VIDEO: Reakcije na iživljavanje nad onesvešćenim mladićem u Novom Sadu: Duži snimak, osude i mnogo pitanja bez odgovora | Novosadski informativni portal 021\n021 je večeras uspeo da dođe do zvaničnih informacija iz Kliničkog centra Vojvodine o zbrinjavanju povređenog, a o tome možete da čitate OVDE.\nIako se napad dogodio pre više od nedelju dana, policija tek danas, nakon objave snimka u javnosti, saopštava da se intenzivno traga za počiniocem, za kog se veruje da je pobegao u Crnu Goru. Predsednik Narodnog slobodarskog pokreta Miroslav Parović objavio je danas na svojim društvenim profilima duži snimak napada, na kojem se vidi datum 24. avgust 2020. godine.\nCrnogorski mediji pominju Kontića 2018. godine, kad je policija od njega oduzela pištolj u ilegalnom posedu, a najavila podnošenje krivične prijave.\nReakcije javnosti na počinjeno delo sa snimka oštre su i postavile su brojna pitanja o (ne)reagovanju nadležnih organa. Tako je izvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo Milan Antonijević na svom tviteru nalogu postavio pitanje "Gde je Zagorka Dolovac?", inače republički javni tužilac.\n"Zahvaljujući vama građani Novog Sada se ne osećaju više bezbedno u svom gradu. Ovaj bolesnik se iživljava na čoveku u samom centru grada. Pa šta se dešava tek na periferiji gde nema kamera i prolaznika?", pita jedan od naših čitalaca.\nOglasile su se i druge javne i političke ličnosti u Srbiji.


Čeka se odluka o povratku "indeksovaca" - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladavina prava » Čeka se odluka o povratku „indeksovaca“\nI dalje neregulisan status unapređenih profesora sa kragujevačkog Pravnog fakulteta umešanih u veliku korupcionašku aferu\nČeka se odluka o povratku „indeksovaca“\nNacionalno telo za akreditaciju u visokom školstvu koje je delimično preuzelo nadležnosti Komisije za akreditaciju nije, saznaje naš list, 27. septembra zauzelo stav o nedavnom imenovanju trojice profesora kragujevačkog Pravnog fakulteta…\n0Piše: Z. Radovanović 04. oktobra 2018. 15.00 Izmenjeno: 01. decembra 2018. 20.42\n… optuženih za učešće u korupcionaškoj aferi „Indeks“, Sveta Purića i Srđana Đorđevića, za prodekane za finansije i nastavu, te Miodraga Mićovića za direktora fakultetskog Instituta za pravna i društvena istraživanja.\nTo telo je, naime, kako je najavljivano na Pravnom fakultetu, 27. septembra trebalo da ukine mere koje je svojevremeno izrekla Komisija za akreditaciju, i kojima profesorima optuženim u aferi „Indeks“ onemogućavano napredovanje na rukovodeće funkcije na Pravnom fakultetu, ali i samostalno ispitivanje studenata, već su to morali da čine pod nadzorom.\nUprkos tim merama, rukovodstvo Pravnog fakulteta u Kragujevcu je, kako se ovde spekuliše, na mig odozgo, konkretnije od inicijatora skorašnje smene na čelu rektorata kragujevačkog Univerziteta, nedavno unapredilo „indeksovce“ Purića, Đorđevića i Mićovića na rukovodeće funkcije u toj visokoškolskoj ustanovi, dok je stav nadležnog tela o tome zatražen retroaktivno, i to tek kad je u javnosti o tom unapređenju počelo naveliko da se govori i piše.\nNacionalna telo za akreditaciju, prema jednoj informaciji, nije ni razmatralo inicijativu o ukidanju mera „indeksovcima“, dok prema drugim izvorima, to je telo, ipak, razmatralo tu inicijativu, ali se proglasilo „nenadležnim“.\nDekan Pravnog fakulteta u Kragujevcu Dragan Vujisić krajem prošle sedmice, a ni juče, nije želeo da komentariše informaciju da se Nacionalno telo za akreditaciju nije izjasnilo o imenovanju trojice profesora, optuženih u aferi „Indeks“, na rukovodeća mesta na tom fakultetu. Krajem prošle nedelje rekao nam je da očekuje da će dokument (stav) Nacionalnog tela za akreditaciju u Kragujevac stići do srede, dok nam je juče predložio da se, tim povodom, čujemo do kraja nedelje.\n– Ne mogu da komentarišem rekla-kazala priče. O stavu Nacionalnog tela za akreditaciju mogu da pričam tek kad informacija o tome stigne zvanično na fakultet. Koliko mi je poznato, takva informacija još nije stigla, rekao nam je juče Vujisić i predložio da se čujemo u subotu. Napomenuo je, pritom, „da ne beži od javnosti“, te da „nema šta krije“.\nIzvori našeg lista navode, pak, da je dekan Vujisić, na sednici Saveta Pravnog fakulteta, održanoj 25. septembra, navodno tvrdio da je siguran da će Nacionalno telo za akreditaciju za dva dana (27. septembra) da ukine mere kojima se onemogućava imenovanje „indeksovaca“ na rukovodeće funkcije i njihovo samostalno ispitivanje studenata. Ono što je, međutim, za sada izvesno jeste, tvrde naši sagovornici, da je „sigurno da se Nacionalno telo za akreditaciju konkretno nije izjasnilo tim povodom. Upozoravaju, doduše, i da bi informacija o tome na putu od Beograda do Kragujevca mogla da pretrpi „korenite izmene“.\nOno što u ovaj galimatijas unosi novu zbrku jeste dilema vezana za to da li se Nacionalno telo za akreditaciju proglasilo nenadležnim ili nije ni razmatralo inicijativu za ukidanje mera kojima se „indeksovcima“ onemogućava povratak na rukovodeća mesta na Pravnom fakultetu. Poznavaoci ove problematike smatraju da je gore ako se Nacionalno telo proglasilo nenadležnim za ukidanje mera profesorima optuženim u aferi „Indeks“, jer bi takav stav mogao da sugeriše da niko nije bio nadležan ni za njihovo izricanje, što bi trojici „indeksovaca“ legalizovalo sadašnji status.\nAfera „Indeks“, nazvana je tako po istoimenoj policijskoj akciji u februaru 2007, kad je, zbog prodaje ispita i diploma na kragujevačkom Pravnom fakultetu, uhapšeno i optuženo više desetina osumnjičenih iz Kragujevca, ali i Beograda i Niša. Reč je o najvećoj korupcionaškoj aferi u istoriji domaćeg visokog školstva, koja ni jedanaest godina od hapšenja njenih aktera nije dobila sudski epilog. Gotovo istovetna afera na Zagrebačkom sveučilištu svojevremeno je okončana za nepunih godinu dana.\nProgon bivšeg rektora\nDa se situacija na Univerzitetu u Kragujevcu i oko njega još uvek ne smiruje, svedoči i jučerašnja izjava bivšeg rektora Nebojše Arsenijevića, koji kaže da i dalje gotovo svakodnevno ide na saslušanja u sud ili policiju. Istovremeno mu, kako tvrdi, nezvani gosti noću, „u sitne sate“, kucaju na vrata od stana, a nedavno su mu, oko 3 sata iza ponoći, kamenjem zasuli stan.\nUhapšen član Saveta Univerziteta\nLokalni portali juče su objavili da je policija tokom dana uhapsila Nenada Andrića (42), direktora Prve tehničke škole u Kragujevcu, koji je i član novog saziva Saveta univerziteta u Kragujevcu. Andrića je za člana Saveta Univerziteta imenovala Vlada Srbije. Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije saopštilo je juče da su uhapšeni N. A. (1976), zbog sumnje da je izvršio krivična dela primanje mita i trgovina uticajem i B. M. (1975), osumnjičen za davanje mita. Osumnjičeni N. A., odgovorno lice Prve tehničke škole u Kragujevcu, preko posrednika B. M. tražio je 400 evra kako bi uticao na nastavnika te škole prilikom polaganja popravnog ispita, iako učenik nije imao potrebno znanje. N. A. je, kako se sumnja, preko istog posrednika tražio prvo 300, a potom 200 evra, kako bi pozitivno odlučio po molbi majke za premeštaj ćerke na drugi smer u okviru Prve tehničke škole u Kragujevcu. U saopštenju se navodi da se B. M. sumnjiči da je od ove majke uzeo 200 evra, posle čega je uhapšen.\nafera indeks, fakultet, odluka, povratak, profesori, unirvezitet u kragujevcuKragujevac


Odbojka - "Ajkulice" sitna riba za pančevačke "lavice"\n„Ajkulice“ sitna riba za pančevačke „lavice“\nNapisano u kategoriji Odbojka, 14 novembra, 2016\nOdbojkašice „Dinama“ nastavile su sa sjajnim partijama u Super ligi Srbije zabeleživši i četvrtu prvenstvenu pobedu. One su u okviru 5.kola priredile još jedno iznenađenje savladavši na gostovanju u Beogradu aktuelnog šampiona, ekipu „Vizure“ s maksimalnih 3:0, po setovima: (23:25, 21:25, 24:26).\nUtakmicu je obeležila velika borba u sva tri seta, u kojima je rezultat lako mogao da prevagne i na drugu stranu. Međutim, „lavice“ su u završnicama pokazale visok nivo koncentracije i umeća i na kraju zasluženo slavile veliku pobedu. Prvi set je posle rezultatske klackalice rešen u neizvesnoj završnici poenima iz bloka Nikoline Ašćerić i as servisom Tanje Mitrović. Sličan scenario sa istim epilogom viđen je i u drugom periodu, s tim što je on finiširan na nešto ubedljiviji način, sa četiri vezana poena gošći.\nTreći set doneo je i najubedljiviju igru Pančevki ali ni on ipk nije mogao da prođe bez neizvesne zavšnice. Imale su odbojkašice „Dinama“ rezultat 24:17 i sedam vezanih meč lopti ali su na kraju došle u neugodnu poziciju da moraju da „čupaju“ pobedu. Srećom, u tom finišu Pančevke su sačuvale dovoljno smirenosti i koncentracije da dovrše protivnika i upišu novu pobedu, kojom su se osamile na drugom mestu na tabeli.\nEkipu „Dinama“ je do pobede predvodila Nina Kocić sa 18 poena, dok je Dragana Marković zabeležila 12. U domaćoj ekipi najviše su se istakle Maja Aleksić i Slađana Erić sa po 12 osvojenih poena. U naredom kolu odbojkašice „Dinama“ očekuje još jedno gostovanje, ovoga puta ekipi užičkog „Jedinstva“.\nPančevačke škole na Međuokužnom takmičenju u odbojci


Inzkova odluka života - Portal Novosti\nDodik kaže da je mislio da "tipični srbomrzac" Inzko i ostali "nisu toliki kreteni" (foto Armin Durgut/PIXSELL)\nNajdugovječniji Visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini, Valentin Inzko, odlučio je otići iz Sarajeva uzdignute glave, nametnuvši dopune u Krivičnom zakonu kojima se zabranjuje i kažnjava negiranje genocida i veličanje ratnih zločinaca. Svega desetak dana nakon obilježavanja 26-godišnjice od genocida u Srebrenici i svega sedam dana pre napuštanja Sarajeva i prepuštanja svoje funkcije Christianu Schmitdu. Ovom je odlukom Inzko ispunio svoje obećanje dato žrtvama srebreničkog genocida u junu 2019., podsjeća Murat Tahirović,\npredsjednik Udruženja žrtava i svjedoka genocida. Tada su, ističe on, njegovo udruženje i Pokret majki enklava Srebrenice i Žepe organizirali međunarodnu konferenciju "na kojoj su bili najznačajniji svjetski eksperti i prvi ljudi Tribunala u Haagu i njihovi vodeći tužioci".\n- Posebnim uspjehom i rezultatom Konferencije smatramo javno Inzkovo obećanje da će Ured visokog predstavnika proglasiti Zakon o zabrani negiranja genocida, u slučaju da Parlamentarna skupština BiH isti ne usvoji. Isto tako, Inzko je u svom mandatu kontinuirano izvještavao o negiranju genocida u BiH i regionu i mislim da mu je to bila i najbolja baza da donese zakon - kaže za Novosti Tahirović, koji ističe da nikad nije kasno za ovakav zakon.\nI od te konferencije su prošle dvije godine. Inzko je u međuvremenu postao predmet poruge svih strana u BiH. Nerzuk Ćurak, profesor sa Fakulteta političkih znanosti u Sarajevu ističe da je Inzko, u političkom smislu, "svih ovih godina uglavnom bio usamljen".\n- Ta odluka je političko-pravna materijalizacija ljudske brige čovjeka koji nije mogao otići iz Bosne bez "završne riječi" koja ga ipak stavlja na svijetlu stranu historije. Stoga sam puno bliže uvjerenju da je ovo više autonomna moralna gesta Inzka, nego geopolitička poruka zapadnih sila, mada je, i to ne treba podcijeniti, donesena u boljem međunarodnom okruženju za rad Visokog predstavnika nego što je to bilo tokom prethodnih godina – govori Ćurak.\nOn se nada da će zakon postepeno prodirati u postkonfliktne pore bosanskohercegovačkog društva, "podižući nivo društvene svijesti i odgovornosti tako da će nakon nekog vremena na mračnu stranu historije biti otpremljeni nitkovi koji poriču genocid, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti."\n- Uz svu zakašnjelost Inzkovog moralnog djelovanja, ova odluka je veća od njegovog života - zaključuje Ćurak.\nPitanje koje se sad postavlja je kako sprovoditi zakon za koji je Milorad Dodik rekao da je "posljednji ekser u kovčegu BiH".\n- Ne očekujem da će se jedna od najvažnijih odluka Visokog predstavnika sprovoditi na način koji bi ukazao na dramatično kvalitativan skok etičnosti, profesionalnosti i nezavisnosti unutar tužilačkog sistema. Ako pak griješim, to znači da će u narednim danima, čim se steknu pravni uvjeti, započeti "vizentalovski" lov na poricatelje i negatore genocida, ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti - ističe naš sagovornik i dodaje da je negatora najviše među političarima, "dakle onim osobama koje na direktan ili indirektan način kontrolišu tužilaštva u BiH, tako da će pravna kolotečina i politička žabokrečina progutati ovu veliku moralnu gestu Visokog predstavnika."\nĆurak postavlja pitanje "može li iko zamisliti kako Tužilaštvo BiH započinje istragu protiv članova zakonodavne i izvršne vlasti u RS i iz RS, a koji u apsolutnoj većini u svojim javnim istupima negiraju genocid, ali i ratne zločine i zločine protiv čovječnosti, izuzev ako te zločine ne pripisuju mrskim drugim stranama." Ipak, ostavlja malo prostora i za drugačiji scenarij.\n- Možda odjednom sve to poricanje u javnoj sferi lukavstvom političkog uma prestane i preseli se u privatnu sferu, čisto da nas ne iznenadi neko novo nasilje u budućnosti, neki novi pokušaj da se zabije "posljednji ekser" u BiH - zaključuje Ćurak.\nTahirović napominje da Tužilaštvo BiH sada ima prostora da sprovodi zakon u praksi, jer "ako su već mogli da hapse premijera Federacije BiH i direktora Obavještajno sigurnosne agencije, više ne postoji niti jedan izgovor da to ne urade i kod primjene ovog zakona".\nNarodna skupština RS (NSRS) usvojila je pet zaključaka ovim povodom, a zaključke su podržale i opozicijske stranke u RS. Odbacili su nametnuti zakon i najavili da neće sudjelovati u radu u Predsjedništvu i Vijeću ministara BiH. Tahirović podsjeća da se i Radovan Karadžić, u planiranju zločina krio iza odluka NSRS.\n- Već duže aktuelna politika u RS se "pokriva " odlukama NSRS, od odluka o razbijanju BiH, počevši od referenduma, pa do stava o članstvu u NATO. Mislim da međunarodna zajednica pažljivo bilježi sve i da se neće ponoviti greške iz devedesetih - optimističan je Tahirović.


Roman Darka Tuševljakovića Jaz u užem izboru za NIN-ovu nagradu | Arhipelag\nRoman Darka Tuševljakovića Jaz u užem izboru za NIN-ovu nagradu\nBeograd, 4. januara 2016. – Roman Darka Tuševljakovića Jaz, objavljen u izdanju Arhipelaga, ušao je u uži izbor za NIN-ovu nagradu za roman godine.\nJaz je snažan društveni roman o Srbiji devedesetih godina i s početka novog veka, kao i o mladoj generaciji razapetoj između odlaska i opstanka u vlastitoj zemlji i o onim starijima, obuzetim nostalgijom i borbom protiv vremena koje ih prevazilazi.\nSlikajući život mladih ljudi u jednom uzburkanom vremenu i kombinujući elemente društvenog romana i fantazmagorije, Tuševljaković u Jazu oblikuje pozornicu na kojoj se, usred velikih političkih i istorijskih lomova, pokazuju upečatljivi likovi sa svojim ljudskim i intimnim dramama.\nU ovoj upečatljivoj priči o tome kako preživeti istoriju i kako sačuvati pravo na vlastitu različitost, koja čitaoca vodi od Beograda i Kragujevca devedesetih do slike porodičnog odmora u Grčkoj, u paralelnim i ukrštenim pričama razrešavaju se lične i porodične drame, duga povest nasilja i borbe sa sobom i drugima.\nŽiri, koji radi u sastavu Božo Koprivica (predsednik), Jasmina Vrbavac, Tamara Krstić, Zoran Paunović i Mihajlo Pantić, uvrstio je u uži izbor ukupno 11 romana.\nNajuži izbor NIN-ov žiri kritike objaviće 12. januara, a odluku o dobitniku 63. po redu NIN-ove nagrade za roman godine 16. januara 2017.


RIMSKI MOST NA LJUBOVIĐI: Ovo je jedan od najlepših i najstarijih mostova u Srbiji (FOTO) | Serbiantimes.info\nRIMSKI MOST NA LJUBOVIĐI: Ovo je jedan od najlepših i najstarijih mostova u Srbiji (FOTO)\nSmešten na trasi starog putnog pravca koji je povezivao Ljuboviju i Pecku, nalazi se Rimski most, poznat i kao Latinska ćuprija.\nNa osnovu njegovih karakteristika pretpostavlja se da je nastao tokom 16. veka, ali kako je zapis o njegovom nastanku izgubljen u istoriji, narod mu je, kao i u drugim sličajevima kad nije mogao da objasni poreklo, prišio naziv “rimski”.\nU netaknutoj prirodi na putu kojim su nekada karavani stizali do Valjeva, svojom lepotom i gracioznošću Latinska ćuprija se savršeno uklapa u okolinu. Ispod nje protiče reka Ljuboviđa, koja u ovom delu izuzetno čista i lepa.\n“Naziv Rimski most ili Latinska ćuprija je zato što je most postojao za vreme Rimskog carstva, tako da je oduvek reka Ljuboviđa bila reka koja je spajala dve teritorije – opštinu Osječina i drugu stranu koja danas pripada opštini Ljubovija”, kaže Svetozar Gačić, direktor TO „Podgorina“.\nOd 1983. godine Rimski most nalazi se pod zaštitom Republike Srbije kao spomenik kulture od velikog značaja. Rađeno je nekoliko rekonstrukcija, a poslednja je izvedena 2016. godine.\nZATOČNICI, GUSARI I DELIJE: Zaboravljeni srpski samuraji koji su stvorili evropsku laku konjicu!\nIzvor: Serbian Times / Opanak\nRelated Topics:SrbijaArhitekturaistorija srbijereka ljuboviđarimski mostlatinska ćuprija\nBEOGRADSKI ŽIVOT ZAMENILI IMANJEM U ŠUMI: Nemaju dan odmora i presrećni su zbog svoje odluke!


ECK I PROAKTIV NA OBUCI U OKVIRU PROJEKTA “CS4EU” – Edukativni centar Kruševac\nECK I PROAKTIV NA OBUCI U OKVIRU PROJEKTA “CS4EU”\nU okviru projekta „Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji“ (CS4EU), na Paliću je, od 18. do 20. juna, Beogradska otvorena škola organizovala četvrtu obuku za predstavnike partnerskih organizacija civilnog društva i medija. Obuku „Jačanje programskih partnera za učešće u procesu donošenja odluka: javne politike i zagovaranje”, pohađale su i predstavnice Edukativnog centra Kruševac i niškog Proaktiva, partnerskih organizacija na projektu “Paket usluga za mlade – Za uspešnu tranziciju iz obrazovanja u svet rada”, koji se implementira u okviru institucionalne podrške.\nCilj obuke bio je da kod partnerskih organizacija razvije potencijal i ojača kapacitete za učešće u procesu donošenja odluka na lokalnom i nacionalnom nivou, kao i da ih uputi u proces koji istraživačko novinarstvo podrazumeva. Polaznici su, kroz trodnevnu obuku, unapređivali znanja i veštine – kako da pišu i koriste predloge za praktičnu politiku, detaljnije su upoznati sa osobenostima i značajem javnog zagovaranja, kao i pravnim okvirom za učešće civilnog društva u donošenju odluka.\nOsim grupnih predavanja, učesnici su radili u četiri paralelne sesije, u okviru kojih su diskutovali o svojim projektima i nedoumicama u oblasti javnih politika. Predstavnice Edukativnog centra Kruševac i Proaktiva imale su priliku da, sa predavačima, rade na analizi i proceni uticaja na javne politike u kojima deluju sa projektom “Paket usluga za mlade – Za uspešnu tranziciju iz obrazovanja u svet rada”, kao i na pozicioniranju dokumenta praktične politike. Ostale radionice bile su fokusirane na proces javnog zagovaranja i istraživačko novinarstvo. U završnici obuke, učesnici su upoznati sa odredbama Zakona o planskom sistemu, a izneti su i primeri dobre prakse uključivanja civilnog društva u postupak izrade i usvajanja propisa i dokumenata javnih politika.\nBeogradska otvorena škola, u okviru druge godine CS4EU projekta, ima 17 partnera i kroz ovu mrežu organizacija i medija iz cele Srbije, nastoji da poboljša kvalitet procesa evropskih integracija i doprinese demokratskom razvoju u Srbiji, putem jačanja uloge civilnog društva i približavanja EU integracija potrebama građana. Rad Edukativnog centra Kruševac podržava Švedska, u okviru programa Beogradske otvorene škole „Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji“.


Selo u koje stiže budućnost\nU Višnjevac se vraćaju rode!\nDok iz drugih sela devojke odlaze u gradove, u Višnjevac dolaze i udaju se za seoske momke, a ove godine očekuje se da će rode sleteti na desetak odžaka! Kao u televizijskoj seriji „Više od igre“, u mestu se sve vrti oko lokalnog fudbalskog kluba „Udarnik“. Mesna zajednica ima svoje planove – da se renovira Dom kulture i asfaltira nekoliko ulica\nMiloš Subotić i Slobodan Žužić\nDok smo u ponedeljak popodne ulazili u Višnjevac, selo udaljeno 14 kilometara od Subotice, pitali smo se ima li u njemu toliko višanja da je po njima dobilo ime? Na nekoliko stabala viđenih usput višnje su rudele, ali smo na to zaboravili u opštem crvenilu koje je vladalo oko terena Fudbalskog kluba „Udarnik“: gostovala je „Crvena zvezda“, doduše veterani, ali asovi koji nikada nisu zaboravljeni i svuda su bili crveno-beli dresovi, gorele su baklje i dizao se dim, a navijači su iz sveg glasa pozdravljali goste koji su došli isto tako crveno-belim klupskim autobusom!\n„Ovo je sjajno, atmosfera je kao da gostuje „Mančester Junajted!“, komentarisao je čuveni Jovan-Kule Aćimović, nekada standardna desna polutka višestrukog šampiona ONE Jugoslavije i jedna od „Miljanovih beba“, a sa njim su bili sve same fudbalske veličine – Miloš Šestić, Vladimir Petrović Pižon, Zdravko Borovnica, Stanislav Karasi, Ratomir Dujković, njih tridesetak oko kojih su Višnjevčani napravili špalir i oduševljeno ih pozdravljali!\nNisu svi u godinama i kondiciji da mogu da trče na terenu, pa su u prvi tim ušli oni još uvek malo orniji za fudbal, kao što su Pižon, Borovnica, Koroman, Babić, Slavoljub Petrović, Janković... ali spektakl na koji je došlo čitavo selo nije bio ništa manji, jer ne dolazi „Crvena zvezda“ svaki dan!\n„Povod je 70 godina Fudbalskog kluba „Udarnik“ iz Višnjevca, to je naš klub koji nikada u toku svog postojanja nije prekidao da okuplja mlade fudbalere, održavamo ga po svaku cenu i od donacija i sponzora kojima smo zahvalni, jer nam mnogo znači u selu! Opstajemo u opštinskoj ligi i nadamo se da će i dalje tako biti!“, dočekuje nas Đorđe Nikolić, koji za sebe skromno kaže da je „član fudbalskog kluba“, a uz ljude iz mesne zajednice jedan je od glavnih inicijatora i organizatora ove, za Višnjevac, „utakmice stoleća“.\nIgrači su istrčali na teren, kako bi profesionalni komentatori rekli „po idealnom vremenu za igru“, a pošto nismo došli samo zbog utakmice, dok lopta kreće sa centra tražimo čelne ljude mesne zajednice da porazgovaramo o Višnjevcu, što u ovoj gužvi nije ni najmanje lako ugrabiti vremena i preći sa fudbala na neke druge teme...\nOd Slobodana Žužića, predsednika Saveta Mesne zajednice dobijamo informaciju da je „Udarnik“ osnovan 1948. godine, tako da je obeležavanje 70. godišnjice malo poranilo, ali to je u ovom trenutku nevažno, jer će meštani dugo pamtiti lep događaj, bez obzira kojim je povodom organizovan. Višnjevac, međutim, ima još dosta toga čime može da se pohvali i što zaslužuje da bude zabeleženo u novinarskom notesu.\n„Mi smo veoma mala mesna zajednica, sa svega 750 stanovnika, ali sa velikom perspektivom i potencijalom zbog čega se nadamo da će ovo selo u budućnosti da procveta! Jedan od razloga je i taj što se u poslednjih nekoliko godina dosta mladih što oženilo, što udalo, ali je najvažnije da su ostali u Višnjevcu i tu zasnovali porodicu! Samo ove godine očekujemo desetak prinova, što nas izuzetno raduje. Kao u onoj seriji „Vratiće se rode“, samo što se kod nas, eto, već vraćaju! Da bude još lepše, dobili smo u poslednje tri godine četiri ili pet snajki iz grada, koje su se ovde udale i došle da žive u selu, a evo u junu će biti još jedna svadba!“, kazuje nam Slobodan Žužić.\nVišnjevčani su zadovoljni što je opstala i osnovna škola u selu, koju pohađa šezdesetak dece do četvrtog razreda, a zatim oko trideset đaka nastavlja školovanje u Čantaviru. Za to su meštani zahvalni direktorici osnovne škole „Hunjadi Janoš“ iz Čantavira Eriki Sedlar, koja je imala razumevanja da se škola u Višnjevcu ne ugasi.\n„Mladih je u selu oko 30 odsto od ukupnog broja stanovnika i perspektiva je da oni ostanu u poljoprivredi, jer imamo nekoliko jakih i uspešnih gazdinstava koja zapošljavaju jedan broj ljudi iz mesta i daju im određenu sigurnost i perspektivu. Nažalost, nemamo privrednih kapaciteta i bilo bi dobro kada bi imali bar jedno da naši stanovnici ne moraju zbog posla u grad. Ali, kao mesna zajednica, mi se trudimo uz pomoć Grada Subotice i Direkcije za izgradnju grada da stvorimo što bolje uslove za život u selu, da infrastruktura ne zaostaje mnogo u odnosu na gradsku. Treba ove godine da asfaltiramo još tri ili četiri ulice i očekujemo da počne renoviranje Doma kulture, koji nam je osim fudbalskog terena, gde se nalazimo i provodimo vreme svake nedelje, još jedino mesto na kojem možemo da se okupljamo“, kaže predsednik Saveta mesne zajednice Slobodan Žužić.\nDom kulture izgradili su meštani Višnjevca svojim radom i sredstvima 1948. godine i ponosni su na njega, a grad je uspeo da posle propasti višnjevačke zadruge i zadruge u Čantaviru, kada je sa njom i Dom otišao u stečajnu masu, uspeo da ga vrati u svoje vlasništvo i ustupi stanovnicima Višnjevca na korišćenje.\nBeše nekad zadruga...\nDok odlazimo da snimimo Dom kulture, predsednik Skupštine Mesne zajednice Miloš Subotić usput pokazuje gde se nekada nalazila zadruga u Višnjevcu i kaže da je bila jedna od najjačih i najbogatijih, a prodata je budzašto. Sam Dom kulture sada je u ruiniranom stanju, ali se u selu nadaju da će obnova početi još ove godine.\n„To nam je jedan od prioriteta koje smo stavili u plan aktivnosti a imamo saznanja i da je projektna dokumentacija već urađena, kao i obećanje gradonačelnika Jenea Maglaija, kada je bio u Višnjevcu, da će se Dom obnoviti, pa se iskreno nadamo da će uskoro slediti i raspisivanje javne nabavke, a potom i početak radova. Bilo bi lepo kada bi Novu godinu i Božić mogli da proslavimo u našem renoviranom Domu kulture“, kaže Miloš Subotić.\nŠto se tiče komunalne infrastrukture, Višnjevac ima dobru vodovodnu mrežu, solidno snabdevanje električnom energijom i dobar napon, kablovsku televiziju, telefone i internet, pa se stanovnici ne žale da im mnogo toga nedostaje. Za održavanje higijene i odnošenje smeća brine se čantavirski „Komval“ i sa njegovim uslugama su zadovoljni. Selo je na dobrom mestu kada je reč o putnoj mreži, i to je veoma važno za dalji razvoj.\n„Ako pitate da li smo daleko od grada, ne bih rekao da je razdaljina od 14 kilometara velika, a verujem da mi odavde pre stignemo do grada nego neki stanovnici Makove sedmice. Javni prevoz dobro je organizovan, imamo dvadesetak polazaka dnevno, a ovaj naš put je izuzetno prometan jer povezuje Suboticu sa Sentom i dalje sa Banatom, tako da i zahvaljujući njemu mesto živi“, kaže Miloš Subotić.\nRupe na putu na koje smo nailazili vozeći se od Subotice prema Višnjevcu, ipak, trebalo bi da budu upozorenje nadležnima da se jedna takva saobraćajna žila-kucavica mora i održavati. U međuvremenu, dok smo se vratili, utakmica je završena rezultatom 4:1 za „Crvenu zvezdu“. Naravno, „Zvezda“ je uvek velika i kada igraju veterani, ali rekoše da je najlepši trenutak utakmice bio onaj jedan gol „Udarnika“ koji je postigao Saša Lazić i da je čak i Pižon rekao da je to evrogol kakav se retko viđa i na velikim mečevima!\nDa li ima višanja u Višnjevcu, pitanje je na koje ćemo potražiti odgovor prvom sledećom prilikom, a biće ih sigurno jer o ovom složnom i gostoljubivom selu ima još mnogo toga da se piše!\nRešen još jedan problem\nPosle dugo vremena i traženja, Višnjevac je na lokalnom groblju konačno dobio mrtvačnicu koju je o svom trošku izgradio grad ove godine. Ostali su još manji završni radovi da se obave, tako da se preminuli više neće sahranjivati od kuća, kao što je do sada bio slučaj.\n„Ovo je veoma značajno i veliko olakšanje za selo, a pokušaćemo od lokalne samouprave da dobijemo i neki seoski plac na kojem bi podigli našu crkvicu, razgovori su u toku i nadamo se da ćemo u tome uspeti“, kaže Slobodan Žužić i ističe zahvalnost svim meštanima koji doprinose razvoju sela i aktivni su u organizaciji ne samo u pripremama za gostovanje „Zvezdinih“ zvezda nego i brojnim projektima – Milošu Bursaću, zameniku predsednika Saveta, Nedeljku Jariću, Miroslavu Kuzmanovskom i Voji Babiću.


Prema podacima komisije, Duda, koji ima podršku vladajuće stranke Zakona i pravde (PiS), dobio je 51,2 odsto glasova pa je malom razlikom pobedio protivnika Rafala Tžaskovskog.\nIz komisije se ističe da preostali glasovi koji tek treba da budu obrađeni neće značajno uticati na rezultat.\nKandidat opozicijeTžaskovski dobio je 48,8 odsto glasova. Iz poljske opozicione grupacije Građanska platforma, čiji je on kandidat, saopšteno je da prikupljaju informacije o eventualnim neregularnostima tokom glasanja.\nAnalitičari smatraju da bi zbog tesnog rezultata obe strane mogle od Vrhovnog suda tražiti mišljenje.\nZbog mera predostrožnosti uvedenih zbog pandemije korona virusa, poljski glasači su po prvi put na ovim izborima mogli da glasaju preko pošte.


03-06-2017 19:04 Izdvojeno Srbija Politika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas, nakon plenarnog sastanka Procesa "Brdo- Brioni" da u regionu nema ljubavi, ali da postoji potreba da se razgovara i čuva mir i stabilnost.\nVučić u Brdu (Foto: predsednik.rs)\nVučić je u izjavi za medije u Brdu kod Kranja rekao da je zajedno sa makedonskim predsednikom Đorđem Ivanovim razmenio "teške i oštre reči sa albanskim predstavnicima", ali da je i to bolje nego da se takve stvari prenesu na ulice. Predsednik Srbije je rekao da ne pamti tako oštru i tešku diskusiju sa Hašimom Tačijem, ali da je, zajedno sa Ivanovim, nedvosmisleno pokazao šta je istina u ponašanju ljudi iz Prištine i zagovaranju "velike Albanije". - Pokušali su da kažu da su to izmišljotine Beograda i moram da kažem da je makedonski predsednik Đorđe Ivanov u potpunosti podržao sve argumente koje sam izneo i bio veoma oštar, tako da je nekome izgledalo kao da smo pravili blok Srbija i Makedonija protiv dvojice albanskih predstavnika, što nije bio slučaj - rekao je Vučić. On je ipak naglasio da je dobro što je rasprava bila oštra i otvorena i što znamo da će biti potrebno mnogo truda da se uloži kako bi svi u Evropi i svetu razumeli poziciju Srbije. - I danas sam im rekao da mi razumemo da Albanci Kosovo smatraju nezavisnim, ali da oni moraju da uđu u naše cipele i da razumeju da Srbija ne smatra Kosovo nezavisnom državom i da oko toga nema nikakve saglasnosti - rekao je Vučić.\nSastanak lidera bivšeg SFRJ-a u Brdu kod Kranja (Foto: predsednik.rs) Predsednik je dodao da je najvažnije da svi dobro razumeju da probleme treba rešavati dijalogom.\nNema ljubavi, ali...\nVučić je rekao i da je nemački predsednik Frank Valter Štajnmajer rekao da svi, kada odu kod predsednika Evropske komisije Žana Kloda Junkera, govore o ljubavi u regionu, koje nema. - Ali ima potrebe da se razgovara i čuva mir i stabilnost, ali to nije ljubav. Imamo dramatično različite interese koji će postojati i u budućnosti, dobro je da ih na takav način definišemo i tu nikakve ljubavi nema - zaključio je Vučić. Govoreći o diskusiji sa Tačijem, Vučić je rekao da je bilo i smešnih optužbi, poput unutrašnjih političkih argumenata, gde su albanski predstavnici govorili kakav je odnos srpskih vlasti prema civilnom društvu i sve ono što može da čuje od svojih političkih protivnika u Beogradu. - Na to se nasmejete i onda sam im odgovorio sve što sam znao o Ramušu Haradinaju i o svima drugima, na šta nema odgovora sem da kažu da ga ni Haški tribunal nije osudio - rekao je Vučić.\nKako izaći iz ekspres lonca\nVučić je rekao i da je tražio da Srbija konačno dobije "nešto ohrabrujuće sa nivoa Evropske unije, jer i Srbi i Makedonci kao u pretis loncu čekaju nešto dobro da dobiju kao rešenje". - Ostaje da se vidi šta je to pred nama, ali dobro je da smo imali prilike da jedni druge upoznamo, jer su glupi i dosadni sastanci na kojima ponavljamo jedno isto, a kada se raziđemo krenu žestoke optužbe i sasvim drugačija argumentacija - rekao je Vučić. Oštra diskusija, primetio je Vučić, takođe je put ka smirivanju tenzija u regionu. - Bar smo otvoreno razgovarali. Bolje je da tako razgovarate nego da se međusobno lažemo, zato je ovakav razgovor uvek bolji od onog u kojem je sve divno, a posle čujete druge priče. Bolje je što više teških razgovora da imate, to će manje teških posledica da imate na terenu - smatra Vučić.\nRekli vam Rusi\nUpitan da li je, kao što je najavljivao, bilo reči i o zajedničkom tržištu, Vučić je rekao da je i tu došlo do sukoba sa Tačijem koji je, nakon izjava prištinskog "ministra spoljnih poslova" Envera Hodžaja da je to ruska ideja, rekao da je to ideja stvaranja mini-Jugoslavije. - Rekao sam im da prekinu sa tim besmislicama, da Rusi o tome ne znaju ništa i nemaju ništa, i da ne izmišljaju u svemu Ruse, jer je to moja ideja. Ruse niti sam pitao, niti su mi tražili da im objašnjavam, niti mi je bilo ko šta tražio. Tačiju sam rekao da ne izmišlja, da to ima veze sa ekonomskim povezivanjem - rekao je Vučić. Kako je objasnio, u odnosu na CEFTU, ideja zajedničkog tržišta je da se u regionu izjednače poreske i carinske stope koliko god je to moguće, kako bi se omogućio najbrži mogući promet preko granica zemalja zapadnog Balkana i administrativnih linija na Kosovu. - Ideja je da pokušamo da izjednačimo i subvencije za dolazak stranih investitora, na naše teritorije, jer kada to uradimo imaćemo jedinstveno tržište i privućićemo najmanje tri puta više investitora nego što ih ima danas - rekao je Vučić. Dodao je da bi Srbija, koja ima više stranih investicija od ostalih, privukla možda dva puta više, a ostali 3-4 puta više. - A kada neko neće da sluša nego je a priori protiv toga jer je to predložila Srbija, postoji ta mantra da šta god predloži Srbija, rekla im je Rusija... i to jeste moja ideja i neću da odustanem od nečega zato što se nekome ne sviđa jer dolazi iz Beograda - poručio je Vučić. Naveo je i da su ostali lideri gledali šta se zbiva, ali da je dobro što je Štajnmajer mogao da čuje drugačije argumente. - Pričali smo o pozivnim brojevima, regionalnoj policiji, o pravosuđu, mi smo ispunili sve iz Briselskog sporazuma. A po jednom i najvažnijem delu Briselskog sporazuma, Zajednici srpskih opština, oni nisu ništa uradili, a prošlo je više od četiri godine. Ne postoji niko ko može da kaže da to nije tačno - zaključio je Vučić. Možda će se ovakva Vučićeva retorika promeniti, ukoliko dođe do promene Ustava Srbije, a upravo je predsednik i pokrenuo javnu raspravu po tom pitanju, i čemu više možete da pročitate OVDE. Izvor: Tanjug\nSusret predsednika bivših republika SFRJ-a i Hašima Tačija u Brdu kod Kranja:\nJOKSIMOVIĆ: Srbija ima važno mesto u budućnosti Evropske unije (VIDEO)\nVOLODIN KOD VUČIĆA: Odnosi Srbije i Rusije najbolji u savremenoj istoriji\nPRVI VUČIĆEV POTEZ: Vratio zastavu EU u Predsedništvo!\nVi za nas niste nezavisna država! Šta je Vučić tačno rekao Tačiju u Brdu kod Kranja\nROGOZIN O NAORUŽAVANJU SRPSKE VOJSKE: Spremili smo tor, buk i S-300,\nMEJER PONOVO PREKRAJA GRANICE I TVRDI: Vučić neće učiniti ništa što bi moglo da uvredi EU ili SAD!\nAMERIČKI KONGRESMEN ZAHTEVA OD UNIJE: Srbi baš neće da se suoče sa svojim zločinima! Obustavite im prijem u EU!\nVUČIĆ: Veliki deo Evrope i sveta stiže u Beograd!\nOPOZICIJA NEĆE DA RAZGOVARA SA VUČIĆEM: Izuzetak je jedan političar!\nSTAMATOVIĆ: "Dačiću, dokaži da nisi Vučićeva krpa! Ako si ruski igrač, onda ćeš već sad, u Sankt Peterburgu, da..."


„Smanjimo tenzije i izbjegavajmo svaki vid provokacija“ – Portal Berane\n„Smanjimo tenzije i…\n„Smanjimo tenzije i izbjegavajmo svaki vid provokacija“\nPotpredsjednik Vlade Dritan Abazović apelovao je danas da se smanje ukupne tenzije u društvu, navodeći da Crnu Goru čeka teška godina i mnogo važnih odluka, prenosi Mina.\nOn je nakon konferencije Građanske alijanse Nacionalna “Izazovi za transparentno, efikasno i odgovorno pravosuđe” kazao da se nova Vlada trudi da bude što efikasnija i da je odmah počela sa radom, što pokazuje da postoji jedna nova energija.\nOdgovarajući na pitanje novinara da li proslave koje su bile organizovane u nekoliko gradova vidi kao proslavljanje nove Vlade ili kao provokaciju ka nekim manjinama, Abazović je naveo da je uvijek srećan kad se ljudi raduju, ali da to ne treba da bude na štetu nekog drugog.\nOn je apelovao na građane da maksimalno sačuvaju dostojanstvo i izbjegnu svaki vid provokacija ukoliko žele da pomognu novoj Vladi.\nAbazović je pozvao na poštovanje epidemioloških mjera koje su i dalje na snazi i kazao da će sjutra vjerovatno biti donešene nove.\n„Moj je apel da smanjimo malo ukupne tenzije u društvu. Čeka nas jedna teška godina i puno važnih odluka. Čekaju nas stvari u vezi sa stabilizacijom ekonomije. Mislim da to treba da bude prioritet svih građana“, rekao je Abazović.\nKomentarišući najavu glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića da će Specijalno državno tužilaštvo ispitati da li je bilo pokušaja političke korupcije u njegovom slučaju, Abazović je kazao da očekuje da se sa Katnićem vidi ove sedmice i da nema ništa protiv da sa njim podijeli neka razmišljanja na tu temu.\n„On neka apsolutno radi svoj posao“, naveo je Abazović.\nOn je dodao da će nakon stupanja na novu dužnost, osim sa Katnićem, obaviti razgovore sa direktorima policije i Agencije za nacionalnu bezbednost, vrhovnim državnim tužiocem i, kako je naveo, vjerovatno još nekim važnim instancama vezanim za bezbjednosni sektor.\nAbazović je kazao da je u potpunosti saglasan sa stavom nove ministarke odbrane Olivere Injac u vezi sa Sinjajevinom.\n„To smo obećali građanima, naravno da će i Vojska Crne Gore (VCG) trenirati kao i sve druge vojske u svijetu. Mi želimo da vratimo ugled VCG i obaveza nove ministarke odbrane će biti da radi na tome da Vojska i Ministarstvo odbrane zaista postanu organ koji će se prepoznavati po velikom respektu“, naveo je Abazović.\nOn je rekao da je prva sjednica Vlade, između ostalog, posvećena imenovanjima vezanim za Komisije koje treba da počnu da rade i generalnog sekretara Vlade.\n„Biće tu jedna informacija oko izbora glavnog pregovarača“, dodao je Abazović.\nReforma pravosuđa biće naporan posao\nAbazović je na današnjoj konferenciji GA kazao da je reforma pravosuđa jako značajna i saglasan e da će to biti naporan posao.\n„Ovo su porođajne muke demokratije. Obećali smo borbu protiv korupcije, ali o rezultatima ćemo pričati nakon izvjesnog perioda. Moramo da upremo prst u ljude koji stoje na putu pravosuđa u Crnoj Gori“, poručio je on.


Sarajevo: Sutra finalna konferencija projekta "Upravljanje kvalitetom voda" - Klix.ba\nSarajevo: Sutra finalna konferencija projekta "Upravljanje kvalitetom voda"\n28.3.2007. u 19:27\nFinalna konferencija projekta "Upravljanje kvalitetom voda na nivou riječnih slivova u Bosni i Hercegovini" održat će se sutra u hotelu Holiday Inn u Sarajevu.\nProjekt je finansirala Evropske unija u iznosu od milion eura. Njegova implementacija započela je u aprilu 2005. godine i trajala je 24 mjeseca.\nU cilju usklađivanja sa Direktivama Evropske unije u oblasti voda, Bosna i Hercegovina trenutno provodi značajne promjene u upravljanju sektorom voda. Posebna pitanja, važna u formuliranju i provođenju odgovarajuće strategije sektora voda u BiH, primarno su vođena zahtjevima za implementaciju EU Okvirne direktive o vodama i Direktive o tretmanu urbanih otpadnih voda. Nedavno usvojeni novi zakoni u oblasti voda u BiH prate ove principe.\nCilj WQM projekta je bio da odredi značajne uticaje na kvalitet voda, posebno u vezi sa gotovo potpunimg nedostatkom postrojenja za tretman gradskih otpadnih voda u BiH, kako bi se odredili ciljevi kvaliteta i postavile neophodne mjere monitoringa i upravljanja za dostizanje ovih ciljeva.\nCentralni dio projekta je priprema Plana zaštite voda s ciljem adresiranja problema zagađenja urbanim otpadnim vodama u Bosni i Hercegovini. U okviru Plana, projekt je razvio Sistem podrške procesu donošenja odluka, software koji organima vlasti u sektoru treba pomoći pri određivanju i rješavanju problema zagađenja površinskih voda, saopćeno je iz Delegacije Evropske komisije u BiH.\nBush će vetom blokirati odredbu o roku za povlačenje američke vojske iz Iraka\n28.03.2007. u 21:21\nOHR: Ukloniti prepreke koje sprečavaju građane da imaju dvojno državljanstvo\n28.03.2007. u 19:23


Sarajevska konferencija poziva na mir putem obrazovanja :: Balkan Insight\n23 May 12 Sarajevska konferencija poziva na mir putem obrazovanja\nDvodnevna konferencija o tome kako obrazovanje može odigrati ključnu ulogu u toleranciji završila se promocijom mira i posvećenosti zadatku koji predstoji.\nProfesori iz 14 zemalja predstavili su 21. i 22. maja svoje radove o miru i toleranciji kroz obrazovanje na konferenciji čiji je domaćin bio Univerzitet u Sarajevu (UNSA), a u sklopu događaja koji obilježavaju 20 godina od početka opsade glavnog grada BiH.\nFaruk Čaklovica, rektor Univerziteta u Sarajevu, rekao je za “Balkan Insight” da su se učesnici složili da svi univerziteti i svi nastavni programi trebaju promovirati mir i toleranciju.\n“Tragične događaje iz rata u BiH trebaju zapamtiti svi, a ta uspomena treba predstavljati obavezu da se, kroz akademska istraživanja i promociju mira, oni nađu u svim nastavnim programima”, rekao je Čaklovica.\nNa konferenciji je gostovalo više od 20 profesora iz država regiona, ali i akademici iz zemalja kao što su Italija, Izrael, Jordan, Katar, Palestina, Turska i Sjedinjene Države.\nLoucas Petronicolos, profesor sa Univerziteta Wisconsin – Oshkosh, izjavio je za “Balkan Insight” da su mu iskustva sa Univerziteta u Tuzli, na koji je došao kao Fulbrightov stipendista, omogućila da stanovnike BiH doživi kao ljude otvorenog uma, ali smatra da imaju manje optimizma nego što bi trebalo.\n“Većina ljudi je svjesna da se ono što se dogodilo u prošlosti, u budućnosti mora izbjeći po svaku cijenu, i to je dobar znak”, rekao je Petronicolos.\nNa konferenciji su održane različite diskusije o tome kako obrazovanje i međureligijski dijalog može doprinijeti zbližavanju ljudi, koji onda mogu raditi na unapređenju životnog okruženja za sve.\nNeke od tema konferencije bile su saradnja među univerzitetima, uloga visokog obrazovanja u ostvarivanju mira, multikulturalizam, i kako se može ostvariti religijski skladno društvo putem edukacije nastavnika i izmjena u nastavnom programu.\nPredloženo je i da Univerzitet u Sarajevu, zajedno sa partnerom, Međunarodnim centrom za međureligijski dijalog u Dohi (DICID), nastavi rad konferencije organiziranjem godišnjeg foruma “Promocija mira”.


Mihajlović: Na gradilištima velikih infrastrukturnih projekata u Srbiji više od 1.500 radnika - Izazov\nNovi magazin 23. marta 2020. 12:09\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da je danas, na gradilištima najvećih projekata izgradnje putne i železničke infrastrukture u Srbiji angažovano 1.529 radnika i da se radovi odvijaju uz primenu svih mera koje su predviđene u cilju suzbijanja korona virusa.\n„Broj radnika u skladu je sa fazom u kojoj se nalaze radovi, pa tako najveći broj radnika, ukupno 443, radi na izgradnji deonice brze pruge od Stare Pazove do Novog Sada. Na ovom gradilištu, gde radove izvode ruski RŽD, prisutne su i 293 jedinice mehanizacije. Na drugoj deonici brze pruge Beograd-Budimpešta, od Beograda do Stare Pazove, gde su izvođači kineske kompanije ČČ i ‘Čajna rejlvej internešenel’, radove danas izvode 362 radnika“, navela je Mihajlović, saopštilo je ministarstvo.\nNa obilaznici oko Beograda, na deonici u izgradnji od Ostružnice do Bubanj potoka, gde je glavni izvođač kineska komppanija „Pauer Čajna“, ima 350 radnika i 107 jedinica mehanizacije.\nNa gradilištu Moravskog koridora, odnosno auto-puta Pojate-Preljina, na kojem je glavni izvođač konzorcijum kompanija „Behtel“ i „Enka“, na gradilištu su prisutna 62 radnika, kao i 23 jedinice mehanizacije.\nNa deonici auto-puta „Miloš Veliki“ od Požege do Preljine, gde je izvođač kineska kompanija ČČ, radove izvodi 58 radnika, a angažovane su 23 jedinice mehanizacije.\nNa izgradnji deonice auto-puta Beograd-Sarajevo, od Sremske Rače do Kuzmina, trenutno radi 86 radnika turske kompanije „Tašjapi“, 11 radi od kuće, a na gradilištu je i 55 jedinica mehanizacije.\nNa drugom gradilištu iste kompanije, na rekonstrukciji državnog puta Novi Pazar-Tutin, angažovano je 45 radnika, kao i 23 jedinice mehanizacije.\nNa deonici železničkog Koridora 10, od Jajinaca do Male Krsne radove danas izvodi ukupno 112 radnika, a izvođači su francuska kompanija „Kolas“ i srpski „Energoprojekt“.\nMihajlović je apelovala na sve kmpanije da radove izvode uz poštovanje svih mera kojima se osiguravaju bezbednost i zaštita zdravlja radnika, kako na samom gradilištu, tako i u okviru kampova, gde je potrebna posebna predostrožnost u cilju suzbijanja prenošenja zaraze u vreme pandemije COVID-19.\nZarazne bolesti – od bola do simbola\nĐorđević: U domu za stare u Zemunu zapošljava se novi kadar\nIntervju Oliver Tošković: Često je potrebno samo malo dobre volje\nZamenik kosovskog ministra unutrašnjih poslova podneo krivičnu prijavu…\nKisić Tepavčević: Testiranje na koronavirus u više ustanova, kapacitet…\nKon: Zabrana kretanja 24 sata ima smisla kod naglog skoka zaraženih i…\nUručena rešenja o stalnom zaposlenju za 95 pripadnika Uprave za vojno…\nNezavisna kulturna scena Srbije traži podršku za umetnike i zaposlene…


Antić: SPS i SNS strateški partneri i ubuduće\nSocijalistička partija Srbije (SPS) nije opozicija Srpskoj naprednoj stranci (SNS), ona je njen saradnik i strateški partner, a tako će ostati i ubuduće i posle izbora, izjavio je zamenik predsednika SPS-a Aleksandar Antić. „Ne postoji nijedan racionalni razlog da bude drugačije, niti medju našim partijama postoji ikakva napetost koja bi dovela do drugačijeg ishoda. Mislim da je ovo dovoljno jasno za sve one koji traže tačan i iskren odgovor. Onima koji su opterećeni teorijama zavere stvarno ne mogu da pomognem“, rekao je Antić Beti povodom polemike u javnosti o odnosu partnera u koalicionoj vladi.\nSPS će, prema njegovim rečima, tražiti od birača da budu odgovorni i da ne dopuste „improvizacije u upravljanju procesima koji su u toku – velikim reformama u ekonomiji, u socijalnoj sferi, zamahu u dovodjenju investitora u Srbiju, čvrstoj spoljnoj politici i drastično poboljšanoj poziciji Srbije u najvažnijim svetskim prestonicama…“\n„Oni (birači) će biti odgovorni i odlučiće svojim glasovima da sve te poslove može da nastavi ovaj isti tim, koji ih je i započeo. U istom kapacitetu i sastavu“, rekao je Antić, koji je i ministar energetike Srbije.\n„Nema medju nama ljubavi, nema krupnih reči jednih o drugima, hvalisanja i tapšanja po ramenu. Ja se nadam da je zaslugom koalicije SNS-a i SPS-a takvo ponašanje u politici zauvek otišlo u istoriju. Kao što Vučić ume da bude direktan prema nama iz SPS-a, tako smo i mi direktni prema njemu i njegovim saradnicima“, rekao je Antić.\nOn je dodao da je rezultat takvog odnosa „čist račun, bez skrivenih planova“, kao i da je svestan da je „nekima u Srbiji teško da shvate da takvi odnosi mogu da postoje u vrhu vlasti i otuda sva ova naklapanja o nekakvom sukobu SPS-a i SNS-a, koji ustvari ne postoji“.\nUpitan da li postoje izgledi da SPS stupi u savez sa opozicijom, Antić je rekao da je to „stoprocentno isključeno“.\n„Hajde da budemo ozbiljni. Tako nešto je stoprocentno isključeno. SPS je velika i odgovorna partija koju čine i vode odrasli ljudi. Ne možete od SPS-a očekivati da ima bilo šta sa ljudima koji ni dan-danas ne znaju šta se dogodilo na izborima 2012. godine, a naročito 2014. godine“, rekao je on.\nPotreban je, kako se izrazio, „grafikon da shvatite ko je u kojoj stranci, ko se od koga odvojio i ko je sa kim sada u savezu, a naročito ko je protiv koga“.\n„Govorim, naravno, o Demokratskoj stranci i o svim njenim verzijama, koje su se pojavljivale poslednjih godina. Kao što je i nama iz SPS postalo besmisleno da komentarišemo takve prognoze, tako je, na primer, bespredmetno da iz SNS komentarišu nekakve najave Vojislava Šešelja da će u koaliciju sa njima“, rekao je zamenik predsednika SPS.\nSPS je, prema njegovim rečima, „previše ozbiljan za takve igrarije“, ta partija se „bavi sobom, svojom organizacijom, raduje se izborima i raduje se novom odličnom rezultatu i nastavku rada na važnim poslovima za ovu državu i sugradjane“.\nUpitan da li SPS strahuje da bi birači mogli da kazne neke poteze koje je ta partija vukla u vladi, Antić je rekao da je SPS jedna od retkih partija koja nema oscilacije u podršci birača, već da beleži stalni uzlazni trend.\n„To je veliki uspeh za partiju koja učestvuje u vlasti, jer obično popularnost opada od momenta kada dospete u poziciju da donosite teške i nepopularne, ali istovremeno i neophodne odluke, što ova vlada radi. Svaki put kada su izbori mi prilazimo biračima kao da smo prvi put pred njima. Ozbiljni smo, iskreni, gledamo ih u oči i oni to prepoznaju, kao što prepoznaju kada ih neko ‘farba'“, rekao je Antić.


Beta 27. novembra 2020. 17:10\nDanas je u SAD nezvanični „Dan NEzahvalnosti“ (UNThanksgiving) kojim se neformalno izražava poštovanje prema indijanskom i starosedelačkom nasledju.\nSajt vesti MSN piše da dok su mnogi juče, u četvrtak, zvaničan godišnji praznik – „Dan zahvalnosti“, proslavili s porodicama oko bogate trpeze, drugi danas „pozivaju ljude da se sete onih koji nemaju takav topao osećaj“ i njima je posvećen današnji „protiv-praznik“.\nList „Vašington igzeminer“ je objasnio da termin „#UNThanksgiving“ na Tviteru znači „prepoznavanje i priznavanje istorije, aktivizma i otpora domorodačkog stanovništva i američkih domorodaca“ evropskoj kolonizaciji severnoameričkog kontinenta.\nI Jutjub je „UNThanksgiving“ kao nezvanični praznik promovisao ove godine, rekavši da to znači „priznavanje i poštovanje vekova autohtonog otpora“ kolonizatorima i obrazovanje javnosti o tome.\nDugo u SAD ima kritike, čak i protesta protiv „Dana zahvalnosti“, aktivisti su ukazivali na izmišljotine povezane s tim praznikom, naročito reviziju nasilne kolonijalističke istorije da bi danas prošlost bila ulepšav ana, te i prihvatljivija.\n„Dan NEzahvalnosti“ se uglavnom „slavi“ na zapadnoj obali SAD. To je prvi put bilo 1975. godine simboličnim „Skupom domorodačkog stanovništva u zoru“ u nekadašnjem zatvoru na ostrvu Alkatraz, pred obalom San Franciska, u Kaliforniji.\nNavodno se tamo još mogu videti parole ispisane na zidovima tokom tog prvog skupa 1975. godine na ostrvu, a pre svega jedna: „Indijanci su dobrodošli“.\n„Dan NEzahvalnosti“ je istog dana kada i „Nacionalni dan žalosti“ na istočnoj obali SAD, koji na sličan način protiče u godišnjem protestu u Plimutu, u državi Masačusets, u organizaciji „Ujedinjenih američkih domorodačkih stanovnika Nove Engleske“. Taj „Nacionalni dan žalosti“ obeležava se od 1970.


Podrška inovacijama za Smederevce – Semendria\nPodrška inovacijama za Smederevce\n09. jul 2013. PRIVREDA – Preduzeća „Visoki vakuum“ iz Velike Plane i „Spik briket“iz Smedereva dobiće bespovratna podsticajna sredstva iz Fonda za inovacionu delatnost.\nNaime, ekspertska komisija ovog fonda odobrila je oko 2,1 miliona evra iz Programa ranog razvoja i Programa sufinansiranja inovacija za 18 preduzeća u Srbiji, izabranih od ukupno 125 prijava u javnom pozivu koji je završen 15. aprila.\nOba programa se sprovode u programu Projekta podrške inovacijama u Srbiji, koji se finansira iz donacije od 8,4 miliona evra pretpristupnih fondova Evropske unije (IPA) i sprovodi u saradnji sa Svetskom bankom.\nDo danas, Fond za inovacionu delatnost dodelio je više od 4,7 miliona evra za 41 projekat izabran među više od 300 podnetih prijava. Više od 40 odsto svih prijavljenih projekata za Program ranog razvoja i 33 odsto za Program sufinansiranja inovacija ima saradnju sa javnim naučnoistraživačkim institucijama.\nFond za inovacionu delatnost objavio je i nastavak javnog poziva za Program ranog razvoja i Program sufinansiranja inovacija. Sledeći rok za podnošenje prijava je 30. septembar.\nPreduzeća iz Velike Plane i Smedereva dobila su grant, iz Programa ranog razvoja, u vrednosti do 80.000 evra. Planjanski „Visoki vakuum“ rаzvijа multifunkcionаlnu vаkuum pumpu čije se prednosti ogledаju u dužem veku trаjаnjа i uštedi energije, a smederevski „Spik briket“ rаzvijа jednostаvno i ekonomično rešenje zа ponovnu upotrebu sušene ugljene prаšine, koje ujedno doprinosi očuvаnju čovekove okoline.\n« Sergej Ćetković oduševio publiku\nUkinut kućni pritvor Gorici Petković »


Menadžment obilazi učenike na praksi - JU MSS Zivinice\nMenadžment obilazi učenike na praksi\nAutor Ilvana K. Kitić 27 Septembra, 2016\nDana 27. septembra 2016. godine je menadžment škole posjetio naše učenike koji obavljaju praktičnu nastavu u renomiranim firmama Atiker i Elin Motors. Prva se bavi proizvodnjom, prodajom i servisiranjem plinskih instalacija za putnička i teretna vozila u BiH,dok se druga bavi proizvodnjom elektromotora i generatora.\nObje firme su nedavno potpisale ugovore sa našom školom u pogledu obavljanja prakse u domenu elektro i mašinske struke, a sa mogućnošću stalnog zaposlenja u firmama ukoliko ispune odgovarajuće uslove.\nImajući u vidu dosadašnji angažman naših učenika,menadžment škole ima samo riječi hvale, u što su se direktor škole i njegovi saradnici uvjerili na terenu.\nOvo je svojevrsni poziv budućim učenicima naše škole, njihovim roditeljima, te nastavnicima da učine sve kako bi se ova prilika iskoristila, jer će se ovaj vid saradnje prenijeti i na ostale učenike i radiće se na tome da se proširi mreža firmi prijetelja škole.\nUkupno posjeta: 660304\nDanas posjeta: 435\nOvog mjeseca: 26211


Letnji odmori uveliko su počeli, a uslovi za ulazak u primorske zemlje koje najčešće posećuju građani Srbije uglavnom su vrlo zahtevni.\nZa mnoge atraktivne turističke destinacije potrebni su vam dokazi o vakcinaciji/zeleni sertifikati ili negativni PCR testovi, uz PLF obrazac, i naravno pasoš.\nIpak, jedna od najposećenijih država od strane naših državljana, Grčka, će od 19. juna, odnosno od sutra, dozvoliti građanima Srbije da uđu u tu zemlju uz antigenski test koji je znatno jeftiniji od PCR testa na koronavirus. Osim toga, kako se navodi, za decu mlađu od 12 godina neće biti potreban test.\nOvo je veoma značajna informacija za sve oni koji planiraju da ove godine letuju u Grčkoj, a spisak referentnih laboratorija koje mogu pružiti uslugu antigenskog testiranja na prisustvo virusa korona, koji košta do 3.500 dinara, možete pogledati na OVOM LINKU.\nPodsetimo, ukoliko putujete u druge države, poput Egipta ili Turske, biće vam neophodan PCR test, a gde ovaj test možete da uradite u Srbiji i na koji način, pogledajte u vesti ispod.\nGde sve u Srbiji možete uraditi PCR test na lični zahtev?


autor: Teodora Marković 23.04.2022 1\nPrema istraživanjima organizacije CRTA (Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost) 85 odsto medijskog prostora predodređenog za političko oglašavanje, na televizijama sa nacionalnom frekvencijom od oktobra 2021. do januara 2022. godine, posvećeno je jednom političkom akteru – vlasti i predsedniku Aleksandru Vučiću.\nNedeljama uoči parlamentarnih, predsedničkih i lokalnih izbora u 2022. godini, građanima je na televizijama sa nacionalnom frekvencijom plasirana serija političkih spotova koja je svojim sadržajem i učestalošću pojavljivanja privukla pažnju javnosti. Pokrenuto je pitanje značaja političkih spotova i medijskog oglašavanja političkih stranki, kao i toga kako je medijski prostor, za ovaj vid oglašavanja, podeljen.\nPusti majstora da pravi spot – politički spotovi i njihov sadržaj\nMeđu brojnim načinima da se izdvoje od svojih političkih suparnika, političke stranke često potežu univerzalnim taktikama, te su neretka javna obraćanja, gostovanja u medijima i bilbordi koji neprestano podsećaju građane na njihovu građansku dužnost. Razvoj tehnologije omogućio je inovativne načine stupanja u kontakt sa građanima, a kao jedan od frekventno eksploatisanih, posebno u ovogodišnjoj kampanji, jesu i politički reklamni spotovi koji su plasirani na televiziji, ali i u okviru društvenih mreža.\nTako su, prema mišljenju sociologa i politikologa Aleksandra Tomaševića, ranije glavnu ulogu u političkoj promociji imali tekst i slika, dok danas video format namenjen za televiziju i oglašavanje na internetu zauzima primat u ovom vidu oglašavanja. Stoga, profesor Tomašević korišćenje spotova tumači kao oblik komunikacije koji strankama pruža priliku da istupe iz standardnih oblika obraćanja svojoj publici.\n„Spotovi su specifičan oblik političke komunikacije koji omogućavaju strankama i kandidatima da istupe iz standardizovanih oblika komunikacije kao što su govori, debate, intervjui i da se obrate potencijalnim biračima na drugačiji način. U savremenim političkim kampanjama, zbog tehnoloških promena, troškovi produkcije spotova su značajno smanjeni pa stranke imaju mogućnost da produciraju širok spektar kraćih spotova što je vladajuća stranka i iskoristila i to je trend koji imamo deset godina unazad“, navodi on.\nTomašević dodaje i da se ističu različiti formati u kojima se pojavljuju politički spotovi kao što su kraći spotovi koji kombinuju arhivske ili medijske snimke sa ključnim porukama kandidata, kao i spotovi koji su montirani na osnovu materijala koji se snima tokom kampanje.\nMeđutim, spotovi koji značajno privlače pažnju publike jesu oni dramskog karaktera u kome do posebnog izražaja dolazi mogućnost spota da prikaže političkog aktera u dotad neviđenom svetlu. Sadržaj spotova u predizbornoj kampanji Srpske napredne stranke privukla je značajnu pažnju publike i postala je jedna od glavnih tema koja je pratila i izborni proces i postizborne razgovore. Tema koja je obeležila seriju spotova bila je odgovor na niz komentara upućenih Vučiću i njegovom istupanju u medijima, koje je dobijao za vreme svoje desetogodišnje vlasti.\n„Mislim da je u spotovima SNS-a uočljiva tendencija da se njima odgovori manje-više duhovito na neke kritike koje su usmerene ka Aleksandru Vučiću, ali ne na one suštinske poput urušavanja institucija, nepoštovanja zakona, nerešenih afera, već pre na one koje se odnose na percepciju i imidž. Tako on izlazi iz frižidera ili se pravi paralela između njega i trenera koji donosi rezultate, iako ga navijači ne vole. Koliko je to duhovito ili ne zavisi od publike i kako oni čitaju te spotove“, objašnjava komunikološkinja i profesorka na Fakultetu političkih nauka Danka Ninković-Slavnić.\nBez obzira na tumačenje spotova kao uspešno duhovite ili uvredljive i neumesne, neosporno je reći da je u njihovu proizvodnju uključen poseban način pripremanja i plasiranja istih. Pažljivo osmišljeni, odigrani i montirani spotovi svojim sadržajem kroz simboliku okruženja, ali i izgovorene reči, prenose željenu poruku publici koja je u potpunoj kontroli pošiljaoca poruke. Kontrola nad sadržajem je u značajnoj meri veća od ostalih formi oglašavanja političkih aktera, te je značajno pogodnija, ali iziskuje temeljno sprovedenu pripremu. Politikolog Dušan Vučićević posmatra navedene spotove iz ugla kvalitetne izborne komunikacije, te predstavlja ono što SNS radi u samoj kampanji kao uvek dobro osmišljeno i sprovedeno.\n„Razlog za to je što uz najuže rukovodstvo na ključne odluke uticaj imaju profesionalci iz oblasti istraživanja, medija i komunikacija, kako domaći, ali u još većoj meri inostrani. Planiranje kampanje traje dugo, a radi se potpuno u evidence-based stilu“, kaže Vučićević.\nVi sigurno ne ispuštate knjige iz ruke: Moć dedukcije – kome su spotovi upućeni\nZa političko takmičenje može se reći da se odvija mesecima pre dolaska građana na biračka mesta. Uverenja i mišljenja građana formiraju se dosta pre početka predizborne kampanje, te se nameće pitanje samog uticaja predizborne kampanje stranke koja je već deceniju na vlasti.\nIpak, naizgled ogromna količina vremena i novca uložena je u pripremanje različitih vrsta oglašavanja. Serije spotova prikazivani su na dnevnom nivou, na telezivijama sa nacionalnom frekvencijom, građanima za koje se pretpostavlja da su prethodnoj deceniji već oformili mišljenje o političkim akterima vladajuće stranke.\n„Ogroman broj istraživanja redovne fokus-grupe, ne samo sa članstvom i simpatizerima, već i sa potencijalnim i neopredeljenim biračima, osnov su za osmišljavanje i povremena podešavanja pravca kampanje i poruka. I političke reklamne spotove treba posmatrati na taj način. Oni nisu usmereni ka svima, zbog čega uvek postoji i deo birača kojima ti spotovi izgledaju smešno, već su odabrani spram ciljnih grupa i testirani pre puštanja, a kasnije i targetirani u skladu sa tim kojoj su ciljnoj grupi namenjeni“, objašnjava Vučićević.\nTumačenja na temu kojoj ciljnoj grupi se spot ili čitav niz spotova obraća mogu biti posmatrana sa različitih tački gledišta. Tako sa jedne strane sociolog Tomašević navodi da spotovi mogu imati i uticaj na one građane koji će izaći na izbore, ali za politiku nisu zainteresovani u većoj meri. Takođe ističe i činjenicu da se u prvih nekoliko sekundi gotovo svih spotova SNS-a ne može reći da je u pitanju politički marketing, što podržava ovu ideju.\nKomunikološkinja Ninković-Slavnić tumači veliki broj segmentisanih spotova kao mogućnost za obraćanje većem broju različitih ciljnih grupa i kao jednu od ciljnih grupa izdvaja mlade.\n„(Jedna od) tendencija je nastojanje da se uspostavi komunikacija sa mladim ljudima, da oni budu prikazani, da se pomenu teme koje su njima važne. Ovaj izbor je očigledno posledica želje da se obrate mlađim biračima kod kojih na prethodnim izborima nisu imali uspeha“, objašnjava sagovornica i dodaje da je ono što bi bilo zanimljivo znati da li su na ovim izborima mladi više izašli nego inače, kao i šta je opredeljivalo njihove odluke.\nKo ,,iskače” iz frižidera – podela medijskog prostora\nČinjenica da čak i jedan od pomenutih političkih spotova karikira komentare građana da su zasićeni političkim sadržajima, govori o tome da je frekventno političko istupanje i oglašavanje naišlo na veliku reakciju građana, posebno istupanje predsednika Aleksandra Vučića.\nOrganizacija CRTA je u svojim istraživanjima, u prethodnoj godini i na početku ove godine, zabeležila da je oko 85 odsto medijskog prostora predodređenog za političko oglašavanje na televizijama sa nacionalnom frekvencijom posvećeno jednom političkom akteru, tj. vladajućoj stranci. U prethodnih nekoliko meseci, uoči početka predizbornih kampanja, uočene su promene u deljenju medijskog prostora predodređenog za ovu vrstu oglašavanja. CRTA je zabeležila da se navedeni procenat zastupljenosti predstavnika vlasti, koji je bio 85 odsto pre zvaničnog raspisivanja izbora, smanjio na 64 odsto nakon raspisivanja izbora, dok su opozicione stranke zabeležile rast medijskog prisustva od 21 procentnog poena (sa 15 na 36 odsto).\n,,Međutim, do promene ovog odnosa došlo je zahvaljujući uvođenja obaveznog izbornog programa”, dodao je Branislav Grković ispred organizacije CRTA.\nPored ove promene i dalje postoji velika razlika u procentima koji izražavaju medijsku prisutnost političkih partija, a vladajuća stranka zadržala je primat u oglašavanju. Politički spotovi predstavljaju samo jedan delić mozaika koji je celokupna preokupacija medijskog prostora. Uloga učestalosti i ponavljanja bilo kog sadržaja u plasiranju publici, pa tako i spotova, stručnjaci za marketing i istraživanje propagandnih sadržaja obeležavaju kao odavno poznat model koji se aktivno koristi u činu prodaje proizvoda ili ideje.\n„Učestalost emitovanja spotova treba posmatrati kroz tehniku ponavljanja sadržaja. Reč je o istaknutoj tehnici političkog marketinga čiji osnovni nedostatak je, upravo, efekat prezasićenja sadržajem. Otuda se izborni subjekti trude da prave varijacije na temu kao što je činjeno i u vezi sa pomenutim spotovima”, dodaje profesor političkog marketinga Siniša Atlagić.\nMeđutim, pored problema predviđenog medijskog prostora, opoziocione stranke nailaze i na druge probleme u odgovoru na ovaj niz sadržaja plasiranog od strane vladajuće stranke. Kupovina prostora za politički marketing, ali i sama produkcija spotova za televizijsku upotrebu, iziskuje finansijske resurse koje ne mogu sve stranke podjednako izdvojiti, te televizijski reklamni spotovi padaju na niži stepen lestvice prioriteta jedne političke stranke. Ovaj problem pre svega imaju „mlade” političke stranke koje nemaju ni približne finansijske resurse da se eksponiraju i predstave potencijalnim glasačima na isti način kao vladajuća stranka, te mogu ostati potpuno nezapaženi, što se može odraziti i na njihove konačne rezultate.\n,,U većoj meri direktne posledice na ishod izbora ima činjenica da su televizije sa nacionalnom frekvencijom pod velikim uticajem režima što im daje ogroman medijski prostor. Pored toga partije režima imaju i neuporedivo veće finansijske resurse i moć, pa mogu da ulože i značajno veća sredstva u produkciju spotova od opozicionih partija“, objašnjava politikolog Vučićević.\nPogledajte semafor: Koliko je za pluralizam i koji su novi rezultati?\nStručnjaci objašnjavaju da je za promenu situacije u pogledu stvaranja pluralizma u oglašavanju političkih stranki potrebno da se složi dosta faktora. Stoga je spot koji je samo deo mozaika predizbornih kampanja, isto tako samo jedan od delova u mozaiku stvaranja pluralizma.\n„Pluralizacija u domenu političkog oglašavanja je nemoguća bez pluralizma medija, a pluralizam medija je teško postići bez političkog pluralizma. Rezultati poslednjih izbora u tom smislu ohrabruju jer je dominacija SNS-a u Narodnoj skupštini umanjena. Ostaje da se vidi da li će opozicione partije kroz institucialno delovanje uspeti da obezbede i veći medijski pluralizam imajući u vidu da to nisu uspele borbom van institucija i protestima. Promena članova REM-a i izbor novih, koji rade u interesu javnosti, a ne političkih partija, nakon čega bi usledilo donošenje novih pravilnika o radu emitera u različitim oblastima i ozbiljniji nadzor bi verovatno predstavljalo prvi korak na putu pluralizacije medijskog prostora i političkog oglašavanja”, objašnjava Vučićević.\nProstor koji naizgled nudi više mesta za pluralizam jesu društvene mreže, koje zauzimaju novu poziciju u političkom marketingu. CRTA navodi da je kod nas i dalje veća zastupljenost informisanja posredstvom televizije u poređenju sa društvenim mrežama, ali je plasiranje političkih spotova i drugih oblika, čak direktnijeg, obraćanja ostvareno putem društvenih mreža, koje danas postaju novi način dobijanja glasa. Međutim, čak i društvene mreže nailaze na probleme u formi targetiranja i preciziranja ciljnih grupa. Plasirani spotovi vladajuće stranke i dalje dominiraju u broju pregleda i reklamnog prikazivanja, te čak i prostor koji nude društvene mreže sve manje i teže ostavlja mesta za pravi pluralizam u političkom oglašavanju.\nMarko 3 weeks ago\nDivno je procitati ovako ozbiljno napisan tekst a posebno sto je tekst napisala studentkinja. Bravo!!!


Tokom današnje tradicionalne vojne parade, održane povodom sećanja na dan kada je Grčka ušla u borbu protiv fašizma u Drugom svetskom ratu, pojedini članovi jedinica rezervista uzvikivali su "Makedonija je Grčka!" dok su prolazili pored VIP lože.\nIstovremeno, grčka policija je zaustavila malu grupu demonstranata koji su želeli da marširaju i protestuju protiv sporazuma Atine i Skoplja o promeni imena Makedonije, preneo je AP.\nDok se obraćao grčki ministar odbrane i lider desničarske partije "Nezavisni Grci" Panos Kamenos, koji se protivi dogovoru sa Makedonijom, neko je uzvinuo "Ostavka! Spasite (grčku) Makedoniju!".\n"Kada dođe vreme", odgovorio je ministar.\nParadi su prisustvovali i predsednici Grčke i Italije Prokopis Pavlopulos i Serđo Matarela.\nItalija je napala Grčku 28. oktobra 1940. iz susedne Albanije koju je okupirala prethodne godine. Italijani su očekivali brzo napredovanje, ali su ih Grci potisnuli duboko u Albaniju.\nFront se stabilizovao do decembra, a zatim je usledila neuspela italijanska prolećna ofanziva nakon čega je Nemačka napala Grčku i Jugoslaviju u aprilu 1941. godine, navodi AP.\nPremijer Aleksis Cipras naveo je u poruci povodom današnjeg Nacionalnog praznika da je 28. oktobar dan kada Grci slave svoje istorijsko "ne" ultimatumu italijanskog fašističkog režima 1940. i odluku da uđu u rat, a istovremeno i dan sećanja na žrtve i borbu za odbranu pravih vrednosti, javila je ANA.\nNAKON TAJANIJEVE IZJAVE Matarela odgovorio Pahoru: Samo utisak o teritorijalnim pretenzijama


Evropska investiciona banka izdvaja 700 miliona evra podrške za Zapadni Balkan - European Western Balkans\nAutor EWB 09. 04. 2020. 09. 04. 2020.\nSedište EIB u Luksemburgu; Foto: Wikimedia Commons\nLUKSEMBURG – Grupa Evropske investicione banke pripremila je paket mera hitne podrške od 5,2 milijarde evra zemljama izvan Evropske unije, a prema prvim procenama državama Zapadnog Balkana namenjeno je oko 700 miliona evra dok će se tačan iznos za Srbiju zemlju znati nakon konsultacija sa predstavnicima banaka, kompanija i Vlade Srbije, prenosi Tanjug.\nDirektorka Regionalnog predstavništva Evropske investicione banke (EIB) za Zapadni Balkan, Dubravka Negre, kaže da je novac namenjen pre svega za ulaganja u zdravstveni sistem Srbije i za mala i srednja preduzeća kako bi se otklonile posledice pandemije COVID-19.\n“Grupa Evropske investicione banke je usvojila 5,2 milijarde evra kao pomoć zemljama van Evropske unije. Dobar deo tih sredstava će otići u zemlje Zapadnog Balkana i naravno Srbiju koja je najveća zemlja u regionu”, kaže Negre za Tanjug.\nOna je navela da Evropska investiciona banka trenutno diskutuje sa partnerima u javnom i privatnom sektoru koje su to potrebe i gde su najbitnija i najhitnija ulaganja.\nPaket pomoći podrazumeva i ekspertizu EIB-a u radu sa partnerskim bankama u zemlji a kako bi se nove investicije što pre realizovale i došle do onih kojima je novac najpotrebniji.\n“Želimo da nastavimo da ulažemo u javni i privatni sektor u svim onim sferama u kojima je to do sada bilo planirano, obrazovanje, transport, infrastrukturu, industriju… jer će biti neophodno nakon krize da se ekonomske posledice smanje, da se javna i privatna ulaganja nastave i da se podrži ekonomski rast koji će kako se očekuje biti jako na udaru”, navodi Negre za Tanjug.\nCOVID-19Dubravka NegreEvropska invesiticona banka\nEWB 05. 03. 2019.\nEWB 29. 08. 2019. 29. 08. 2019.\nEWB 23. 05. 2017. 24. 05. 2017.


"Infrastrukture Železnice Srbije" su saopštile da je u pitanju deo pruge od Matejevca ka Svrljigu, ali se na licu mesta, na ulazu u Jasenovik, mogu videti pomenuti vagoni.\n- Na pruzi u blizini Niša, gde je rano jutros iskliznulo pet vagon-cisterni tovarenih fosfornom kiselinom, nije došlo do curenja i nema nikakve opasnosti po ljude, izjavio je Tanjugu direktor sektora za saobraćajne poslove u Infrastrukturi železnice Srbije Dejan Đorđević.\n- Merenjem geometrije koloseka na licu mestu je utvrdjeno da uzrok vanrednog dogadjaja nije stanje železničke infrastrukture, posebno što je upravo ta deonica sanirana 2018.godine. Istražna komisija je na licu mesta i ona će utvrditi konačan uzrok tog vanrednog događaja - rekao je Đorđević.\nIako je železnica saopštila da se cisterne sa fosfornom kiselinom nisu prevrnule i da "nema opasnosti po stanovništvo i životnu sredinu" meštani su zabrinuti i uplašeni jer se u blizini cisterni oseća neprijatan miris. No, kako radnici železnice na licu mesta nemaju zaštitnu opremu i ne vidi se nikakvo curenje, i meštani pretpostavljaju da za sada zaista nema neke opasnosti.\n- Džabe smanjuju brzinu na 10 kilometara na sat kada je stanje pruge očajno. Na mestu iskakanja mogu da se vide polomljeni drveni pragovi. Sreća pa do iskakanja nije došlo u samom selu koje je na 500 metara odatle jer bi vagoni mogli da se prevrnu na kuće. Taman se završila situacija sa amonijakom, a evo opet se desilo. Ovo je druga opomena. Šta još treba da se desi da se rekonstruiše pruga. Tražili smo da se ne transportuju opasne materije do rekonstrukcije ali se to ipak radi, ako se nastavi blokiraćemo prugu da ne razmišljamo više šta može da se desi - kaže predsednik Mesne zajednice Jasenovik Zoran Jovanović.\n- Upozoravali smo na stanje pruge. Kažu da će da poprave prugu za dva dana, a nama se čini da bez 10 dana nema ništa od toga - dodaje Jovanović.\nU saopštenju IŽS se navodi da su cisterne koje su iskliznule sa šina nalazile u sredini teretnog voza broj 52792, prevoznika "Srbija Kargo", koji je saobraćao iz Prahova za Šabac, da je komisija železnice na terenu I da se utvrđuje uzrok iskliznuća.\n- Uzrok ovog iskliznuća nije stanje železničke infrastrukture, koja je upravo na ovom mestu sanirana tokom 2018. godine - navodi se u saopštenju.\nKako je "Blic" pisao, ovo je drugo iskliznuće vagona sa fosfornom kiselinom za manje od godinu dana na ovoj pruzi, između Niša i Svrljiga. Na deonici između Malče i Jasnovika 28. maja prošle godine, sa šina su iskliznula dva vagona sa fosfornom kiselinom, ali se na sreću nisu prevrnula niti je došlo do curenja pa je izbegnuta ekološka katastrofa.


Kako se navodi na sajtu resornog ministarstva, poništava se postupak prodaje kapitala subjekta privatizacije JAT-Tehnika društvo sa ograničenom odgovornošću za održavanje i popravku vazduhoplova iz Surčina.\nSve do sada preduzete radnje u vezi sa ovim postupkom stavljaju se van snage i ne proizvode pravno dejstvo, a odluka o poništaju postupka stupa na snagu danom donošenja.\nMinistarstvo privrede je objavilo 24. juna prvi Javni poziv za učešće u postupku javnog prikupljanja ponuda sa javnim nadmetanjem radi prodaje kapitala JAT-a.\nPočetna cena na javnom nadmetanju iznosila je 100 odsto procenjene vrednosti kapitala, odnosno 20,4 miliona evra, a odlukom Ministarstva privrede od 1. avgusta ovaj postupak je proglašen neuspešnim.Drugi poziv objavljen je zatim 2. septembra a "tokom trajanja postupka, ustanovljeno je da postoje odredena pitanja u vezi sa sprovođenjem postupka privatizacije koja je potrebno prethodno razmotriti i rešiti kako bi se ovaj postupak sproveo na ispravan i efikasan način".\nIz NBS posebno ističu činjenicu da je povećanje ostvareno upravo u periodu kada se Srbija neto razdužila po osnovu deviznih kredita i deviznih hartija od vrednosti za 1,66 milijardi evra.Deviznim rezervama na ovom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 188 odsto i šest meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama.\nPovećanje bruto deviznih rezervi u septembru je, kako se dodaje, u najvećoj meri rezultat priliva po osnovu intervencija NBS na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom deviza (295 miliona evra), kao i efikasnog upravljanja deviznim rezervama, donacija, devizne obavezne rezerve usled uobičajenih aktivnosti banaka i drugim osnovima (u ukupnom neto iznosu od 77,9 miliona evra).Navedeni prilivi u devizne rezerve bili su više nego dovoljni da nadomeste odlive po osnovu pomenutog neto razduženja države po deviznim kreditima i hartijama od vrednosti i drugim osnovima (u ukupnom neto iznosu od 194,4 miliona evra).\nNa povećanje deviznih rezervi u septembru uticao je i pozitivan efekat tržišnih faktora u neto iznosu od 17 miliona evra. Obim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u septembru iznosio je 385,9 miliona evra i bio je za 233,2 miliona evra manji nego u prethodnom mesecu.\nTelenor banka od danas nastavlja sa poslovanjem pod novim poslovnim imenom, Mobi Banka AD Beograd.\na novina predstavlja sledeći korak u razvoju prve mobilne i onlajn banke u zemlji, nakon preuzimanja od strane PPF grupe u februaru 2019.\nPromenu poslovnog imena pratiće i novi vizuelni identitet.\nPodgorica -- Crnogorsko Ministarstvo saobraćaja i pomorstva objavilo je javni poziv za podnošenje prijava za pretkvalifikaciju za dodelu koncesije za Aerodrome Crne Gore.\nMinistar saobraćaja Osman Nurković rekao je za TV CG da je interesovanje inostranih kompanija veliko, te da je obaveza ponuđača da avansno uplati najmanje 100 miliona evra i da tokom trajanja koncesije, odnosno u narednih 30 godina, državi uplaćuje najmanje 10 odsto godišnjeg prihoda Aerodroma.\nOčekivani obim investicija je najmanje 80 miliona u prve tri godine i, kako dodaje Nurković, najmanje 200 miliona evra tokom ukupnog trajanja investicije, prenosi portal Cdm.me.


Legalizacija - vesti\nIzvor: Radio 021, 06.Okt.2017, 16:01\nZavršena legalizacija oružja, predato preko hiljadu komada\nGrađani su od juna do početka oktobra policiji predali više od 1.100 komada različitog oružja, veliki broj municije i minsko-eksplozivnih sredstava, prenosi RTS.. Posle ove legalizacije policijski magacini bogatiji su za 1.104 komada različitog oružja, prenosi RTS. U Ministarstvu unutrašnjih poslova navode da se legalizacija pokazuje kao najefikasnije sredstvo u borbi protiv ilegalnog oružja. - Predato je 57.000 komada municije i 315 komada bombi i minsko-eksplozivnih...\nIzvor: SrbijaDanas.com, 06.Okt.2017\nPojačana kontrola saobraćaja u Beogradu: Radari love nesavesne vozače\nBriga o bezbednosti u prestonici. Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije sprovešće akciju pojačane kontrole saobraćaja u Beogradu. Završena legalizacija oružja u Srbiji: Narod naoružan do zuba. Posebnu pažnju će obratiti na kontrolu brzine, proveru alkoholisanosti vozača, kao i da li vozači koriste sigurnosni pojas. Pojačane patrole će kontrolisati i prilaze glavnom gradu. Kontrolisaće se i magistralni putevi, a...\nZavršena legalizacija oružja u Srbiji: Narod naoružan do zuba\nZapanjujući podaci. Građani su od juna do početka oktobra policiji predali više od 1.100 komada različitog oružja, veliki broj municije i minsko-eksplozivnih sredstava. ZIMA ZIMA, E PA ŠTA JE: Ove sezone temperature neće biti kao prošle, a evo kada očekujemo i PRVI SNEG. Posle ove legalizacije policijski magacini bogatiji su za 1.104 komada različitog oružja. U Ministarstvu unutrašnjih poslova navode da se legalizacija pokazuje kao najefikasnije...\nIzvor: Blic, 06.Okt.2017\nMUNICIJA, BOMBE, ZOLJA Završena legalizacija oružja, predato preko HILJADU KOMADA\nIzvor: RTS, 06.Okt.2017\nGrađani su od juna do početka oktobra policiji predali više od 1.100 komada različitog oružja, veliki broj municije i minsko-eksplozivnih sredstava. U MUP-u su zadovoljni rezultatima. Organizacije koje se bave pitanjima iz oblasti oružja i bezbednosti smatraju da bi uz bolju kampanju i određene podsticajne mere rezultati mogli da budu još bolji. Posle ove legalizacije policijski magacini bogatiji su za...\nIzvor: Kurir, 04.Okt.2017, 15:37\n(VIDEO) ŠEŠELJ POKAZAO KAKO ŽENE KOJE IMAJU SILIKONE DOJE DECU: Pašćete od smeha kada vidite kako je to odradio!\nVojislav Šešelj progovorio je o prostituciji, za čiju legalizaciju se zalaže, ali i o silikonima. Političar smatra da najstariji zanat ne može da se ukine i da su zabrane uzaludne.\nIzvor: Beta Video, 04.Okt.2017\nRadikali, zbog neuspešne legalizacije, doneli tortu Zorani Mihajlović\nBEOGRAD - Srpska radikalna stranka (SRS) danas je saopštila da aktuelni Zakon o legalizaciji nije dao rezulate a članovi te stranke...


U Rusiji rastu strahovanja od obračuna vlasti s nezavisnim privatnim univerzitetima | Autonomija\n"Ruska vlast zatvara nezavisne intelektualne centre"\nAgencija ruske vlade poništila je akreditaciju jednom od najpoznatijih univerziteta u zemlji, zbog čega mnogi u toj zemlji strahuju od šireg obračuna vlasti s privatnim obrazovnim ustanovama koje imaju jake veze sa Zapadom.\nAgencija za nadgledanje obrazovanja Rosobrnadzor ukinula je prošlog meseca akreditaciju Moskovskoj školi za društvene i ekonomske nauke, što je drugi takav slučaj u godinu dana, posle oduzimanja licence Evropskom univerzitetu iz Sankt Peterburga.\nKolokvijalno poznata kao Šanjinka, po britanskom sociologu Teodoru Šanjinu koji ju je osnovao 1995. godine, ta obrazovna ustanova redovno je bila na vrhu liste najboljih ruskih univerziteta, a njeni studenti imaju zapažene karijere u zemlji i inostranstvu.\nTaj moskovski univerzitet koji godišnje završi oko 450 studenata ima i zajednički program s Univerzitetom u Mančesteru, a oni koji se za njega opedele, dobijaju i rusku i britansku diplomu.\nProfesor biotehnologije na Višoj ekonomskoj školi u Moskvi Mihail Gelfand ocenio je povodom tog slučaja da ruska vlast „zatvara nezavisne intelektualne centre“.\nProfesor sociologije na Šanjinki Konstantin Gaze kazao je da su članovi komisije za akreditaciju rutinski započeli proces u maju, da bi se tri dana kasnije izvinili i naglo napustili univerzitet, ne podelivši svoje nalaze s rukovodstvom škole, što je uobičajeno.\nMesec dana kasnije Rosobrnadzor je objavio da ukida akreditaciju Šanjinki, navodeći nekoliko razloga.\nJedan od njih je da dekan Pravnog fakulteta nema diplomu osnovnih studija prava, već istorije, iako je završio postdiplomske studije prava i objavljivao radove u medjunarodnim pravnim časopisima, a u nepravilnosti je ubrojano i to što u okviru teoretskog kursa političkih i pravnih studija ne postoji laboratorijska radionica.\nRusija je prethodnih godina usvojila niz propisa koji ograničavaju rad nevladinih organizacija i medija koji dobijaju sredstva iz inostranstva, a oduzimanje akreditace Šanjinki usledilo je dok su odnosi Moskve sa Zapadom bili dodatno pogoršani zbog slučaja trovanja bivšeg ruskog dvostrukog agenta Sergeja Skripalja u Velikoj Britaniji, za koje London optužuje Moskvu.\nGaze je naveo da su akademski standardi Šanjinke znatno iznad većine ruskih univerziteta, dok profesor filozofije Arnold Kačaturov navodi da taj univerzitet uči studente da slobodno misle.\n„Oni (univerzitet) nazivaju leglom liberalizma, a ja bih pre rekao da je on rasadnik kritičke misli i nezavisnih analiza“, rekao je Kačaturov.\nPosle oduzimanja akreditacije Šanjinka može da nastavi s radom, ali neće imati pristup vladinim fondovima za školarine i njeni studenti neće moći da odlažu služenje vojske.\nStudenti i profesori su zabrinuti da bi Šanjinku mogla da zadesi sudbina Evropskog univerziteta iz Sankt Peterburga, takodje visoko rangiranog privatnog liberalnog univerziteta koji je prošle godine izgubio licencu u sličnim okolnostima. On je sveden na istraživački centar i više nema pravo da obrazuje studente.\nUdruženje Disernet koje se bavi otkrivanjem plagiranih naučnih radova, objavilo je da je članica komisije koja je ukinula akreditaciju Šanjinki, Svetlana Nikonova plagirala svoju doktorsku disertaciju odbranjenu 2005. godine.\nNjen rad je medju 8.000 disertacija koje su volonteri Diserneta označili kao plagijate od osnivanja grupe pre pet godina, a tu spadaju i radovi poslanika, ministara, dekana univerziteta i drugih poznatih javnih ličnosti.\nVodja Diserneta Andrej Rostovcev rekao je da doktorske disertacije uglavnom „kupuju“ vladini zvaničnici, pripadnici vojske, lekari, ali i univerzitetski profesori. Cena disertacije je izmedju 10.000 i 50.000 dolara.\nZahvaljujući aktivizmu Diserneta, oko 200 ljudi je izgubilo akademsku titulu zbog plagiranog rada.


Saradnja Skupštine Crne Gore i civilnog sektora konstantno se unapređuje i jača, što potvrđuje, između ostalog, i učešće predstavnika civilnog sektora na sjednicama radnih tijela, naročito kada se radi o konsultativnim saslušanjima, ali i u drugim aktivnostima koje ona organizuju.\nPredstavnici zainteresovane javnosti imaju mogućnost da učestvuju na sjednicama radnih tijela, u skladu sa članom 67 Poslovnika Skupštine, koji propisuje da u radu odbora, po pozivu, mogu učestvovati predstavnici Vlade, predstavnici naučnih i stručnih institucija, drugih pravnih lica i nevladinih organizacija, kao i pojedini stručni i naučni radnici, bez prava odlučivanja.\nZnačajan dio saradnje Skupštine Crne Gore i nevladinog sektora odvija se kroz direktnu komunikaciju nevladinih organizacija i radnih tijela Skupštine Crne Gore, uključujući i učešće poslanika i zaposlenih u Službi Skupštine Crne Gore u projektima i događajima koje organizuju nevladine organizacije.\nPozitivni efekti uključenosti civilnog društva ogledaju se u obezbjeđivanju povratnih informacija o rezultatima sprovođenja politika i reformi, javnoj kontroli rada Skupštine i pružanju uvida iz ugla civilnog društva o praćenju sektorskih politika, posebno u okviru procesa integracije u Evropsku uniju.\nU pogledu ostvarivanja bolje komunikacije i odnosa sa civilnim sektorom, važan doprinos predstavlja potpisivanje Sporazuma o saradnji između Skupštine Crne Gore i nevladinih organizacija u Crnoj Gori, 29. jula 2016. godine. Sporazum ima za cilj osnaživanje povjerenja između Skupštine i nevladinih organizacija, kao i stvaranje održivog partnerstva zasnovanog na principima transparentnosti, otvorenosti i međusobnog uvažavanja.\nSporazum o saradnji između Skupštine Crne Gore i nevladinih organizacija u Crnoj Gori


RTS :: Zdravstveni radnici na meti nasilnika, obaveza društva da ih zaštiti\nDruštvo Zdravstveni radnici na meti nasilnika, obaveza društva da ih zaštiti\npetak, 24. jan 2020, 12:50 -> 12:55\nU noći između utorka i srede, u Domu zdravlja u Kraljevu, dogodio se još jedan napad na zdravstvene radnike. Direktor Lekarske komore Srbije Milan Dinić kaže da napad na zdravstvene radnike ne može biti tretiran kao privatna parnica jer se nije dogodio na ulici nego u zdravstvenoj ustanovi gde njegove kolege rade štiteći javni interes – zdravlje.\nŽandarm u civilu koji je sa prijateljima doveo ženu u alkoholisanom stanju, u noći između utorka i srede, najpre je verbalno a onda i fizički napao medicinske tehničare u službi hitne pomoći Doma zdravlja u Kraljevu.\nPolicija je brzo stigla na mesto incidenta, a napadaču je određeno zadržavanje od 24 sata po Zakonu o prekršajima.\nMinistar zdravlja zatražio je najstrože kazne, a Sindikat zaposlenih u zdravstvu i socijalnoj zaštiti pozvao na izmene Krivičnog zakonika i uvođenje novog krivičnog dela za napad na zdravstvene radnike, na način kako je propisano za krivično delo napad na advokate.\nNema preciznih podataka o broju verbalnih i fizičkih napada na zaposlene u zdravstvu, ali takve situacije nisu retkost.\n"Obaveza društva da zaštiti zdravstvene radnike"\nU četvrtak je održan i Upravni odbor Lekarske komore Srbije.\nDirektor te organizacije Milan Dinić kaže da će inicijativa Lekarske komore Srbije biti promena Krivičnog zakona i pooštravanje kazni za napad na zdravstvene radnike.\n"Primećujemo da poslednjih godina postoji pojačana učestalost napada i smatramo da postoji obaveza društva da zaštiti lekare i druge zdravstvene radnike. To ne može biti tretirano kao privatna parnica jer se nije dogodilo na ulici nego u zdravstvenoj ustanovi gde su kolege radile štiteći javni interes, a to je zdravlje", ističe Dinić.\nNavodi da je 2017. godine Lekarska komora Srbije potpisala međunarodnu dekleraciju, zajedno sa drugim evropskim komorama, za zaustavljanje nasilja nad zdravstvenim radnicima.\n"Od tada smo počeli aktivnosti na tu temu. Radili smo anketu gde je oko 1.500 kolega odgovaralo i rezultati pokazuju da 80 odsto njih tokom karijere doživi verbalno nasilje na poslu, a preko 10 odsto fizičko nasilje. Moramo kao društvo da stanemo na put tome", naglašava Dinić.\nKaže da je često nasilju izloženo srednje stručno osoblje, medicinske sestre i tehničari.\n"Moramo se jasno ograditi i opredeliti prema takvom modelu ponašanja. Kako nije dopustivo u zdravstvenim ustanovama, tako i na svakom drugom mestu", ističe Dinić.\nNapominje da je odnos lekara i pacijenata nešto pozitivno u srpskom društvu.\n"Ovo su sporadični negativni slučajevi koje treba da sankcionišemo. Osećam u ovom trenutku zajednički interes svih komora zdravstvenih radnika i mislim da je društvena svest trenutno na tom nivou da postoji prostor da se izmeni Krivični zakon i da se napadi na zdravstvene radnike tretiraju kako treba", kaže Milan Dinić.\n(petak, 24. jan 2020, 18:30) - Bob [neregistrovani]\n(petak, 24. jan 2020, 17:56) - anonymousboki [neregistrovani]


Dačić: Srbija želi dijalog, nerealno da će Bajden raditi na zaoštravanju odnosa\nBEOGRAD – Predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da je nesporno da Srbija želi međustranački dijalog, ne zbog Evrope, već unutrašnje političke stabilnosti, ali da i dalje ostaje pitanje formata i tema tog razgovora.\nDačić je, na televiziji Pink, podsetio da neke stranke koje su učestvovale u prvoj fazi dijaloga, sada nisu u parlamentu, jer su bojktovale izbore, a druge nisu prešle cenzus od tri odsto.\nDeo opozicionih stranaka pati od elitizma i smatraju da su samo oni predstavnici opzicije, a postoje stranke koje ne žele da učestvuju ako u tome učestvuje Evropski parlament, rekao je Dačić.\nDačić je ocenio da treba razdvojiti realne zahteve, od onih kojima se neko ucenjuje – “ej, ako to ne uradite, neću učestvovati na izborima”.\nNerealno da će Bajden raditi na zaoštravanju odnosa\nDačić je ocenio da je nerealno očekivati da će novi predsednik SAD Džo Bajden raditi na zaoštravanju politike prema Srbiji, kao i da su Bajden iz 2021. i Bajden iz 90-tih godina dve različite priče.\nDačić je podsetio na brojne kontakte koje je američki predsednik imao sa političarima u Srbiji u vreme kada je bio senator i potpredsednik SAD napominjući da se sa njim i sam sastajao kao premijer Srbije.\nDodao je da je već bilo razgovora sa velikim brojem ljudi koji će imati važne uloge u Bajdenovoj administraciji, među kojima je Viktorija Nuland, sada treći čovek Stejt departmenta i da nikada sa njima nije bilo problema.\nDrugi i bolji narod jedni od drugih nemamo\n“Najlakše je uzvratiti istom merom, ali mi smo u Srbiji razgovarali o političkim prioritetima i baš je predsednik Vučić insistirao da ne odgovaramo na svakodnevne optužbe, jer Srbiji ne odgovara da dođe do političkog haosa u regionu, već joj odgovara regionalna stabilnost”, rekao je Dačić.\n“Meni je baš Bakir Izetbegović rekao da najveći problem nastaje kada dođu godišnjice i počnemo da se optužujemo ko kome treba da se izvini. Svako misli da onaj drugi treba da se izvini njemu i tu nastaju sukobi”, rekao je Dačić.\nIstakao je da “treba da pronađemo način da izađemo iz tog začaranog kruga koji traje 20, 30 godina.\n“Nemačka, Francuska i Velika Britanije su 20, 30 godina posle Drugog svetskog rata počele da rade na izgradnji EU, a mi se optužujemo za stvari koje sežu i vekovima unazad”, ukazao je Dačić.\nIako nije izričito rekao da su Srbi loš narod, Izetbegović je izjavio da nije uveren u tačnost izreke da “nema loših naroda, već samo loših rukovodstava”.\n← NEDELJA PRED NAMA VRAĆA ZIMU NA VELIKA VRATA: Još danas proleće, a već sutra u nekim delovima Srbije sneg!\nDETALJI AFERE PRISLUŠKIVANJA PREDSEDNIKA: Prisluškivano 660 minuta Vučićevih razgovora?! →\n27 Juna, 2021 27 Juna, 2021 admin\t0\nNadal o Đokoviću: Sud je svoje rekao, poštujem odluku\nMALI PREDAH OD ZIME, A ONDA PREOKRET: Evo kada nam se vraćaju LEDENI DANI u Srbiju\n15 Januara, 2022 15 Januara, 2022 admin\t0


Truba nije sačuvala fudbal – Dragačevo isključeno iz takmičenja — ZoomUe\nby Zoran Đurović · Published oktobar 27, 2018 · Updated oktobar 27, 2018\nGUČA – Dragačevo, član Zapadno-moravske zone, od 10. kola nije više u takmičenju.\nGuča, sa nešto više od 2000 stanovnika, poznata u celom svetu po Saboru trubača, nije uspela da sačuva fudbalski klub.\nRazlog su finansije i dug od 135.000 dinara bivšem treneru. Pošto nije isplaćen u predviđenom roku, klub je bio suspendovan, pa nije odigrao dve utakmice. Izostao je put u Užice na susret sa Jedinstvo Putevima, a Dragačevo nije moglo da ugosti Zlatar iz Nove Varoši.\nPo propozicijama takmičenja, kad ekipa ne odigra dve utakmice svojom krivicom, isključuje se iz takmičenja i vraća se dva stepenika niže, a Dragačevo će u Opštinsku ligu Lučani.\nDo kraja prvenstva, liga će da bude okrnjena, svi rezultati Dragačeva biće izbrisani, ali to neće drastično promeniti redosled ekipa na tabelil pošto nije osvojila ni bod.\nTags: FK Dragačevo\nby Vesna Đurović · Published oktobar 2, 2017\nNext story Vaterpolo “Borac Kup 2018” okuplja evropsku elitu u Banjaluci\nPrevious story Pobedom sačuvati tron (VIDEO)


Politika - datum: 2019-03-18 SPREMNA PITANJA ZA PREMIJERSKI SAT\nMarković u parlamentu Duška Markovića pitaju o kriminalu\nPoslanik Andrija Popović pitao je premijera Duška Markovića da li su državne institucije spremne da zaštite ustavni i pravni poredak Crne Gore u slučaju eventualne radikalizacije dosadašnjih dostojanstvenih i mirnih protesta. Popović je to naveo u poslaničkom pitanju, na koje će odgovoriti Marković u parlamentu na sjednici 20. marta. Ona je naglasio da je Crna Gora danas nezavisna i suverena država, članica NATO-a, vjerovatno prva naredna članica EU.\n– Mnogo se urađeno u poslednjih 21 godinu, nesporno uz sijaset grešaka, na polju vladavine prava, ljudskih prava i sloboda, ali i ekonomskih promašaja – naglašava Popović.\nPoslanik BS-a Ervin Ibrahimović pita premijera kada će biti privedena kraju i data u funkciju prioritetna dionica autoputa Bar–Boljare.\nPoslanika DPS-a Mihaila Anđušića zanima koje je aktivnosti Uprava policije Crne Gore sprovela prema pripadnicima organizovanih kriminalnih grupa u poslednjih šest mjeseci i šta je urađeno na rasvjetljavanju teških krivičnih djela.


Poreska uprava: Neće se koristiti podaci iz popisa stanovništva za otkrivanje stanodavaca koji izdaju nekretnine | Gde Investirati\nDirektori Poreske uprave i Republičkog zavoda za statistiku preneli su Povereniku za informacije od javnog značaja da nije tačno da su omogućili da se u postupku utvrđivanja poreza na izdavanje stanova obrađuju i lični podaci građana, koji su pribavljeni u popisu stanovništva, a kojim raspolaže RZS.\nKako se navodi u saopštenju Poverenika, pokrenut je postupak nadzora nad primenom Zakona o zaštiti podataka o ličnosti u Poreskoj upravi i Republičkom zavodu za statistiku, a direktori te dve institucije su u razgovoru sa poverenikom istakli da Poreska uprava nije tražila lične podatke građana od RZS, odnosno da Zavod nije stavio nikakve podatke Poreskoj upravi.\nPostupak nadzora pokrenut je nakon što su u pojedinim medijima objavljene informacije da će Poreska uprava u postupku utvrđivanja poreza na izdavanje stanova, obrađivati i lične podatke građana koji su pribavljeni u popisu stanovništva, a kojim raspolaže RZS.\nPoverenik je danas razgovarao sa direktorkom Poreske uprave Draganom Marković, a koja mu je pružila uveravanja da ta Uprava nije tražila lične podatke građana od RZS, kao i da obrada tih podataka nije bila nameravana, odnosno planirana.\nMarković je, kako se navodi u saopštenju, potvrdila da će sve eventualne aktivnosti PU da se odvijaju u skladu sa zakonima, odnosno u okviru ovlašćenja koju Uprava ima na osnovu Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji.\nPoverenik je razgovarao telefonom i sa direktorom RZS Miladinom Kovačevićem koji je obavestio poverenika da nikakvi lični podaci nisu stavljeni na raspolaganje PU, kao i da se odnos RZS prema podacima dobijenim popisom stanovništva u potpunosti zasniva na Zakonu o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova, koji izričito predviđa da se ti podaci mogu koristiti samo u statističke svrhe.\nKovačević je istakao da je Zavod povodom vesti objavljenim u pojedinim medijima već uputio demanti, ali da isti mediji nisu objavili.\nKako se navodi u saopštenju, poverenik je od obe institucije zatražio pismeno izjašnjenje, polazeći od stava da bi takva obrada podataka o ličnosti bila u suprotnosti sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti, pa i sa Zakonom o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova.\nDirektori obe institucije izjavili su da će postupajući po zahtevu Poverenika bez odlaganja dostaviti i pisano izjašnjenje.\nPrevious Evropske berze: Stagnacija berzanskih indeksa\nNext Gradnja gondole na Zlatiboru počinje ove godine\nTags izdavanje stanovapopis stanovništvaPoreska upavaporezniciPoverenik za informacije od javnog značajaRZS\nCategory DruštvoNajvažnije vestiNekretnine\nOrganizacija zemalja izvoznica nafte (OPEC) saopštila je u petak da bi tržište nafte, na kojem i dalje ima viška ponude, moglo da se preokrene iduće godine i da dođe do


Hankook je dobitnik nagrade „S&P Global Gold Class“ za održivost\n30 Mar 2022 - 22:31 Vesti Link\nTime se Hankook svrstava među vodeće kompanije u godišnjoj knjizi održivosti, koja se bazira na S&P Dow Jones indeksu održivosti. Za ovogodišnje izdanje je ocenjivano 7.554 kompanija iz 61 oblasti. Za izuzetna dostignuća 75 kompanija dobilo je zlatnu, 89 srebrnu i 106 bronzanu medalju. Nagrada naglašava stalnu posvećenost proizvođača pneumatika upravljanju održivošću i ESG-faktorima (= životna sredina, socijalna pitanja i korporativno upravljanje). Jedan od primera te posvećenosti je i nedavno najavljeni projekat podrške indonežanskim proizvođačima prirodne gume.\nS&P Global dodeljuje nagradu Gold Class za 1 % najbolje ocenjenih kompanija. Među njima se, osim kompanije Hankook, nalazi samo još jedna kompanija iz industrije autokomponenti. Hankook je ovde postigao najbolju ocenu sa 78 od 100 mogućih bodova. Proizvođač premijum pneumatika je 2021. šestu godinu zaredom uvršten u Dow Jones indeks održivosti, naglašavajući vodeću poziciju kompanije u oblasti zaštite životne sredine, socijalne politike i korporativnog upravljanja (ESG , Environmental, Social and Governance).\nPre više od deset godina, Hankook je osnovao organizaciju koja se bavi korporativnom društvenom odgovornošću (CSR - Corporate Social Responsibility). Prošle godine Hankook je osnovao novu ESG komisiju u okviru upravnog odbora kako bi ojačao upravljanje ESG faktorima. Kompanija angažuje sve zaposlene u svojoj viziji održivosti kroz osam pododbora, čime se poboljšava učinak u ovoj oblasti. Proizvođač premijum pneumatika formulisao je ambiciozne ciljeve i sarađuje sa zainteresovanim stranama, što dovodi do brojnih aktivnosti, koje doprinose društvenim vrednostima.\nFokusiranje na održivost tokom čitavog životnog ciklusa\nNa primer, Hankook se fokusira na održivi lanac vrednosti. Hankook je 2018. objavio svoju izjavu u vezi sa E-Circle, koja uključuje strategiju o tehnologijama održivih materijala. Istovremeno je uveo politiku održive prirodne gume, koja je ažurirana 2021. u skladu sa smernicama globalne platforme za održivu prirodnu gumu (GPSNR). Pored težnje ka održivijem lancu vrednosti i smanjenom uticaju proizvoda na životnu sredinu tokom čitavog životnog ciklusa, Hankook nastavlja da donira, kako bi podržao mobilnost lokalnih društvenih institucija.\n“Ponosni smo na ovu prestižnu ocenu za upravljanje održivošću. Nagrada je dokaz naše posvećenosti održivijoj budućnosti,” rekao je Sooil Lee, predsednik i izvršni direktor kompanije Hankook. „Kako bismo dalje podsticali naš rast, kao globalne kompanije za proizvodnju pneumatika, planiramo da ojačamo naše društvene, ekološke i finansijske aktivnosti na globalnom nivou.“\nPrimeri projekata za održiviju proizvodnju prirodne gume\nPrimer posvećenosti kompanije Hankook održivoj proizvodnji prirodne gume je opredeljenost da stavi na raspolaganje ukupno 6.000 litara mravlje kiseline za više od 100 proizvođača u Indoneziji. Mravlja kiselina se koristi kao ekološki prihvatljiv koagulant u proizvodnji gume, što doprinosi većoj bezbednosti i zdravlju na radu. Drugi koagulansi opterećuju vegetaciju i doprinose zagađenju vode, što može ugroziti biodiverzitet močvara. Industrija pneumatika koristi oko 70 posto prirodne gume, proizvedene širom sveta. Oko 85 posto proizvodnje obavljaju mali zemljoposednici u jugoistočnoj Aziji.\nProizvođač pneumatika je uključen i u projekat baziran na blockchain tehnologiji o sledjivosti i održivosti prirodne gume. PROJECT TREE u realizaciji ITOCHU Corporation, međunarodne trgovačke kompanije, prvi je korak ka uspostavljanju sledjivosti u industriji prirodne gume, koristeći blockchain tehnologiju. Hankook ima za cilj, da zajedno sa svojim partnerima u lancu snabdevanja, poboljša kvalitet života proizvođača prirodne gume, poveća kvalitet prirodne gume i minimizira uticaje na životnu sredinu.