bela kuća traži još 165 milijardi dolara za operacije u Iraku\nPosted by eloiza Feb 07, 2007 - 11:31 AM\nVašington, 5. februara – Situacija u svetu je sve rizičnija: posle upozorenja naučnika da se približava nuklearni „sudnji dan” i da nekontrolisane ljudske aktivnosti proizvode klimatske udare, to danas potvrđuje i – predlog za povećanje ratnih izdataka jedine supersile.\nSpoljni izazovi su toliko veliki, po procenama Amerike, da joj je neophodan rekordno veliki vojni budžet. Samo trošak za oružane operacije SAD u Iraku i Avganistanu bi, po različitim računicama iz podataka debele budžetske knjige, trebalo da ove godine dostigne 165 milijardi dolara i da već sledeće ukupnim iznosom premaši izdatke mnogo dužeg Vijetnamskog rata. „Los Anđeles tajms” takođe ukazuje da je suma od 481 milijarde dolara – koliko je Bela kuća danas zatražila za godišnje finansiranje nacionalne odbrane – blizu najvišeg nivoa u istoriji, i kad se primene usklađivanja vrednosti prema inflacionim kretanjima.\nTim svotama, koje je predložio predsednik Džordž Buš, nisu zadovoljni, zasad, ni oni koji treba da ih izglasaju ni oni kojima su namenjene. Za kongresmene su prevelike, a za Pentagon premale.\nNova kongresna većina, koju čine pripadnici šefu države opozicione Demokratske partije, smatra da ratne operacije, pa i troškove, treba smanjivati. „Naši prioriteti su popravljanje zdravstva, obrazovanja, socijalne zaštite”, kaže Kent Konrad, predsedavajući u senatskom Komitetu za budžet. Ministarstvo odbrane tvrdi, pak, da situacija na spoljnim bojištima i novi međunarodni izazovi zahtevaju impozantnija ulaganja od ponuđenih.\nRaskoli su toliko produbljeni da čak i finansije izgledaju relativno. Armijski vrh ističe – a na to ukazuje i „Vašington tajms” – da se sadašnja izdvajanja za vojsku, prema procentu u bruto nacionalnom proizvodu (BNP), smanjuju a ne povećavaju. Vojni budžet je 1953. godine, za vreme rata u Koreji, iznosio 416 milijardi dolara (prema ujednačenom obračunu vrednosti), što je činilo 14,2 procenta BNP-a. Godine 1968, u toku Vijetnamskog rata, vojni budžet je bio 420 milijardi ili 9,5 procenata BNP-a. Sadašnja svota od 481 milijarde je, preciziraju, samo 3,8 odsto BNP-a… „To nije dovoljno za naše strateške apetite u svetu kakav je danas”, prokomentarisao je admiral Majkl Malen. Pentagonu bi, čuje se, bilo potrebno 560 milijardi dolara godišnje, 80 više nego što Bela kuća predlaže. Pored neposrednih iskušenja u Iraku i Avganistanu, dodaje se, treba imati u vidu globalne izazove kao što su „ubrzana modernizacija Kine, nuklearno naoružavanje Severne Koreje, rastuće neprijateljsko angažovanje Irana”…\nKritičari smatraju da je i sama vojska doprinela sadašnjoj „oskudici”. Posle hladnog rata se „opustila”, kažu eksperti, i potrošila mnogo u razvoj nove tehnologije umesto da prilagodi postojeće naoružanje novim potrebama. „Nije bilo potrebne discipline”, tvrdi Vinslou Viler iz nepartijskog Centra za vojne informacije.\nZa slanje 21.500 dodatnih vojnika u Irak, po Bušovom nalogu, potrebno je sada iz budžeta dati 5,6 milijardi dolara. Tu tvrdnju direktora Bele kuće za budžet Roba Portmana kongresmeni kritikuju kao „umanjivanje stvarnog iznosa”, a osporavaju i ceo taj projekat šefa države.\nDanas počinje debata u Senatu za usvajanje rezolucije protiv slanja navedenih pojačanja u Irak. Taj akt ne bi mogao da obaveže Buša na promenu kursa, ali bi mu zadao težak politički udarac, pogotovu što otpor senatora uživa podršku ubedljive većine u mnogim anketama ispitanih Amerikanaca.\nNezadovoljstvo kursom u Iraku izrazilo se i na nedavnim izborima kada su većinu u parlamentu preuzeli demokrati, a pretrpljeni poraz izaziva pojačana raslojavanja među republikancima. Dok jedan od njihovih pretendenata za predsednički položaj senator Džon Mekejn nastoji da zbije partijske redove oko Bušovog plana, njegov takođe uticajni kolega Džon Vorner je podnosilac predloga rezolucije otpora projektu šefa Bele kuće za povećavanje trupa u Iraku.\nPredsedniku lojalni republikanci najavljuju da će protiv takvog akta primeniti „filibuster”, opstrukciju, beskrajnim govorima koji odlažu izglasavanje. Predlagači rezolucije nastupaju pod geslom koje su na transparentima nosili i učesnici nedavnih antiratnih demonstracija: „Podržimo naše trupe, vratimo ih kući”.\nNe izveštava se, ali se može pretpostaviti – kako ovdašnja neslaganja oko ratnog budžeta i strategije utiču na američke vojnike u Iraku, tamošnje stanovništvo i na lokalne vlasti u Bagdadu. Niz novih tragedija potvrđuje da se situacija na tom frontu – dramatično pogoršava. Buš tvrdi da će je slanjem pojačanja popraviti, a njegovi oponenti smatraju da će se tako samo povećati i ljudski i materijalni gubici.


P Diddy, Puff Daddy i Šon Džon - Domino Magazin\nNaslovna PopArt Muzika P Diddy, Puff Daddy i Šon Džon\nP Diddy, Puff Daddy i Šon Džon\nUmetnik čije je pravo ime Šon Kombs, pored bavljenja muzikom, uspešno se bavi i producentskim poslom a već dugo je poznata i njegova modna marka Šon Džon, kao i istoimeni parfem koji je nedavno lansirao na tržište.\n“Svaki put bih uzimao novo ime kako bih označio sopstvenu evoluciju. Sada želim da budem Šon Džon jer se tako i osećam”, rekao je umetnik poznat i po nekadašnjoj vezi sa latino divom, Dženifer Lopez.\nPrema nekim nagadjanjima P Diddy se na ovo odlučio jer je pre nekoliko godina morao da plati značajnu odštetu londonskom DJ-u i producentu Ričardu “Diddy” Darloveu zbog korišćenja njegovog umetničkog imena.\nPosle plaćanja novčane nadoknade, američkom muzičaru je čak zabranjeno da pod tim imenom nastupa u Velikoj Britaniji.\nŠonu Kombsu (38), ovo će, posle umetničkih imena Puff Daddy, Puff, Puffy, P Diddy i Diddy, biti čak šesta promena imena.


Zapadni mediji učestvuju u falsifikovanju činjenica o Alepu - Sputnjik Srbija\n19:02 28 Mart 2020\nZapadni mediji učestvuju u falsifikovanju činjenica o Alepu\n15:05 16.12.2016 (osveženo 16:42 16.12.2016) Preuzmite kraći link\nPiše Đulijeto Kjeza\nĐulijeto Kjeza. Sputnik Srbija\nMerkelova i Oland su izlobirali produženje antiruskih sankcija, Parlament Velike Britanije optužuje Rusiju za hakerske napade, koje su navodno doprineli „bregzitu“, a Obama je zatražio od tajnih službi informacije o ruskim hakerskim napadima za vreme predsedničkih izbora u SAD. A sve to zbog neuspeha zapadne koalicije u Alepu.\nŠtaviše, Rusiju neprestano optužuju i za bombardovanje civila u Alepu.\nTa „orgija falsifikovanja“ dosegla je neviđene razmere. Svi zapadni mejnstrim mediji opisuju situaciju u Alepu kao vrhunac okrutnosti vladine sirijske vojske, kojoj pomoć pruža Rusija.\nNaravno da je humanitarna situacija u Alepu dramatična, ali mediji, glavni protagonisti hibridnog rata, prave se da se ne sećaju ko je stvorio takvu situaciju i ko želi da ona i dalje bude dramatična. Za pranje mozgova gledaoca širom sveta koristi se teška artiljerija mejnstrim medija. Naravno, u njihovim izveštajima se uopšte ne pominju ruski izvori, koji prikazuju sasvim drugačiju sliku.\nNesumnjivo je da su i pojedini ruski mediji pristrasni i da bi trebalo pažljivo proveravati sve informacije koje stižu iz Alepa, ali zapadni mediji ne rade ni to, nego jednostavno ignorišu sve činjenice koje tim povodom iznosi Rusija. Prema njihovoj logici, istinite informacije su samo one koje su stigle iz antiruskog tabora.\nTakav pristup se zove „ratna propaganda“, a da ne govorimo o tome da se teroristi koji su uništavali Alep i njegovo stanovništvo, sada prikazuju kao neko ko zaslužuje saosećanje.\nU Alepu smo svedoci nove etape hibridnog rata, svojevrsne mešavine realnog bombardovanja i bombardovanja mozgova konzumenata zapadnih medija.\nAutor teksta je Đulijeto Kjeza, italijanski novinar i pisac, bivši dopisnik „Stampe“ iz Moskve i bivši poslanik u Evropskom parlamentu.\nfalsifikovanje, laži, mediji, Alep, Sirija


Vernici nezadovoljni: Zbog trke zatvoren put ka novom groblju - Glas Zaječara\nHome Društvo Vernici nezadovoljni: Zbog trke zatvoren put ka novom groblju\nVernici nezadovoljni: Zbog trke zatvoren put ka novom groblju\nSutra su letnje ili duhovske Zadušnice – jedan od dana posvećenih preminulima. Zbog trke koja se realzuje u okviru Nacionalnog šampionata put ka Novom groblju biće zatvoren od 10 do 17 časova!\nVest o zatvaranju putnog pravca ka graničnom prelazu Vrška čuka u periodu od 10 do 17 časova zatekla je vernike koji su nameravali da sutra obiđu grobove svojih najmilijih.\nNaime, putni pravac na relaciji naselje Višnjar – granični prelaz Vrška čuka biće zatvoren od 10 do 17 časova u subotu i nedelju.\nPrilaz do novog groblja samim tim ovim pravcem biće nemoguć, a ova odluka naišla je na neodobravanje vernika, koji su nameravali da sutra odaju poštu svojim bližnjima.\n„Svuda se u vreme zadušnica uvode dodatne linije gradskog prevoza, samo se kod nas zatvaraju putevi, da ne možeš ni sveću da zapališ – sramota!“ -izjavio je za naš portal jedan od brojnih čitalaca koji su nas kontaktirali zatečeni odlukom o zatvaranju puta.\nPrethodni tekstNikad nije kasno: Bilo (ne) ponovilo se\nNaredni tekstDanas sunčano i toplo


Radna grupa demokratsko upravljanje - Analize i preporuke ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/knjige/Radna grupa demokratsko upravljanje – Analize i preporuke\nPreuzmite publikaciju u PDF / 1.5MB\nIzdavač:Evropski pokret u Srbiji Beograd, 2007. godine\nUzimajući u obzir najveći broj stalnih kritika i nedostataka u ispunjenju Političkih kriterijuma za članstvo u EU, Radna grupa je imala dve teme, u okviru kojih su održana po dva zasedanja.\nTema 1: Reforma izbornog sistema\nU procesu transformisanja i reformisanja države, stabilnost institucija koje garantuju demokratiju, vladavinu prava, ljudska prava, poštovanje i zaštitu manjina, čini se najizazovnijim i najzahtevnijim zadatkom za nadležne, kao i za društvo. Ovo su, s druge strane, takođe, deo kriterijuma koje naša zemlja mora ispuniti na putu ka članstvu u EU. Kao što je pomenuto u Izveštaju o napretku 2010, okvirno izborno zakonodavstvo je delimično revidirano, ali „ustavne i zakonske odredbe koje nisu u saglasnosti sa evropskim standardima i dalje su na snazi”. One se odnose na kontrolu koju političke partije imaju nad mandatima poslanika i na mogućnost partija da arbitrarno određuju svoje poslanike, umesto da prate red kandidata kakav je na izbornoj listi. U praksi, pitanje partijske kontrole nad mandatima poslanika utiče negativno na predstavničku ulogu Parlamenta.\nEkspert Radne grupe: prof. dr Vladimir Goati\nKapacitet i funkcionisanje nezavisnih i regularnih tela su od izuzetne važnosti za adekvatno reformisanje javne administracije, kao i promovisanje komunikacije i saradnje između skupštinskih odbora, nezavisnih državnih institucija, i javnosti. Od kada novi Poslovnik Narodne skupštine Republike Srbije definiše mehanizme saradnje između Narodne skupštine i nezavisnih institucija, potrebno je dalje unapređenje pravnog okvira i jačanje posvećenosti poštovanju mandata nezavisnih regulatornih tela, kao i obezbeđivanje adekvatnih resursa. Predstavljena su neka od iskustava zemalja regiona u pružanju odgovarajućeg okvira i okruženja za rad nezavisnih i regulatornih tela i njihovih odnosa sa Parlamentom.\nEkspert Radne grupe: doc. dr Dejan Milenković\nKnjiga preporuka Nacionalnog konventa o EU Radnih grupa: Poljoprivreda, Bezbednost hrane, Veterinarska i fitosanitarna politika, Energetika i Životna sredina\nKnjiga preporuka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji 2014/2015\nPripreme za evropsku integraciju


Komora za izvršenje smrtne kazne u jednom zatvoru u Mizuriju\nMada je većina drugih industrijalizovanih zemalja ukinula smrtnu kaznu ona se i dalje sprovodi u mnogim delovima SAD. Istraživanja javnog mnjenja ukazuju da, iako je podrška javnosti smrtnoj kazni u Americi opala, ona je i dalje jaka i iznosi oko 60%.\nMedjutim, ista anketa ukazuje da mada oni koji favorizuju smrtnu kaznu nisu sasvim uvereni u pouzdanost pravosudnog sistema i način na koje se kazne sprovode.\nKada se pogubljenja sprovode u ovom zatvoru u Hantsvilu u Teksasu, protivnici smrtne kazne su obično u blizini.\n„Danas se širom Teksasa ljudi okupljaju da bi rekli NE smrtnoj kazni.“ kaže jedna demonstrantkinja.\nTeksas izvršava više smrtnih kazni od bilo koje druge države – odnosno bar 16 godišnje. Ankete ukazuju da većina Teksašana podržava tu kaznu.\nJedan od zagovornika smrtne kazne, Dadli Šarp, iznosi argument da pogubljenja obezbedjuju da ubice više ne ubijaju i da odvraćaju druge ljude od ubistava.\n„Dokaz da smrtna kazna nikoga ne odvraća od ubistva – ne postoji, ali zato postoje brojni dokazi da smrtna kazna neke ljude odvraća od namere da ubiju.“\nŠarp ukazuje da većina porodica žrtava ubistava želi pravdu srazmernu zločinu, ali da ne uživaju u pogubljenju.\n„Sve je to u kontekstu gubitka nevinog života u nepravednom ubistvu, stoga ništa tu nije dobro.“\nAdvokat iz Hjustona Pet Monks se protivi smrtnoj kazni. On kaže da se ona sprovodi u nesavršenom pravosudnom sistemu.\n„Tu se polazi od pretpostavke da je sistem savršen u jednoj instanci, možda u toj jednoj, a nije.“\nMonks navodi slučajeve u kojima su novi dokazi doveli do puštanja na slobodu zatvorenika koji su čekali na smrtnu kaznu. On tu kaznu naziva arhaičnom praksom koju je Amerika nasledila od zemlje koja ju je sada ukinula.\n„To je došlo iz Engleske, pravosudnog sistema u kojem smo svi bili vlasništvo i podanici kralja, pa time i države. Znači sudije i tužioci su s jedne, a mi sa druge strane .“\nPočetkom decembra, apelacioni sud je zaustavio planirano pogubljenje osudjenog ubice Skota Panetia koji boluje od šizofrenije.\nAdvokatica iz Hjustona, Ketrin Kejs iz Teksaške službe branilaca, koja zastupa Panetija, kaže da je ohrabrujuće koliku je pažnju privukao ovaj slučaj širom zemlje.\n„Zaustavljanje izvršenja ove smrtne kazne je znak sve veće svesti u SAD da ne želimo da pogubimo ljude koji su ozbiljno mentalno oboleli.“\nDržava Teksas tvrdi da Paneti ispunjava njihove standarde mentalne kompetentnosti. Medjutim, Kejs kaže da pogubljenje tako mentalno bolesne osobe ne služi svrsi koju većina ljudi vezuje za smrtnu kaznu.\n„Smrtnu kaznu treba da čuvamo za najgore medju najgorima, ali problem je u tome da kada biramo ko bi to trebalo da bude, nismo konzistentni.“\nAnkete ukazuju da mladji ljudi imaju tendenciju da više podržavaju doživotnu zatvorsku kaznu za ubice umesto smrtne kazne, dok manje od polovine svih ispitanika podržava pogubljenje mentalnih bolesnika.


Stefan Dižarik - Sputnjik Srbija\n20:10 11 Maj 2021\nUN o napadu policije na ruskog novinara: Ove slučajeve treba istražiti\nPortparol generalnog sekretara UN Stefan Dižarik izjavio je, komentarišući incident sa dopisnikom RIA Novosti koji je povređen u Mineapolisu, da „svi ti slučajevi treba da budu istraženi“.\nGutereš zabrinut zbog kašnjenja u izdavanju američkih viza predstavnicima Rusije\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš zabrinut je zbog kašnjenja u izdavanju američkih viza predstavnicima Rusije i drugih zemalja-članica te organizacije i nastaviće pažljivo da prati situaciju, izjavio je za Sputnjik portparol generalnog sekretara Stefan Dižarik.\nUN: Problem diplomatskih viza mora biti rešen zbog funkcionisanja organizacije\nUjedinjene nacije očekuju da će pitanje izdavanja viza diplomatama drugih država radi učešća u radu organa svetske organizacije biti rešeno, izjavio je portparol generalnog sekretara UN Stefan Dižarik.\nGeneralni sekretar UN zabrinut zbog porasta ratne retorike\nGeneralni sekretar UN zabrinut je zbog porasta ratne retorike zbog situacije u Severnoj Koreji i pozdravlja sve inicijative za diplomatsko rešenje situacije, izjavio je na brifingu portparol generalnog sekretara UN Stefan Dižarik.\nUN pozvale Pjongjang na povratak na dijalog\nUjedinjene nacije pozivaju Severnu Koreju da se vrati na dijalog o denuklearizaciji Korejskog poluostrva i smatraju da je neophodno pokretanje diplomatskih napora za deeskalaciju napetosti, izjavio je zvanični predstavnik generalnog sekretara UN Stefan Dižarik.


Advokatski pripravnici iz Turske posjetili Sud Bosne i Hercegovine - Sud Bosne i Hercegovine\nNaslovna Vijesti Advokatski pripravnici iz Turs...\nAdvokatski pripravnici iz Turske posjetili Sud Bosne i Hercegovine\nU organizaciji Regionalne advokatske komore Sarajevo, grupa advokatskih pripravnika iz Burse, Republika Turska, je danas posjetila Sud Bosne i Hercegovine. Cilj posjete bio je upoznavanje pripravnika sa strukturom i funkcionisanjem Suda Bosne i Hercegovine.\nPredstavnici Pravnog odjeljenja, Odjeljenja za podršku svjedocima i Odjeljenja za informisanje javnosti i saradnju sa zajednicom su kroz prezentacije upoznali pripravnike sa organizacijom, načinom rada, praksom i ostvarenim rezultatima Suda Bosne i Hercegovine. Gosti su postavljali pitanja i izrazili zahvalnost za iskazanu dobrodošlicu i informacije koje su tokom posjete saznali.\nPripravnici su, takođe, imali priliku pogledati snimak svjedočenja zaštićenog svjedoka iz jednog predmeta održanog pred Odjelom I za ratne zločine Suda Bosne i Hercegovine.\nNa kraju posjete gostima su podijeljeni materijali sa dodatnim informacijama o Sudu Bosne i Hercegovine, a podstaknuti su i da prate rad Suda na njegovoj službenoj internet stranici.


“Usvajanje odredbi o zabrani negiranja genocida kroz jednu domaću inicijativu bio bi znak zrelosti bh. institucija i visokog stepena njihove spremnosti da usklade pravni okvir BiH sa evropskim standardima.” – poručuje Inzko\n“Domaći i međunarodni sudovi utvrdili su da je tokom rata u BiH počinjen genocid. Poricanje te činjenice i izmišljanje iskrivljenog prikaza istorije te njegova česta upotreba u javnom diskursu naglašavaju da postoji očigledna potreba da se donese zakon koji će riješiti taj problem. Usvajanjem ovog zakona, parlamentarci u BiH pokazali bi spremnost i odlučnost da zlo ostave u prošlosti i da se fokusiraju na stvaranje atmosfere koja pogoduje pomirenju i izgradnji bolje, neopterećene budućnosti za sve građane BiH. Žalosno je što su propustili ovu priliku, koja je potekla od domaćih predstavnika”, izjavio je visoki predstavnik Valentin Inzko, prenosi N1.


Vesti, 16.09.2011, 11:15 AM\nWindows 8, nova verzija Microsoft-ovog operativnog sistema, donosi obilje zaštitnih funkcija, uključujući i automatsko skeniranje boot diskova i unapređenu verziju antivirusnog alata Windows Defender, najavljuju u kompaniji.\nPre-beta verzija novog operativnog sistema namenjena programerima, koja je od pre nekoliko dana dostupna svima, predstavljena je na Build konferenciji u Kaliforniji u utorak. Tom prilikom je potpredsednik kompanije demonstirao način na koji pre-beta verzija Windows 8 automatski skenira infektivni USB disk kojeg je koristio za boot-ovanje Windows 8. Pre nego što je Windows 8 počeo da se učitava, proces je zaustavljen i prikazano je upozorenje (“invalid signature”) koje može biti znak da je disk kompromitvan.\nTo je jedna od ključnih promena koju donosi Windows 8 je ta da je Microsoft odustao od BIOS ROM u zamenu za UEFI (Unified Extensible Firmware Interface) koji omogućava brže pokretanje operativnog sistema, ali i automatsko skeniranje USB diska koji se koristi za pokretanje sistema.\nAntivirusni i antispyware softver kompanije Microsoft Windows Defender je takođe unapređen, a korisnici će moći da biraju hoće li koristiti Microsoft-ovo zaštitno rešenje ili antivirusni softver nekog drugog proizvođača. Ostalo je jedino nejasno da li je antivirusni program ugrađen u novi operativni sistem.\nWindows Defender koji je bio deo nekoliko poslednjih verzija Windows-a je unapređen dodavanjem nekih važnih zaštitnih funkcija koje su se do saada nalazile samo u besplatnom Microsoft-ovom zaštitnom softveru Security Essentials. Security Essentials koji se pojavio 2009. godine je u celini gledano dobio pozitivne kritike stručne javnosti ali on zahteva posebno preuzimanje za razliku od Windows Defender-a kome su, sa druge strane, nedotajali ključni elementi za borbu protiv zlonamernih programa.\nZanimljiv novi dodatak bezbednosti koji će biti dostupan korisnicima sa uređajima čiji je keran osetljiv na dodir je mogućnost kreiranja lozinki odabirom kombinacije slika i pokreta što će olakšati pamćenje lozinki onim korisnicima čije je pamćenje vizuelno, i pod uslovom da ta funkcija radi korektno.


Objavljen spisak dobitnika grantova za jačanje lokalnih zajednica\nBeograd, 30. septembar 2020. godine – Odabrano je 6 OGD i neformalnih grupa građana koje će biti korisnice grantova za jačanje lokalnih zajednica.\nZavršen je proces selekcije u okviru Poziva za podnošenje predloga projekta za jačanje lokalnih zajednica i zadovoljstvo nam je da objavimo spisak od 6 organizacija građanskog drustva i neformalnih grupa građana čiji predlozi projekata će biti podržani u okviru ACT projekta.\nOvaj poziv bio je namenjen OGD i neformalnim grupama građana koje će uz aktivnu podršku i učešće građana kreirati inicijative i akcije usmerene na rešavanje nekog problema od javnog interesa u svojim lokalnim zajednicama.\nOsim finansijske podrške u maksimalnom iznosu od 350.000 dinara za sprovođenje aktivnosti u lokalnim zajednicama, podržane OGD i neformalne grupe postaće korisnice i posebno dizajniranog i prilagođenog programa razvoja kapaciteta i unapređenja veština i znanja da aktivno podstaknu angažovanje građana i artikulišu njihove interese u zajednici.\nDa podsetimo, Poziv za podnošenje predloga projekata za jačanje lokalnih zajednica objavljen je 19. juna 2020. godine, a do 20. jula za ovaj vid podrške prijavilo se 65 organizacija i neformalnih grupa građana. Tokom protekla 2 meseca, aplikanti su prošli terensku evaluaciju, temeljnu procenu interne komisije ACT tima, kaoi validaciju donatora – Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC).\nČestitamo dobitnicima, zahvaljujemo se svim organizacijama i neformalnim grupama koje su odvojile vreme da učestvuju u ovom procesu i ohrabrujemo vas da nastavite da pratite naše aktivnosti i da se prijavite na neki od predstojećih poziva.\nSpisak 6 OGD i neformalnih grupa građana koje su dobitnice grantova za jačanje lokalnih zajednica:\nNaziv OGD / NGG\nSedište OGD / NGG\n1 Udruženje Čuvari Vlasine 8,05 Surdulica\n2 Udruženje BaziMili 8,00 Lajkovac\n3 Dom omladine Bor 7,90 Bor\n4 Inicijativa za ravnopravnost, inovativnost i društveni angažman – Irida 7,70 Novi Sad\n5 Eco Karma 7,40 Subotica\n6 Ženska multietnička grupa Seleuš 7,40 Alibunar\nNa poziv za dodelu grantova za mreže OGD prijavila se 31 mreža\nACT projekat potpisao ugovore sa 30 OGD o pružanju institucionalne podrške\n8 OGD nagrađeno grantom za javno zagovaranje na lokalnom nivou


Krivokapić primio novoimenovane ambasadore Švajcarske, Izraela i Japana – CG Live\nKrivokapić primio novoimenovane ambasadore Švajcarske, Izraela i Japana\nNakon dobrodošlice zvaničnicima prijateljskih država i primljenih čestitki povodom stupanja na visoku i odgovornu funkciju, Krivokapić je ambasadore upoznao sa trenutnim prilikama u Crnoj Gori, kao i sa ključnim prioritetima Vlade Crne Gore. On je izrazio zadovoljstvo zbog dobrih odnosa koje Crna Gora ima sa ove tri zemlje.\nKako je saopšteno iz Vlade CG, Krivokapić je zahvalio ambasadoru Švajcarske Konfederacije Šmidu na dosadašnjoj podršci u sektoru zdravstva i iskazanoj solidarnosti tokom pandemije COVID-19. On je podsjetio da je Švajcarska najbolji primjer prosperiteta i blagostanja, koje Crna Gora u budućnosti želi da ostvari. Premijer Krivokapić pozdravio je dosadašnja ulaganja švajcarskih investiotora u Crnu Goru, naglasivši da očekuje da bilateralna saradnja bude intezivnija i bogatija, te da se razvija putem ekonomske diplomatije.\n“Tokom razgovora sa izrealskim ambasadorom Vilanom, Krivokapić je kazao da Crna Gora i Izrael imaju prijateljske odnose, te da će Vlada raditi na njihovom unapređenju. On je zahvalio na pomoći koju je ta zemlja pružila Crnoj Gori u borbi protiv pandemije COVID-19 i upoznao ga sa propustima prethodne Vlade, koja nije na vrijeme započela pregovore o vakcinaciji, zbog čega Crna Gora još uvijek nije započela imunizaciju stanovništva protiv koronavirusa. Svjestan značaja koji Izrael ima u međunarodnim odnosima, kao i diplomatskih potreba koje država CG prepoznaje kao prioritetne, premijer Krivokapić je upoznao ambasadora Vilana sa namjerom Vlade da uđe u proceduru otvaranja ambasade CG u Tel Avivu”, dodaju u saopštenju.\nPremijer Krivokapić je na sastanku sa ambasadorom Japana kazao da izuzetno cijeni dostignuća te zemlje u mnogim oblastima. On je naglasio da je jedan od prioriteta Vlade stvaranje digitalnog društva, za šta joj je Japan uzorni primjer. Krivokapić je naglasio da Vlada želi da stvori uslove da značajni investitori iz Japana dođu u CG. Amabasador Japana Takahiko kazao je da Japan želi dobre odnose s Crnom Gorom, te da podržava njen put ka EU. Naveo je i da će Japan raditi na unapređenju saradnje posebno u oblasti nauke i ekonomije.\nTags: ambasador japana cglive premijer zdravko krivokapić Vlada Crne Gore\nPrevious Abazović podržao inicijativu SZO u borbi protiv raka\nNext 515 novih slučajeva koronavirusa, umro jedan pacijent


Azemi: Vlada ne želi dijalog, lakše se dogovaramo sa vlasnicima kompanija - Kosovo Online\nAzemi: Vlada ne želi dijalog, lakše se dogovaramo sa vlasnicima kompanija\n3. Maj 2022. • 09:58\nPredsednik Sindikata radnika privatnog sektora Jusuf Azemi izjavio je da kosovska vlada ne želi dijalog, a da bez njega nema ni rezultata, ni perspektive, prenosi Koha\nAzemi je dodao i da se Sindikat u 80 odsto slučajeva lakše dogovara sa poslodavcima, nego sa Vladom.\n"Sa vlasnicima kompanija u 80 odsto slučajeva rešavamo probleme kada se pojave. Nedostatak radnika utiče na to. Loša stvar ove vlade je što ne želi dijalog, nema rezultata, ni perspektive. Pokušaćemo sve da sednemo i razgovaramo", rekao je Azemi.\nPrema rečima Azemija, Kosovu je potrebna minimalna plata od 460 evra za zadovoljavanje osnovnih životnih potreba, s obzirom na veliko povećanje cena hrane.\n"Ima dosta prehrambenih artikala koji su poskupeli, a naše plate su ostale kakve jesu. Tražimo samo ono što nudimo vlasniku kompanije. Ako damo sve od sebe da njegov kapital dobro ide, zašto ne bi povećali i naše plate. Sindikat je zainteresovan za povećanje kapitala preduzeća, jer naše plate potiču iz njihovog stabilnog kapitala", rekao je Azemi.\nSindokat radnika u privatnom sektoru Kosova organizovao je protest povodom 1. maja – Međunarodnog dana radnika, kada su desetine radnika izašle pred Vladu Kosova, pozivajući da se njihov rad ceni, a od Vlade su tražili i potpisivanje kolektivnog ugovora, kao i da se osnuje radni sud.\nJusuf Azemi sindikat Kosovska vlada\nAzemi: Vlada će preduzeti korake za povećanje minimalne zarade\nAzemi: Mnogi radnici mogli bi da završe u zatvoru zbog neplaćenih računa za struju


Beta 19. maja 2019. 16:55\n„Kritikovanje politike koju vode vlasti tumači se kao izdaja srpskih interesa. Čini se da je cilj da se marginalizuju kritički glasovi, dok se snaga koncentriše u rukama vlade pod vodjstvom Srpske napredne stranke. Ton verbalnih napada političara SNS i njihovih saveznika na nezavisne medije, političku opoziciju i civilno društvo često je žestok“, stoji u tekstu.\n„Veliki deo medija sada direktno kontroliše država ili ljudi koji su u sprezi sa Srpskom naprednom strankom. Nezavisni novinari se suočavaju sa pretnjama, pa čak i nasiljem, a počinioci se retko osudjuju“, navodi analitičar EP.


Nastava u osnovnim i srednjim školama u Republici Srpskoj se obustavlja do 1. novembra radi preventivnog djelovanja i sprečavanja pojave širenja virusa korona, rekla je ministarka prosvjete i kulture Natalija Trivić.\nNakon sjednice Republičkog štaba za vanredne situacije, ministarka Trivić je rekla da će se nastavni proces odvijati onlajn, te da u školama nema širenja virusa unutar istog objekta.\nMinistarka Natalija Trivić je pojasnila da je nastava obustavljena u osnovnim i srednjim školama na sedam dana imajući u vidu da je ciljna populacija između 30 i 50 godina dob u kojoj su roditelji djece.\n"Epidemiološka situacija u Republici Srpskoj nije nimalo jednostavna, posebno imajući u vidu da je svaki drugi građanin pozitivan na virus korona u odnosu na broj koji su testirani", istakla je ministar prosvjete i kulture.\nMinistarka Natalija Trivić je navela da će Ministarstvo prosvjete i kulture u idućoj sedmici zajedno sa Republičkim štabom analizirati kompletnu epidemiološku situaciju u Republici Srpskoj i u skladu sa tim će se raditi dalji plan i raspored rada osnovnih i srednjih škola u Srpskoj.\nMinistar Šeranić je istakao da je političkim partijama preporučeno da ne održavaju skupove do 1. novembra, a da pravosuđe razmatra prioritetne predmete, prvenstveno koji se odnose na zaštitu zdravlja stanovnika.\nMinistar Alen Šeranić je naglasio da će se za sedam dana razmatrati epidemiološka situacija, te da to ne znači da će se ponovo nastaviti suspenzija nastave za sve, već će se ići na opciju da se uđe u pojedinu lokalnu zajednicu i organizuje nastava u skladu sa epidemiološkom situacijom u toj zajednici.\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite je naveo da je na sjednici Štaba razmatrana situacija i u vezi nastave na fakultetima i za sada je stav da se nastavlja sa visokim obrazovanjem onako kako je i do sada izvođeno.\n"Procijenićemo sve za sedam dana i gledaćemo da što prije vraćamo određene mjere kako bi smo što više ustanovili sam nastavni proces bilo da se radi o osnovnom, srednjem ili visokom obrazovanju", pojasnio je ministar Šeranić.\nPrema riječima ministra Šeranića, broj zaraženh na dnevnom nivou je 173 na 100.000 stanovnika i svrstava Republiku Srpsku u sredinu Evrope, dok najgore indikatore imaju Belgija i Češka.\nKada je riječ o starosnoj dobi, minister Alen Šeranić je rekao da prednjače oni od 30 do 49 godina, od 50 do 64 godine, te od 20 do 29 godina.\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Alen Šeranić je dodao da se stopa smrtnosti nije značajno mijenjala, ali ti podaci kasne u odnosu na broj zaraženih.\nStopa smrtnosti je 1,66 i nije se značajnije mijenjala u odnosu na raniji period, a očekuje se da će biti pogoršana s obzirom na broj hospitalizovanih lica, rekao je ministar Šeranić.\nMinistar Alen Šeranić je rekao da je izdao saglasnosti za preraspodijelu organizacionih jedinica unutar bolnice Gradiška i Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske u Banjaluci.\n"Razmatraćemo određene preporuke za rad domova zdravlja koji su prilično opterećeni brojem lica koja se javljaju za preglede", napomenuo je ministar Šeranić.\nMinistarka Gašić je rekla da će biti određene pomoći Vlade Republike Srpske ugostiteljima i hotelijerima, osim onima koje su je već dobili, te poručila da više ne smije doći do zatvaranja privrednih subjekata u Republici Srpskoj.\nMinistarka Suzana Gašić je dodala da će potom ponovo procenjivati situaciju, te da se zajednički preventivno može djelovati na dalje širenje virusa u zajednici i apelovala da se građani Republike Srpske pridržavaju svih epidemioloških mjera i odgovorno ponašaju.\nSjednici Republičkog štaba za vanredne situacije prisustvovala je i predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović.\nIZVOR: Vebsajt Vlade RS, 25.10.2020.


Partizan BN obnovio sportsku salu u OŠ „Jovan Dučić“ - KK Partizan RS\nPartizan BN obnovio sportsku salu u OŠ „Jovan Dučić“\nOsnovna škola „Jovan Dučić“ u Bijeljini novu školsku godinu je dočekala uz obnovljenu sportsku salu, zahvaljujući Košarkaškom klubu Partizan BN. Ovaj klub je u rekonstrukciju sale uložio 10.000 KM, sa ciljem da bijeljinska djeca dobiju bolje uslove za bavljenje sportom.\n„Sala se nalazila u prilično lošem stanju i u dogovoru sa školskim rukovodstvom smo odlučili da pokrenemo projekat njene obnove. Postavili smo novu podlogu i novi parket, iscrtali linije i uredili prostor oko terena. Uz pomoć prijatelja kluba smo obnovili i svlačionice, kao i toalet“, pojasnio je Igor Mihajlović, generalni sekretar Partizana BN.\nOn je istakao da je u pitanju bila velika investicija za ovaj mladi klub, ali da su takvi poduhvati neophodni kako bi se razvijao sport u Bijeljini i mladima ponudili kvalitetni sadržaji.\n„Ovakvi uslovi će sigurno značiti mnogo svim polaznicima naših škola košarke i Košarkaške igraonice, ali i djeci koja pohađaju ili će tek pohađati ovu osnovnu školu. Upravo u ovom uzrastu se kod djece razvija ljubav prema sportu i počinje rani razvoj njihovih talenata, a svakako je u pitanju životna dob u kojoj je fizička aktivnost od ogromnog značaja. Stoga smo uvjereni da je obnova ove sportske sale vrijedna investicija u nove generacije i budućnost našeg grada“, smatra Mihajlović.\nMihajlović je podsjetio kako je klub nedavno organizovao i Košarkašku streetball igraonicu, trodnevni događaj na otvorenom namijenjen najmlađima, pa je rekonstrukcija sportske sale korak dalje u otvaranju novih prilika za bijeljinsku djecu.\nPartizan BN je oformljen u aprilu 2016. godine, kao dio sportske porodice beogradskog Partizana NIS, i čini mrežu Partizanovih klubova u Republici Srpskoj, uz ispostave u Banjaluci, Palama i Prnjavoru.\nKlub u Bijeljini djeluje kroz Košarkašku igraonicu i školu košarke, a prijave za nove polaznike su trenutno u toku.


Idi na stranu: Prikaz rezultata 31 do 45 od ukupno 76\nSrecan rodjendan Nole Neka te obraduje zreb na danasnji dan P.S. Video su pravili fanovi za rodjendan Krek, krek.. Ne gudra Citat\nGledam danas neki intervju sa Novakom Djokovicem i pita ga americki novinar koja mu je omiljena pesma ?\nNajbolji teniseri Srbije odigrali su na terenu FK Dorćol humanitarnu fudbalsku utakmicu protiv fudbalera, glumaca i ministra diplomatije Vuka Jeremića. Kao uvod u nedelju tenisa na Dorćolu tik uz Teniski centar "Novak" igrana je fudbalska utakmica.\n"Hvala svima koji su došli na ovu utakmicu. Svi koji su danas bili ovde su pokazali da su ljudi velikog srca. Nikada nije dovoljno pomoći, jer u našoj zemlji postoji mnogo pojedinaca i organizacijama kojima je neophodna pomoć", rekao je najbolji srpski teniser i prvi nosilac Serbia Opena powered by Telekom Srbija Novak Đoković. Ukupan prihod meča kome je prisustvovalo oko 500 gledalaca namenjen je Nacionalnom udruženju roditelja dece obolele od raka (NURDOR), a Udruženje teniskih profesionalaca organizovalo je i teniski program za mališane pod nazivom "10s".


Pitanje od 900 milijardi dolara: Šta je "Pojas i put" (i gde je tu Srbija) - Nedeljnik\nPitanje od 900 milijardi dolara: Šta je "Pojas i put" (i gde je tu Srbija)\nIza pomalo konfuznog naslova krije se verovatno najveći infrastrukturni projekat\nFoto Tanjug, Wang Zhao/Pool Photo via AP\nProšlog vikenda, kineski predsednik Si Đinping dočekao je svetske lidere, uključujući predsednika Rusije Vladimira Putina, premijera Pakistana Navaza Šarifa, Aung San Su Ći iz Mjanmara, predsednicu Čilea Mišel Bašele, kao i premijera Srbije Aleksandra Vučića. To je bio najveći diplomatski događaj u Kini, dvodnevni forum koji slavi Sijevu ideju "Inicijativa Pojas i put".\nKina želi da poboljša trgovinu i da stimuliše ekonomski rast širom Azije, ali i dalje od toga. Plan je da se izgradi masovna infrastruktura koja će povezati sve države sa Kinom. Svake godine, prema procenama, Kina će potrošiti po 150 milijardi dolara na projekte. Postoje planovi za cevovode i luku u Pakistanu, mostove u Bangladešu, prugu do Rusije. Ovaj moderni "Put svile" trebalo bi, prema očekivanjima Pekinga, da pokrene "novu eru globalizacije". Prema globalnoj konsultantskoj kući Mekinzi, plan ima potencijal da nadmaši čuveni Maršalov, i da uključi oko 65 odsto svetske populacije.\n"Pojas i put" ima dva kraka. Jedan se naziva "Ekonomski pojas puta svile" (pojas), a drugi je "Pomorski put svile 21. veka" (put). Da stvar bude komplikovanija, "put" nije baš put, već pomorska veza Kine sa Istočnom Afrikom i Mediteranom. "Pojas" čine brojni "zemljani" koridori koji će povezati Kinu sa Evropom, preko Centralne Azije i Bliskog istoka. Na kineskom se ova inicijativa izgovara "ji daj ji lu", i znači "jedan pojas, jedan put".\nPredsednik Si je prvi put govorio o ovoj ideji na jednom predavanju na univerzitetu u Kazahstanu 2013. godine. Peking je u početku bio usmeren na Pakistan, s planiranim ulaganjem od 62 milijarde dolara u ekonomski koridor ka toj zemlji. Kada se završi, trebalo bi da donese milion radnih mesta u Pakistanu. Ostali projekti u prvoj fazi uključuju luku vrednu 1,1 milijardu dolara na Šri Lanki, brze pruge u Indoneziji i industrijski park u Kambodži. Sve je tek u začetku, pa eksperti kažu da se o nekim uspesima ili neuspesima inicijative još ne može suditi.\nOvo je ekonomski plan koji treba da otvori i stvori nova tržišta za kineska dobra i tehnologiju, u doba kada je ekonomski razvoj prilično usporen. No neki u tome vide i geopolitički gambit koji treba da poboljša regionalne štihove u novoj podeli karata, u kojoj na drugoj strani čoje sedi Donald Tramp.\nKineska inicijativa dočekana je s mešavinom oduševljenja i podozrenja. Neke zemlje poput Kirgistana i Tadžikistana već ne mogu da se zamisle bez kineskih investicija. Neke druge pak plaše se da će postati "ekonomski vazali" Kine, dok Indija u svemu vidi pokušaj da se nametne kontrola nad Indijskim okeanom. U Pekingu je bilo 28 šefova država i vlada, ali je, primera radi, kancelarka Angela Merkel odbila poziv. Samo jedan lider iz zemalja G7, Paolo Đentiloni iz Italije, bio je tamo. Iz Britanije je došao ministar finansija i privrede Filip Hamond.


[PREMIUM] U sličnoj su formi, a jedan rival ne računa na sedmoricu fudbalera! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Bet Info Fudbal U sličnoj su formi, a jedan rival ne računa na sedmoricu...\n[PREMIUM] U sličnoj su formi, a jedan rival ne računa na sedmoricu fudbalera!\nVečeras će se od 19 časova po našem vremenu sastati dve ekipe koje su u sličnoj formi, a istakli bismo to da će jedna biti znatno oslabljena. Neće moći da računa na čak sedmoricu fudbalera, a to bi mogao da bude problem pred ovaj meč.\nReč je o 25. kolu švedskog šampionata po imenu “Superettan“, a u pitanju je 2. rang švedskog fudbala. Od 19 časova po našem vremenu jedan od susreta biće utakmica između Norrby-a i Vasteras SK-a, a domaćin će ovde biti oslabljen.\nPre toga, treba istaći pozicije na tabeli, gde je Norrby trenutno bolje pozicioniran, ali ne mnogo. Nakon 24 kola, domaćin ima 35 osvojenih bodova, dok gost ima 30 bodova iz istog broja odigranih utakmica. Nije velika razlika, a obe ekipe su relativno daleko od zone ispadanja.\nKada je u pitanju forma, Norrby na poslednjih 10 odigranih susreta ima 3 pobede, 3 remija i 4 poraza, dok Vasteras SK ima 4 pobede, 2 remija i 4 poraza. Nešto bolja forma gostiju, koji će biti kompletniji večeras.\nIzvor informacije možete da pročitate na linku: https://www.norrbyif.se/nyheter/?ID=61276&NID=617084\nZa domaći tim neće igrati Daniel Sijan (0n/0g/0a, defanzivni vezni), Enez Poyraz (0n/0g/0a, odbrana), Erik Ekström (0n/0g/0a, golman), Jesper Brandt (9n/0g/0a, defanzivni vezni), Dardan Rexhepi (20n/3g/3a, centarfor), Nino Osmanagić (14n/0g/1a, defanzivni vezni) i Dijan Vukojević (16n/4g/2a, ofanzivni vezni). Za goste neće igrati Boris Ljevar (16n/2g/1a, defanzivni vezni) i Karwan Safari (17n/7g/1a, centarfor, najbolji strelac ekipe).\nMišljenje urednika: S obzirom na to da ima oko 19 časova do početka utakmice (od termina objavljivanja članka), treba istaći da je trenutno gost blagi autsajder. Čisto sumnjamo da će tako ostati do početka utakmice, a trenutno se tip “X2” plaća kvotom 1.55, što ćemo probati za ovaj meč.\nPrethodni tekstTiket dana – 25. septembar 2019.\nSledeći tekstTradicija ukazaje na neefikasan susret


Polupersonalni trening - Wonder GYM\nHome - Polupersonalni trening\nUkoliko volite svoje iskustvo da podelite sa nekim, polupersonalni trening je logičan izbor. Izaberite nekog sa kim bi vam bilo zabavno, bilo da se radi o osobi koja je partner, prijatelj ili poznanik.\nNa usluzi vam je kompletan fokus trenera kao i kod personalnog treninga, pa možete očekivati pravilan izbor vežbi, progres, kao i savete o ishrani. Ovom odlukom dobijate dodatnu mogućnost da stvorite takmičarsku atmosferu, tako što ćete zajednički postaviti ciljeve i motivisati se kroz rad.\nVažno je da sa trenerom utanačite vaše želje i mogućnosti i u skladu s tim pratite razvoj programa. Omogućavamo vam pristup trenerima, koji će marljivo voditi računa o svim delovima vežbanja, uključujući i sprečavanje potencijalnih povreda.


107 miliona za nove saobraćajnice u Novom Bečeju i fiskulturnu salu u Bočaru | ZR KLIK\nOpština Novi Bečej na čelu sa predsednikom Sašom Maksimovićem obezbedila je novčana sredstva za izgradnju novih saobraćajnica na teritoriji opštine kao i novac za fiskulturnu salu u Bočaru.\nPotpisivanjem ugovora sa predsednikom Pokrajinske vlade Igorom Mirovićem i direktorom Uprave za kapitalna ulaganja AP Vojvodine Nedeljkom Kovačevićem, opštini Novi Bečej dodeljena su sredstva za ova dva projekta u vrednosti od 107 miliona dinara. Projekti uključuju izgradnju fiskulturne sale u Bočaru i izgradnju novih saobraćajnica u naseljenim mestima Novi Bečej i Novo Miloševo. Uprava za kapitalna ulaganja obezbedila je 67 miliona dinara, dok će preostalih 40 obezbediti lokalna samouprava, kaže predsednik opštine, Saša Maksimović:\n„Obećali smo da ćemo do kraja ovog mandata asfaltirati sve ulice na teritoriji opštine. Polako se bližimo cilju s obzirom da smo određene sredstva ranije već dobili od Ministarstva privrede za naseljeno mesto Kumane, a sada rešavamo Novi Bečej i Novo Miloševo. Praktično nam onda ostaju samo tri kratke ulice, jedna u Bočaru i dve u Novom Bečeju, koje ćemo videti da li će lokalna samouprava finansirati ili ćemo negde konkurisati, ali koje u ovom trenutku imaju problem jer nisu imovinsko-pravno rešene. Iz toga razloga još uvek nemaju građevinsku dozvolu, ali se nadam da ćemo to u toku ove godine rešiti“.\nKada je reč o fiskulturnoj Sali u Bočaru, ukupna vrednost projekta je 57 miliona dinara, od čega opština daje 20, a 37 miliona dinara daje Uprava za kapitalna ulaganja. Shodno tome, Novi Bečej će važiti za jednu od retkih opština koja će u svim naseljenim mestima imati fiskulturne sale.\nPredsednik opštine Novi Bečej Saša Maksimović naglasio je i to da su u toku pripreme za rekonstrukciju fiskulturnih sala u Novom Miloševu i Kumanu, gde se planira i proširenje, u vidu tribina.\nPored izgradnje fiskulturne sale u Bočaru, predsednik Pokrajinske vlade, Igor Mirović je u svom današnjem obraćanju medijima najavio još investicija u ovo naseljeno mesto tokom 2019. godine, a koje se tiču dvorca Hertelendi. Povodom ovih najava, predsednik opštine Novi Bečej gospodin Maksimović je rekao da će za desetak dana biti spreman projekat za izvođenje građevinskih radova, nakon čeka će biti i raspisana javna nabavka.\n„Ove godine Bočar zaista očekuju ozbiljne kapitalne investicije, a samim tim i opštinu. To je zaista jedna dobra tema i konačno rešavanje „crne rupe“ koja je ostala od prethodnih vlasti, a nažalost zove se Hetrelendi. Verujem da to ove ili početkom sledeće godine može biti završeno. Verujem da i fiskulturna sala može biti završena, takođe, ove godine. No, nije to kraj, ono što nas očekuje u junu jeste da ćemo konkurisati ponovo za postrojenje za prečišćavanje pijaće vode u Novom Bečeju, tako da će ukupna vrednost investicija samo od opštine Novi Bečej i od Vlade AP Vojvodine biti oko 900 miliona dinara“- istakao je Maksimović.


Sinoć na Dorćolu otvoren Showroom - INES Atelier - WANNABE MAGAZINE\nSinoć na Dorćolu otvoren Showroom – INES Atelier\nINES Atelier se nalazi na uglu ulica Dositejeve i Gospodar Jovanove na Dorćolu. U prelepo uređenom prostoru na dva nivoa izložena je njena poslednja kolekcija “Burgundy Algorithm” i brojni komadi nakita, koje je prvi put sinoć prikazala.\nIako se modnoj publici prvi put predstavila pre manje od dve godine, Ines je za kratko vreme uspela da osvoji domaću modnu scenu, što je potvrdilo i sinoćno okupljanje velikog broja posetilaca i poštovalaca njenog rada, kao i veliki broj javnih ličnosti.\nBoško Jakovljević i Ines Janković\nSvoju izuzetno uspešnu godinu krunisala je otvaranjem modnog ateljea. Da podsetimo, ona je u ovoj godini imala dve kolekcije: jednu za sezonu proleće/leto pod nazivom “Otmena ironija” koju je predstavila revijom u Supermarketu, a drugu za jesen/zimu pod nazivom “Burgundy Algorithm”, čiji je deo prikazala na poslednjoj, 32. Beogradskoj nedelji mode, u okviru Modnih vinjeta. Na obe kolekcije je sarađivala sa poznatim beogradskim fotografom Milošem Nadaždinom.\nSvoju izuzetno uspešnu godinu krunisala je otvaranjem modnog ateljea\nNjenim kolekcijama dominiraju elegantne haljine, suknje, košulje, pantalone i sakoi. Brend INES Atelier je mlad brend koji se uspešno probija na domaćem tržištu, ali i na inostranom.


Branko Radujko predsednik UO GSP-a\nOdlukom Skupštine grada Beograda, dosadašnji generalni direktor Telekom Srbije Branko Radujko imenovan je za predsednika Upravnog odbora GSP-a.\nGSP već godinama beleži gubitke u poslovanju, pa se očekuje da će u restrukturiranju akcenat bude na optimizaciji poslovnih procesa i racionalizaciji poslovanja. Kako piše B92, Radujko na poziciji predsednika UO neće primati novčanu nadoknadu.\nRadujko je diplomirani je pravnik, rođen je u Kninu 1974. godine. Karijeru je počeo kao pripravnik u advokatskoj kancelariji, a potom radio u međunarodnom humanitarnom sektoru. Bio je savetnik pokojnog premijera Srbije Zorana Đinđića i šef kabineta premijera Zorana Živkovića.\nPredsednik Srbije Boris Tadić postavio ga je 2004. godine za specijalnog savetnika zaduženog za regionalnu politiku, a od juna 2006. je generalni sekretar predsednika Republike.


Seminar o sigurnosnoj politici i regionalnoj saradnji u jugoistočnoj Evropi - Klix.ba\nSeminar o sigurnosnoj politici i regionalnoj saradnji u jugoistočnoj Evropi\n6.3.2008. u 16:05\nDvodnevni seminar pod nazivom “Sigurnosna politika iz perspektive regionalne sigurnosne saradnje u jugoistočnoj Evropi” u organizaciji Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, Misije OSCE u BiH i Centra za sigurnosnu politiku iz Ženeve počeo je danas s radom.\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Sven Alkalaj održao je uvodnu riječ na otvaranju seminara i zahvalio suorganizatorima ovog značajnog projekta.\nIstakao je da se zbog transnacionalne prirode današnjih sigurnosnih izazova i prijetnji nameće imperativ aktiivne regionalne saradnje.\n„Regionalna saradnja je uvijek bila u vrhu prioriteta vanjske politike Bosne i Hercegovine i naš cilj je daljnje razvijanje ove saradnje, bazirane na principima zajedničkog interesa, jednakosti i međusobnog poštivanja“, rekao je ministar Alkalaj.\nU tom smislu ministar Alkalaj je istakao zadovoljstvo izborom Sarajeva za sjedište Sekretarijata Vijeća za regionalnu saradnju.\n„Poznati slogan – ''misli globalno, djeluj lokalno'' – podrazumijeva da je globalno razmišljanje preuzimanje lokalne odgovornosti i jačanje lokalne saradnje u praktičnim pitanjima, i njegovanje dobrosusjedskih odnosa kao najpouzdanijeg i najučinkovitijeg načina za jačanje okvira regionalne i globalne sigurnosti, uspostavljenih u cilju povećavanja opće sigurnosti i stabilnosti u svijetu danas” zaključio je ministar Alkalaj.\nSkupu se obratio i šef Misije OSCE-a u BiH ambasador Douglas Davidson. Ambasador Davidson je govorio o značaju saradnje na polju sigurnosti u cilju uspješnog suprotstavljanja globalnim prijetnjama, kao što su međunarodni terorizam i širenje oružja za masovno uništenje.\n"Pravda, pravednost, uvažavanje i saradnja upravo su temeljne vrijednosti OSCE-ovog koncepta sigurnosti u Evropi. Nadam se da će također postati i temeljne vrijednosti sigurnosnih politika država ove regije", kazao je ambasador Davidson.\nSud u Strasbourgu osudio Bugarsku zbog bijednih zatvorskih uvjeta\n06.03.2008. u 16:13\nMinistri NATO-a pozdravili “umjerenost” na Kosovu\n06.03.2008. u 16:02


Radomir Laban umesto da se javi na izdržavanje kazne zatvora, on je u Prištini izabran za sudiju Ustavnog suda Kosova kao kandidat Srpske liste\nIzvor\tKossev, Insajder\tavgust 09, 2018\nPolaganje zakletve sudija Ustavnog suda Kosova president-ksgov.net\nSlučaj osuđenog Radomira Labana je samo jedan od primera kako begunac od pravde srpskih sudova može biti uspešna i uzorna osoba u Prištini.\nKosovski predsednik Hašim Tači imenovao je nove sudije Ustavnog suda Kosova među kojima se nalazi i Radomir Laban. Ove sudije položile su zakletvu pred Tačijem, prenosi KoSSev.\nPored Labana, izabrane su i ostale sudije: Bajram Ljatifi, Safet Hodža, Remzije Istrefi-Peci i Neđmi Redžepi.\nPrema odgovoru koji je "Insajder" dobio iz Osnovnog suda u Kraljevu, koji je nadležan za sprovođenje presude, novoizabrani sudija Ustavnog suda Kosova proglašen je krivim zbog primanja mita i osuđen na kaznu zatvora u trajanju od šest godina, s tim što mu je uračunato vreme provedeno u pritvoru u trajanju od dve godine i četiri meseca.\nNovoizabranog sudiju Ustavnog suda “Republike Kosovo“, Radomira Labana, Srpska listra predložila je za sudiju.\n„Želim da kažem da mi kao parlamentarna grupa, odnosno kao srpski i politički predstavnici ovde u Skupštini želimo da predložimo danas i da podržimo kandidata koji ima veliko pravno iskustvo, sa profesionalnom reputacijom u oblasti javnog i ustavnog prava i kandidata naravno koji ima visoko moralne kvalitete i integritet. Dakle, to je kandidat koji je gotovo imao najveći broj glasova na raspisanom konkursu, to je gospodin Radomir Laban. Dakle, pozivam veće zajednice, odnosno poslanike iz redova manjinske zajednice da podrže predlog i naravno pozivam sve ostale poslanike da danas u punom skupštinskom sazivu podrže predlog da gospodin Radomir Laban bude novi sudija Ustavnog suda. Hvala puno!“ – ovako je poslanik Srpske liste Slavko Simić u skupštini kosovskoj skupštini na sednici od svojih kolega zatražio da za člana Ustavnog suda Kosova glasaju za čoveka koji se, prema dosadašnjim informacijama koje su posle nekoliko godina ponovo procurile u javnost, nalazi na listi Interpola, po zahtevu Srbije.\nSrbija je u novembru prošle godine od Euleksa zatražila da uhapsi Radomira Labana. Njemu je suđeno kao službeniku Obaveštajnog odeljenja Uprave carina, a pored kazne zatvora izrečena mu je i zabrana obavljanja „delatnosti i dužnosti u svim organima i na svim poslovima u Upravi carina Srbije“ u trajanju od deset godina.\nIako je ova zabrana i dalje aktuelna, kao i zahtev da se javi na izdržavanje kazne zatvora, on je u Prištini izabran za sudiju najviše sudske instance.\nMediji su još 2013. pisali o tome da je Radomir Laban, koji se nalazi u bekstvu na Kosovu, dobio stan od kosovskog Ministarstva za povratak i zajednice. Komisija mu je dodelila stan u Gračanici uprkos tome što je osuđivan u Srbiji i to na osnovu potvrde da nije osuđivan pred kosovskim sudovima.\nKosovski ministar za povratak i zajednice tada je bio Dalibor Jevtić koji je na pitanja o tome kako je Labanu dodeljen stan, upućivao na Komisiju.\n„Tamo nije moj potpis, već članova komisije. Lista se nalazi na sajtu sa pečatom Ministarstva i opštine Gračanice. Tražio sam da se za preostala 32 stana, koja su oštećena i trenutno nisu useljiva, preispitaju slučajevi porodica za koje se zna da žive u teškoj situaciji. Ja ne mogu da menjam mišljenje komisije već da tražim da se dodatno ispita, što sam i tražio“, rekao je tada Jevtić.\nInače, u medijskim izveštajima iz 2013. navodi se da je Laban radnik Ustavnog suda Kosova, pravnik i član Asocijacije srpskih pravnika sa sedištem u Gračanici koje finansiraju strane ambasade.\nI dok predstavnici Srpske liste imaju redovnu komunikaciju s Beogradom i podršku najviših vlasti, činjenica da je Laban osuđen pred sudom u Srbiji nije im smetala da ga predlože za\n« “Celoga života sam u politici, i sad će ovaj ministar i ovaj predsednik da mi zabrane da govorim. Makar visila na Terazijama, ja ću uvek da govorim ono što mislim” Iguman Sava: Vlastodršci u Srbiji spremni su da predaju K-Albancima teritoriju za koju su se barem po Ustavu na Evanđelju zakleli da će čuvati kao deo Srbije »\nTutosport: Brih više ne sme da sudi\n0 # Kaja 10-08-2018 17:12\nSRPSKA LISTA Izdajnicka lista\n+1 # NADA 09-08-2018 15:55\nA podrška tzv Srpske liste je od posebnog značaja.Jer vlasti u Bg razgovaraju samo sa njima.Kuku nama


Srbija i odbojka: Kako je nastala plava četa i kako su njeni tvorci doprineli novim medaljama - Boom93\n„Čuvaj se, svete, plave čete”, reči su čuvene jugoslovenske odbojkaške himne iz 1997. godine koje su i danas aktuelne u Srbiji, zemlji odbojkaških šampiona.\nNi himne, a ni osećaja širom sveta da se plave čete treba čuvati, ne bi bilo da grupa momaka okupljenih oko selektora Zorana Gajića 1995. godine nije mimo svih očekivanja došla do bronze na Evropskom prvenstvu u Atini – prvom odbojkaškom takmičenju posle ukidanja sportskih sankcija Saveznoj Republici Jugoslaviji.\n„Ta 1995. godina je bila odlučujući zamajac za veliki uspon naše odbojke”, kaže u izjavi za BBC na srpskom Zoran Gajić, tadašnji selektor reprezentacije SRJ i aktuelni predsednik Odbojkaškog saveza Srbije (OSS).\n„Gotovo svi igrači i igračice koji su kasnije nosili dres reprezentacije redom su izjavljivali da je to za njih bila motivacija da počnu da se bave odbojkom”, dodaje on.\nGeneracija braće Nikole i Vladimira Grbića, Slobodana Kovača, Dejana Brđovića, Gorana Vujevića i drugih utrla je tako stazu uspeha – u prethodnih 26 godina odbojkaši Jugoslavije, Srbije i Crne Gore i Srbije osvojili su isto toliko medalja sa velikih takmičenja.\nNajmanje jedan od članova ovog tima učestvovao je u osvajanju 24 od 26 odličja, dok su samo dve medalje došle kada niko od njih nije sedeo na selektorskoj klupi ili bio na terenu – one sa evropskih šampionata 2011. i 2013. godine.\n„Prvobitno nije bilo planirano da Jugoslavija igra kvalifikacije, ali smo naknadno dodati u grupu”, podseća Igor Jagličić, odbojkaški komentator na televiziji Sport Klub.\nJagličić se priseća da je na domaćim utakmicama atmosfera bila „sjajna”.\n„Igrali smo jednu od kvalifikacionih utakmica na Banjici protiv Makedonije, koja nije atraktivan protivnik, a sećam se da je bilo tri hiljade ljudi i igla nije imala gde da padne”, kaže ovaj sportski novinar.\nSlobodan Boškan, član bronzane generacije iz Atine koji danas trenira odbojkaše novosadske Vojvodine, seća se da su to bila prva međunarodna takmičenja koje je Jugoslavija igrala u ekipnim sportovima nakon embarga, pa je mahom i zbog toga naboj bio veliki – na terenu i van njega.\n„Bila je ogromna energija i kod nas i kod publike – tačno se videlo koliko su ljudi bili željni sportskih događaja”, kaže Boškan za BBC na srpskom.\n„Svi su bili željni da pokažu šta ta generacija može”, ističe on.\n„Niko nije imao nikakva očekivanja pred to Evropsko prvenstvo 1995. godine – hteli smo da damo sve od sebe i vidimo koliko vredimo, to je sve”, priseća se selektor Gajić.\n„Sećam se da nije vladao neki optimizam dok nismo dobili Grčku i tada je postalo jasno da možemo do polufinala”, kaže Jagličić.\nItalijani, koji će kasnije postati kontinentalni prvaci, bili su prejaki za Jugoslaviju u borbi za finale, ali je Gajićev tim uspeo da savlada Bugarsku i uzme bronzu – prvu veliku medalju za jugoslovensku mušku odbojku posle 1979. godine.\n„Pred meč za bronzu je sve bilo na strani Bugara, ali smo uspeli da dobijemo i privučemo pažnju na svoju generaciju i najavili sve ono što će kasnije doći”, priča Slobodan Boškan.\nTada se više stvari poklopilo – imali smo talentovanu generaciju, ali je i u evropskoj odbojci postojao svojevrstan vakuum pošto su Italija i Holandija bile daleko bolje od ostalih, dok druge reprezentacije nisu bile naročito jake, objašnjava novinar Igor Jagličić.\nČovek zvani košarka – Dušan Ivković\n„Hoće li neko na vaterpolo – hoće”: Ko su neki novi klinci koji su osvojili svet\n„Postoji ta romansirana priča koju naš narod voli – skupili su se iz kafane i osvojili medalju”, uz osmeh priča Zoran Gajić.\n„Ta generacija je godinama zajedno stasavala i u mlađim selekcijama nekadašnje Jugoslavije i kod mene u Vojvodini, u Crvenoj zvezdi i Partizanu – kontinuitet u radu smo uspostavili krajem 80-tih godina i embargo nas je u tome prekinuo”, priča on.\n„Jako smo se dobro poznavali, mnogi igrači su i tokom embarga i posle toga igrali za mene u inostranim klubovima poput Bobe Kovača, Gorana Vujevića i Dejana Brđovića”, kaže Gajić.\nPlavi odbojkaši su tada postali svesni koliku snagu i potencijal imaju – to je zapravo bilo najvažnije, tvrdi Slobodan Boškan.\n„Ipak, kada bi bilo ko iz naše generacije rekao da je posle ove medalje znao da ćemo u narednim godinama imati takav kontinuitet – bio bi neiskren”, zaključuje on.\nMuška odbojkaška reprezentacija Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ) u svojoj istoriji ima samo dve bronzane medalje sa najvećih takmičenja – obe su sa Evropskog prvenstva i osvojene su 1975. i 1979. godine.\n„Odbojkaši su u staroj Jugoslaviji bili uglavnom ekipa koja može da bude sedma, osma ili deveta na nekim većim takmičenjima – i to je to”, kaže odbojkaški komentator Igor Jagličić.\nBronzom iz Atine počinje trofejni niz jugoslovenske i srpske muške odbojke – osim što je osvojena medalja posle 16 godina, na taj način je izborena i šansa da se tim takmiči i dođe do medalja na Olimpijskim igrama u Atlanti 1996. godine i šampionatu sveta 1998. godine.\nIpak, tek posle još jedne bronze na Olimpijadi u Atlanti postalo je jasno da tadašnja Jugoslavija „ima šta da traži” među najboljim ekipama planete i počeli su da se prave dugoročniji planovi za naredna takmičenja, kaže Gajić.\nPlavi u u četvrtfinalu dobili Brazil sa 3:2 u setovima i „pokazali su karakter” šampiona, ali su u polufinalu ponovo naleteli na Italijane koji su tada još uvek bili „daleko ispred” i nisu imali šanse, ističe Mešter u izjavi za BBC na srpskom.\n„Nikada neću zaboraviti poslednji poen iz Atlante kada smo osvojili bronzu i doživeli kasnije doček u Beogradu zajedno sa košarkašima – posle zlata iz Sidneja nismo imali tu privilegiju zbog tada aktuelne političke situacije u zemlji”, dodaje Mešter.\nU prethodnih 26 godina, muška odbojkaška reprezentacija branila je boje tri države – SR Jugoslavije, Srbije i Crne Gore i Srbije – i učestvovala je na svih 15 prvenstava Evrope koja su održana u tom periodu, uključujući i ovogodišnji šampionat na kojem su srpski odbojkaši zauzeli četvrto mesto.\nDva puta su se našli samo među najboljih osam selekcija Evrope (2009 i 2015), dok su u preostalih 13 navrata stizali do borbe za medalje kojih su ukupno osvojili 10 – tri zlata, srebro i šest bronzanih odličja.\nNa pet od poslednjih šest svetskih prvenstava plava četa je uspela da se plasira u polufinale – 1998. godine osvojila je srebro, 2010. godine bronzu, a tri puta je završavala turnir kao četvrtoplasirana reprezentacija planete (2002, 2006 i 2018).\nU Svetskoj ligi izborili su se za ukupno devet medalja – jednu zlatnu, pet srebrnih i tri bronzane.\nZoran Gajić kaže da ne postoji previše „elegantno” i nesvakidašnje objašnjenje za taj fenomen.\n„Ljudi jednostavno rade – odbojkaši skromno žive i mnogo rade, ne razmišlja se mnogo o nekim drugim stvarima koje bi mogle da skrenu fokus sa toga”, smatra on.\n„Ko god da je bio selektor postojao je jedan uhodan život reprezentacije – znalo se ko šta radi, kada i gde, bio to odlazak na ručak ili nešto ozbiljnije”, objašnjava ovaj novinar.\nČlan generacije koja je u Atini probila led, Slobodan Boškan, smatra da veliki deo zasluga pripada ljudima koji su tada vodili jugoslovensku odbojku – pre svih Aleksandru Boričiću, tadašnjem predsedniku saveza i aktuelnom predsedniku Evropske odbojkaške federacije.\n„On je od ovoga napravio jednu održivu priču”, poručuje Boškan.\nTrener Zoran Gajić je do 2001. godine predvodio reprezentaciju sa klupe i taj period se smatra jednim od najuspešnijih u istoriji jugoslovenske i srpske odbojke – odbojkaši su postali olimpijski (2000. godine u Sidneju) i evropski šampioni (2001. godine u Češkoj), uz još četiri medalje sa Olimpijade, evropskih i svetskih prvenstava.\nSrbija je u narednih pet godina nastavila da niže uspehe – postala je prvak Evrope 2011. godine i osvojila je bronzu dve godine kasnije za vreme selektorskog mandata Igora Kolakovića.\nMeđutim, niz se nastavio kada je Nikola Grbić preuzeo tim 2015. godine i na tom mestu ostao je do 2019. godine – srpska selekcija je u tom periodu osvojila zlato i srebro u Svetskoj ligi, a bila je i treća u Evropi.\nNa Svetskom prvenstvu u Italiji 2018. godine Srbija nije uspela da osvoji medalju – izgubila je od Sjedinjenih Američkih Država u meču za bronzu.\nIpak, odlaskom Grbića nije trpeo uticaj generacije iz 1995. godine – nasledio ga je Slobodan Kovač.\nPo preuzimanju funkcije Kovač je u intervjuu za sajt odbojka-volleyball.com rekao da je to bio „poziv koji se ne odbija” i da „za trenera ne postoji dobar ili loš momenat” da preuzmu tim.\nPosle osvajanja zlata u Francuskoj selektor je rekao da Srbija ima „vrhunske igrače” sa kojima je radio najviše na psihološkoj pripremi pred takmičenje, te da „nije napravio nikakvo čudo”.\n„Oni su ljudi koji su bili izuzetno posvećeni odbojci tokom čitavih igračkih karijera – to je uticalo da kasnije odluče da ostanu u ovom sportu i postanu treneri.\n„Kao trener sam se trudio da im uvek objasnim zašto nešto vežbamo na treningu i, ako sam ja makar malo uticao na to da nastave dalje u odbojci, biću jako zadovoljan”, kaže Gajić.\n„Bio je dizač, kapiten i lider na terenu, a već se u poslednjim godinama karijere okretao tom poslu”, kaže nekadašnji srednji bloker reprezentacije Jugoslavije.\nSvetomir Đukić – otac srpskog olimpizma, protivnik „Crne ruke” i(li) „kolaborator”\nKo je bio Dragoljub Aleksić – čovek od čelika i nežnog srca humanitarca\nGotovo svi članovi ovog tima su po završetku igračkih karijera nastavili da se bave odbojkom – neki su postali funkcioneri, dok su drugi otišli u trenere.\nGajić je 2016. godine postao predsednik OSS, a na mestu potpredsednika je nekadašnji srednji bloker reprezentacije koji je i te 1995. godine bio u ekipi – Đula Mešter.\n„Profesionalni sportista tokom karijere svoj posao dovede do perfekcije, a kada završite karijeru ostaje ogromno znanje koje ste stekli i onda se suočite sa pitanjem da li želite to da nadogradite ili želite da uđete u neku potpuno novu sferu i počnete od nule”, kaže prvi trener odbojkaša Vojvodine.


Vladimira Putina će čuvati hiljade policajaca | BL Portal\n15. Januara 2019. 11:48\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin stiže 17. januara u posetu Srbiji i to će biti njegov 15. susret sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. Ali, prije dolaska prvog čovjeka Kremlja, mjere bezbjednosti u Srbiji podižu se kao nikada do sada.\nKako beogradska “Politika” nezvanično saznaje u MUP-u, na obezbeđenju dvojice predsjednika biće angažovano više hiljada policajaca, a spekuliše se o brojki od čak 7.000.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova preduzeće maksimalne mjere obezbjeđenja, koje će dovesti i do izmjene režima saobraćaja u određenim dijelovima Beograda, saopšteno je juče iz MUP-a.\nSlaviša Krstić, načelnik Odeljenja za obezbeđenje određenih stranih ličnosti i delegacija, precizirao je da će tokom posjete biti primjenjene posebne mjere fizičkog i tehničkog obezbjeđenja na trasama kretanja štićene ličnosti, ali i oko objekata koje će posjetiti. Nosilac mjera bezbednosti biće Jedinica za obezbjeđenje određenih ličnosti i objekata u saradnji sa pojedinim organizacionim jedinicama MUP-a, ali i drugim državnim organima.\nBeogradski mediji spekulišu da su 250 najelitnijih ruskih specijalaca i lično obezbjeđenje Putina već stigli u Beograd. Prema ovim navodima, oni proveravaju putanju kojom će se kretati predsednik Rusije, mesta sastanaka, klima-uređaje, hranu, internet. Biće zavarivani i šahtovi, a snajperisti će biti raspoređeni po najvišim krovovima zgrada u Beogradu. Ruski obaveštajci navodno dolaze i sa razvijenom tehnologijom za sprečavanje napada dronom, što je oprema koju Srbija nema. Nezvanično, s predsjednikom Rusije u pratnji uvijek ide više od 200 specijalaca, kao i veliki broj obučenih ljudi koji su dio njegovog ličnog obezbjeđenja.\nU obezbjeđenju Putina učestvovaće i Vojska Srbije. Navodno, tri srpska „miga” „preuzeće” avion s predsjednikom Rusije čim uđe u vazdušni prostor Srbije, a do tada će na njegov avion motriti PVO ruske vojske. Sve bezbjednosno interesantne osobe biće provjerene, a pojačaće se i kontrola kretanja pješaka, naročito na prometnim mjestima.\nPripadnici Žandarmerije u punoj opremi biće raspoređeni u centru grada, ali i na željezničkoj i autobuskoj stanici, aerodromu i prilazima Beogradu. Takođe, internet komunikacija Srbije i inostranstva biće oštrije nadgledana. Mediji spekulišu i da su tri ključna punkta za bezbednost Putina već određena, a to su – „Beograđanka”, Slavija i Hram Svetog Save. Najzahtjevniji za obezbjeđenje biće upravo treći punkt, kod hrama, gdje se očekuje obraćanje Putina srpskom narodu.\nInače, predsjednik Rusije je u maju prošle godine dovezen na inauguraciju u dugo najavljivanom novom automobilu. Limuzina ruske proizvodnje, koja je dio projekta „kortež”, zamijenila je „mercedes pulman”, u čijim su se modelima vozili predsjednici Rusije. Ovaj automobil je jedno od najbezbjednijih vozila na svijetu. Ruska služba za obezbeđenje rukovodilaca prva je isprobala prve modele „korteža”. Urađeni su sigurnosni testovi rigorozniji od evro NCAP testova, koji su podrazumevali udar prikolice od 1.300 kilograma pri brzini od 50 kilometara na čas. Uz američkog predsjednika Donalda Trampa, Vladimir Putin je najbolje čuvana ličnost na svijetu.\nAndreja Savić, prvi direktor Bezbjednosno-informativne agencije, kaže za „Politiku” da se, kada je riječ o posjeti nekog visokog državnog predstavnika, angažuju kompetentne bezbjednosne strukture zemlje iz koje gost dolazi, kao i zemlje domaćina.\n„U okviru tih rutinskih priprema za obezbeđenje sačinjava se plan kojim se predviđaju sve neželjene mogućnosti na koje treba blagovremeno reagovati. S obzirom na to da je reč o jednom od najznačajnijih svjetskih lidera, stepen obezbeđenja je podignut na najviši nivo”, kaže Savić i ističe da prije ovakvih poseta uvijek ide izvidnica, koja u dogovoru sa domaćim snagama ostvaruje saradnju – dogovor oko satnice, boravka ruskog predsjednika, objekata, lokacija…\n„S obzirom na to da se ova posjeta dešava u vrijeme turbulentnih globalnih događaja, mislim da moramo maksimalno da odgovorimo i da profesionalno obezbjedimo posjetu. Biće angažovan uniformisani sastav, ali je mnogo bitnije operativno angažovanje”, zaključuje Andreja Savić.\nMilan Mijalkovski, stručnjak za antiterorizam i čovjek koji je svojevremeno bio dio tima koji je obezbjeđivao Josipa Broza Tita, kaže u razgovoru za “Politiku“da je Putin na meti mnogih stranih obavještajnih službi i da će rad na njegovoj sigurnosti u Beogradu biti veoma odgovoran i težak posao.\n„Naš bezbjednosni sistem već ima informacije da su ruski bezbednjaci stigli u Srbiju. Oni ’snimaju’ putanju kojom će se predsjednik Rusije kretati i otklanjaju sve pretnje koje bi potencijalno mogle da ugroze Putinovu bezbjednost”, kaže Mijalkovski.\nIstiče da apsolutna bezbjednost ne postoji i da uvijek ima mogućnosti da se desi nešto nepredviđeno.\n„Ali za takve slučajeve bezbjednosni sistem ima rezervne varijante i ljude koji intervenišu u toj situaciji. Očekujem da sve prođe na nivou koji je uobičajen za takve posjete”, dodaje ovaj stručnjak za bezbednost.\nMijalkovski smatra da će najveći izazov biti obezbediti Putina ispred Hrama Svetog Save.\n„Pretpostavljam da će tu biti veliki broj ljudi. Takvi skupovi su rizični, jer u toj masi uvek može biti neko ko će izazvati incident. Ali, i za takve situacije pripremljeni su pripadnici bezbednosnih snaga koji će se nalaziti i u masi i na obodima tog skupa. Pripadnici službi bezbednosti koji su u civilu uigrani su i mogu da komuniciraju i pogledom”, zaključuje Milan Mijalkovski.\nPrvi stepen bezbjednosti\nDragan Bogosavac, načelnik Uprave saobraćajne policije Policijske uprave za grad Beograd, ukazao je da će tokom trajanja posete predsjednika Ruske Federacije na području glavnog grada biti preduzete maksimalne mjere obezbjeđenja, po takozvanom prvom stepenu.\n„Biće zabranjen svaki vid saobraćaja na trasi kretanja štićene ličnosti, kao i na saobraćajnicama koje se nalaze u neposrednom okruženju. Na snazi će biti i zabrana parkiranja vozila na saobraćajnicama koje se nalaze na trasi kretanja štićene ličnosti”, precizirao je Bogosavac.\nOn je apelovao na građane da se prilikom posete predsednika Ruske Federacije pridržavaju uputstava pripadnika MUP-a koji će biti angažovani na poslovima obezbjeđenja.\nPaklene noći u Australiji, temperatura 33 stepena