Putari iz Užica, Prijepolja, Čajetine i Bajine Bašte štrajkkuju pet dana\nPošto su radnici juče u znak protesta blokirali zlatiborsku magistralu, a posle čega je usledilo saopštenje direktora "Puteva Užice" Leka Korićanca da preduzeće "u ovom momentu ne duguje svojim zaposlenima ostvarene zarade po zakonu kao i ostale naknade po kolektivnom ugovoru", danas je došlo do pregovora dve strane.\nJedna od dve zaostale plate, kaže Boban Ćaldović, predsednik Samostalnog sindikata "Puteva Užice" uplaćena je prekjuče, posle najave blokade magistrale, a juče su namireni i troškovi puta za decembar.\n- Održali smo dva satanka. Na prvom smo prihvatili predlog o isplati dnevnica za desetak dana i daljem razgovoru o dinamici povezivanja radnog staža. Dogovor o januarskoj plati nije postignut, jer nismo dobili ni okvirni datum kada bi mogla biti isplaćena. Do štrajka ne bi ni došlo da su nas ovako kao danas prihvatili da razgovaramo - kaže za "Blic" Boban Ćaldović.\nBoban Ćaldović: Nismo dobili obećanje o isplati januarske zarade\nPredlozi poslodovdstva "Puteva Užice", kaže on, u ponedeljak će biti izneti radnicima u Užicu, Bajinoj Bašti, Prijepolju, kada bi trebalo da bude doneta odluka o daljoj sudbini štrajka.\nUprkos generalnoj obustavi rada, napominje Ćaldović, zimska služba koja održava magistralne puteve za vikend će ipak raditi zbog najave snežnih padavina.\nPoruka radnika: Štrajk nastavljamo, ali će magistrale biti čiste\n- Dalja obustava rada nije zasnovana na Zakonu o štrajku i smatramo da je inicirana od vrha Samostalnog sindikata putara Srbije - saopštio je generalni direktor "Puteva" Leko Korićanac.


Vujanović odlikovao ambasadora Kine\nPODGORICA – Predsjednik Filip Vujanović odlikovao je odlazećeg ambasadora Kine u Crnoj Gori Ži Žaolina Ordenom crnogorske zastave drugog stepena zbog ličnog doprinosa dobrim odnosima dvije zemlje. Žaolina su danas, u odvojenim sasatancima, primili i premijer Milo Đukanović i predsjednik Skupštine Ranko Krivo\nPODGORICA – Predsjednik Filip Vujanović odlikovao je odlazećeg ambasadora Kine u Crnoj Gori Ži Žaolina Ordenom crnogorske zastave drugog stepena zbog ličnog doprinosa dobrim odnosima dvije zemlje. Žaolina su danas, u odvojenim sasatancima, primili i premijer Milo Đukanović i predsjednik Skupštine Ranko Krivokapić.\nVujanović je iskazao posebno zadovoljstvo što će kineska kompanija koja je na tenderu dobila izgradnju putu Podgorica-Mateševo uskoro početi izgradnju te kapitalno važne saobraćajnice, kao i što će u Kinu uskoro biti završena dva broda naše trgovačke mornarice.\n- Predsjednik je iznio poštovanje za podršku i pomoć Kini u brojnim projektima, kao i u donacijama koje su bile značajne posebno u lokalnim jedinicama – navodi se u saopštenju kabineta predsjednika.\nPredsjednik Vlade Milo Đukanović izrazio je zadovoljstvo saradnjom između Crne Gore i Kine tokom diplomatskog mandata ambasadora Žaolina, kao i postignutim rezultatima na unapređenju tradicionalno prijateljskih odnosa.\n- Posljednjih godina, na temelju kvalitetnog međudržavnog prijateljstva, razvijen je novi model ekonomske saradnje koji dodatno učvršćuje naše odnose – kazao je premijer Đukanović.\nŽaolin ukazao je na veliki značaj podrške Vlade Crne Gore, koju je imao tokom obavljanja diplomatske misije, ocjenjujući da je unapređenje odnosa rezultat zajedničkog djelovanja dvije države.\nPredśednik Skupštine Ranko Krivokapić zahvalio je ambasadoru Kine na saradnji i partnerskom odnosu, tokom njegovog službovanja u Crnoj Gori.\n- Maloj Crnu Gori, po broju, puno znači kada zna da ima prijatelje u tako velikoj Kini – istakao je Krivokapić.\nŽaolina je u Skupštini primio i potpredsjednik parlamenta Branko Radulović, prilikom čega je izraženo zadovoljstvo dobrom saradnjom dvije zemlje na svim poljima – naučnom, istarživačkom, prosvjetnom.\nDatum kreiranja: 29 april 2014\nSledeća ⇨ Izgradnja autoputa doprinijeće oporavku ekonomije\nPrethodna ⇦ Janković: Podržavamo izvoz u Kinu


Dodeljeni ključevi 12 stana u Donjoj Gušterici • RTK\nDodeljeni ključevi 12 stana u Donjoj Gušterici\nKako se navodi u saopštenju, u Donjoj Gušterici sredstvima lokalnog budžeta izgrađene su tri zgrade sa po četiri stana za socijalno ugrožene porodice i mlade bračne parove.\nUkupno 12 porodica rešilo je svoje stambeno pitanje, a ključeve od novih stanova uručio im je predsednik Opštine Gračanica Srđan Popović, u prisustvu svojihi najbližih saradnika. Tom prilikom istakao je da je za ove porodice rešeno veliko životno pitanje, te da mu je veoma drago što je u prilici da sa njima podeli radost.\n„Živeti kao podstanar je mnogo teško, svaka dva tri meseca u drugoj kući. Ovo je bila naša želja, da imamo svoj krov nad glavom, ispunjena nam je. Hvala svima koji su nam pomogli, opštini, predsedniku Popoviću“, kazao je Ristić.\n„Tri porodice živele su u jednoj kući u neadekvatnim uslovima. Ovde ćemo imati sobicu za našu bebu, imaćemo konačno svoj mir, organiziovaćemo svoj život. Daće Bog proširićemo uskoro porodicu, pa će nam stan biti mali, ali biće sve kako treba“, kazala je Dragica.\nU novi stan useliće se i petočlana porodica Vujović. „Hvala svima koji su pomogli, ovo će nam značiti za dalju budućnost i opstanak na Kosovu“, kaže Danijela.\nU Donjoj Gušterici sredstvima iz budžeta Opštine Gračanica izgrađene su tri zgrade sa ukupno 12 stanova, za socijalno ugrožene porodice i mlade bračne parove. Stanovi su porodicama dodeljeni na osnovu javnog konkursa koji je lokalna samouprava raspisala na osnovu Socijalne karte stanovanja. U okviru istog programa, izgrađeno je i šest zgrada u Lapljem Selu sa ukupno 24 stana. Dobitnici bi ključeve trebalo da dobiju do kraja sedmice.


Dobojski Info - Isplata materinskog dodatka početkom marta\nIsplata materinskog dodatka početkom marta\nčetvrtak, 08 februar 2018 14:01\nFOTO: Dobojski Info | Isplata materinskog dodatka početkom marta\nDoboj, Materinski dodatak, fond za dječju zaštitu Republike Srpske,\nIsplata prvog materinskog dodatka za nezaposlene porodilje u RS zajedno sa zaostacima trebalo bi da krene početkom marta, budući da je još u toku prikupljanje informacija od centara za socijalni rad kao i završavanje tehničkih pitanja u vezi s obradom podataka.\nPotvrdio je ovo juče za "Nezavisne" Nedeljko Jović, direktor Javnog fonda za dječju zaštitu Republike Srpske.\nPrema njegovim riječima, materijalna sredstva za isplatu su obezbijeđena, a ostao je samo tehnički dio kako bi se mogla provesti isplata. Naime, u toku je priprema informacionog programa koji bi obrađivao podatke koji pristižu iz centara za socijalni rad i na taj način se izvodio obračun.\nSve to, kako najavljuje Jović, trebalo bi da se završi s februarom i isplata materinskog dodatka trebalo bi da krene od marta.\n"S krajem februara trebalo bi da odradimo obračun i početkom marta izvršimo isplatu za prethodna dva mjeseca, odnosno za januar i februar u zavisnosti od toga kako su podneseni zahtjevi. Zatim u budućem periodu planiramo isplaćivati za prethodni mjesec, to jest početkom aprila za mart i tako redom", rekao je Jović.\nPravo na materinski dodatak od 405 KM ostvaruje nezaposlena majka čija su djeca rođena 1. decembra 2017. godine i poslije i to do navršene godine dana starosti, odnosno 18 mjeseci ako su u pitanju blizanci, treće i svako naredno dijete.\nPravo na dodatak može ostvariti i nezaposleni otac, odnosno staratelji ili usvojitelj, ukoliko majka nije živa, ako je dijete napustila ili je iz objektivnih razloga spriječena da brine od djetetu.\nUslov je da imaju prebivalište u RS najmanje godinu dana prije rođenja djeteta i da su nezaposlene u periodu od šest mjeseci prije rođenja djeteta.\nAko se majka nije prijavljivala na biro, potrebno je da potvrdom iz Poreske uprave RS dokaže da nisu uplaćivani doprinosi.\nBroj majki koje imaju pravo na ovu naknadu još nije konačan, budući da spiskovi koji pristižu još nisu obrađeni.\nNezaposlene majke kažu da s nestrpljenjem čekaju rješenja kako bi dobile isplate ovih dugo očekivanih naknada.\nViše iz ove kategorije « Budžeti RS i gradova više nisu amnestirani od sudskih presuda Tegeltija: Prijedlog rebalansa budžeta za ovu godinu 1,945 milijardi KM »


Rok za dostavljanje ponuda za kupovinu 16,26 odsto ukupnog kapitala u C marketu produžen je do 29. oktobra, saopštila je Agencija za privatizaciju.\nTender za prodaju preostalog društvenog kapitala u C marketu objavljen je 10. avgusta 2012. Prvobitni rok za dostavu ponuda bio je 3. septembar, a kasnije je tri puta produžavan.\nDruštveni kapital u C marketu koji nije preuzela belgijska kompanija Delhaize, čini 23,23 odsto ukupnog kapitala tog preduzeća. Kako 30 odsto preostalog kapitala C marketa, po zakonu, pripada malim akcionarima, država prodaje udeo od 16,26 odsto ukupnog kapitala firme koja je sada u većinskom vlasništvu Delhaizea.\nU utvrđivanju minimalne cene za društveni kapital C marketa nije se uzimala u obzir vrednost transakcije iz 2011. kada je Delhaize grupa iz Belgije preuzela Delta Maxi u čijem je sastavu C market.\nObjašnjeno je da je tada prodato 100 odsto vlasništva u Delta maxiju sa celokupnom imovinom i obavezama i da dve transakcije nisu uporedive.\nDelhaize je krajem jula 2011. godine kupio Delta maxi za 932,5 miliona evra, uključujući neto dug od 318 miliona.\nKompanija Delhaize u Srbiji ima više od 350 prodajnih objakata i, prema informacijama Bete, jedina je zainteresovana za kupovinu preostalih akcija u C marketu.\nBesplatan ultrazvučni pregled dojki u Beogradu


Koštunica traži referendum: EU ili politička neutralnost? – Nadlanu.com\nKoštunica traži referendum: EU ili politička neutralnost?\nObjavljeno 19. jan 2014. / 12:14:00\n“Suviše mi kao narod i država imamo spornih pitanja sa Evropskom unijom da bi mogli da izbegnemo referendum o tom pitanju. Na kraju krajeva, ima li nešto bolje i prirodnije od toga da čujemo glas naroda da li želi da Srbija bude u EU”, rekao je Koštunica na 11. Izbornoj skupštini DS S-a u beogradskom Centru “Sava”.\nKoštunica, koji je jedini kandidat za predsednika stranke, upitao je sve zagovornike evropskih integracija šta je sporno u tome da se pokrene razgovor o budućnosti zemlje i zbog čega Srbija početkom 2015. godine ne bi raspisala referendum na kojem bi narod odlučio da li treba i dalje da ide putem evropskih integracija ili da proglasi političku neutralnost.\nOn je članovima DS S-a poručio da njihov cilj treba da bude da porodice, komšije, kolege i prijatelje ubede u to da je politička neutralnost, a ne Evropska unija, pravi put koji otvara vrata budućnosti Srbije.\n“Politička neutralnost je najbolja garancija ekonomskog prosperiteta zemlje i stavljanja van snage Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, koji ekonomski razara našu zemlju”, rekao je Koštunica.\nOn je ocenio da nema nikog drugog osim DS S-a ko narodu otvoreno treba da kaže istinu da su evropske integracije pogubne po nacionalne, državne i ekonomske interese Srbije.\nGovoreći o predstojećim izborima u Beogradu, zakazanim za 16. mart, Koštunica je rekao da je uveren da je Aleksandar Popović najbolji kandidat za gradonačelnika Beograda.\n“Dobro je što ovu skupštinu držimo uoči izborne kampanje za Beograd, jer da bi postigli što bolji rezultat, mi moramo ispravljati greške koje kao stranka pravimo. Važno je da DS S bude u vlasti u Beogradu, jer je to garant da će biti vođena dobra, poštena i odgovorna politika”, rekao je predsednik DSS.


Gradi se novih 40 stanova, vrednost investicije 922.000 evra\nPočela je gradnja stambenog objekta sa 40 stanova u Pančevačkoj ulici u Zrenjaninu, za potrebe zbrinjavanja izbeglih i raseljenih lica.\nRealizacija tog projekta sprovodi se u okviru Regionalnog stambenog programa u Republici Srbiji. Finansijska sredstva obezbeđena su kroz donatorska sredstva Fonda Regionalnog stambenog programa, preko Banke za razvoj Saveta Evrope i kroz učešće Grada Zrenjanina.\nPlanirana vrednost investicije iznosi 922.000 evra. Grad Zrenjanin uzeo je učešće u projektu kroz obezbeđivanje građevinskog zemljišta i kompletne infrastrukture. Radove izvodi preduzeće “Kej” iz Valjeva, a rok za završetak je novembar ove godine.\nGradnjom ovog stambenog objekta nastavljaju se aktivnosti koje Grad Zrenjanin sprovodi u saradnji sa republičkim Komesarijatom za izbeglice i migracije. Ove aktivnosti tiču se obezbeđenja trajnih stambenih rešenja najugroženijim izbeglim i raseljenim licima koja imaju prebivalište na teritoriji grada. Nedavno su uručeni ključevi za 11 stanova u objektu u Ulici Franje Kluza. Vrednost te investicije bila je 274.000 evra, a grad je uzeo učešće u rešavanju stambenih potreba izbeglica i kroz kupovinu seoskih kuća i dodelu paketa pomoći.\nZa kupovinu 13 seoskih kuća, za isto toliko izbegličkih porodica, u okviru Regionalnog stambenog programa gradu su dodeljena sredstva od 143.000 evra. Takođe, gradu su dodeljena i sredstva za nabavku paketa građevinskog materijala za 29 korisnika, u ukupnom iznosu od 261.000 evra.\nTagovigrad izbeglice Pančevačka ulica stanovi\nSlužba za katastar od jutros ponovo stupila u štrajk


Kup UEFA Arhive – Crno-bela Nostalgija\nOznaka: Kup UEFA\nPostoje neke utakmice koje, možda, nemaju preveliki značaj za istoriju kluba, ali su ipak na neki način bitne. I često takve utakmice padnu u zaborav – zato što to nije bilo finale ili polufinale domaćeg ili evropskog takmičenja, ili zato što rival nije bio iz sada već čuvenog društva „liga petice“. Još ako niste bili svedok tih utakmica …\nVideoton (ili Vidi) je klub koji važi za mezimče aktuelnog mađarskog državnog vrha i koji je sva tri svoja trofeja osvojio u XXI veku. Međutim, najsjajnije poglavlje u 76 godina postojanja ,,crveno-plavih“ iz Sekešfehervara je učešće u Kupu UEFA u sezoni 1984/85. Na putu ka finalnom dvomeču sa madridskim Realom, malo poznati klub iz severnog komšiluka je eliminisao pet …


Kadirov želi da otkupi fudbalera koji je pokazao majicu sa Putinom - Sputnjik Srbija\n22:16 02 Mart 2021\n15:07 22.02.2016 (osveženo 16:00 22.02.2016) Preuzmite kraći link\nMoskovski fudbalski klub „Lokomotiva“ neće razmotriti ponudu „Tereka“ iz Groznog o kupovini igrača Dmitrija Tarasova, koji je nedavno izazvao incident u Turskoj pokazavši majicu sa likom ruskog predsednika Vladimira Putina.\nFudbaler Lokomotive u Istanbulu pokazao majicu sa likom Putina\nTu odluku saopštio je ruskim medijima sam predsednik Čečenije Ramzan Kadirov, koji je potez Tarasova okarakterisao „dostojnim pravih muškaraca“ i izrazio spremnost da ga otkupi i istovremeno isplati kaznu u vrednosti od 300.000 evra koja mu je izrečena po povratku u Rusiju.\nPrema mišljenju Kadirova, Tarasov svojim potezom nije narušio nikakvu normu ponašanja, već je samo pokazao da podržava svog predsednika.\nFudbaler moskovskog kluba „Lokomotiva“ Dmitrij Tarasov je na utakmici sa „Fenerbahčeom“ u Istanbulu pokazao majicu sa likom ruskog predsednika Vladimira Putina na kojoj je pisalo „najljubazniji predsednik“.\nNeposredno nakon toga, moskovski klub kaznio je Tarasova sa 300.000 evra zbog njegovog postupka.\nmajica, prodaja, fudbal, Ramzan Kadirov, Čečenija


Traženi pojam: "Supa"\nJuneca supa sa domacim rezancima 4 komentara\nIako zivim na jugu Srbije,ucila sam da kuvam domacu supu od svojih rodjaka iz Vojvodine,koji su to pretocili u umetnost,a u pisanju recepta koristicu moj stari kuvar za kojim sam,uzgred,potpuno"odlepila".… Detaljnije\nTagovi: Supa, Rezanci\nTikvasta supa 1 komentar\nKorijander. Prvo da kažem da smo dolaskom na Novi Zeland zaista počeli da jedemo i nove stvari... npr kolač sa šargarepom. Ili grilovanu tikvu… Detaljnije\nTagovi: Supa, Tikve\nJuneca supa sa domacim rezancima 1 komentar\nIako zivim na jugu Srbije,ucila sam da kuvam domacu supu od svojih rodjaka iz Vojvodine,koji su to pretocili u umetnost,a u pisanju recepta koristicu moj stari kuvar za kojim… Detaljnije\nJuneca supa sa domacim rezancima 0 komentara\nVok je osvojio svet 0 komentara\nVok je u poslednjih godina postao planetarno popularna posuda za pripremanje hrane. To je velika, duboka tava karakteristična… Detaljnije\nPileća supa stvarno leči 1 komentar\nGripe i prehlade su nam uveliko tu, virusa ima na sve strane. A vi od starijih skeptično slušate kako će pileća supa spasiti stvar. Detaljnije\nNajskuplja jela na svetu 0 komentara\nNikad se ne zna šta budućnost nosi, zato vam, za svaki slučaj, ovaj put donosimo neka jela koja će u trenu istopiti vaš račun na banci. Najskuplji hamburger na… Detaljnije


Premijera filma "Neposlušni" u kinu Kriterion - Klix.ba\nKultura Premijera filma "Neposlušni" u kinu Kriterion\nPremijera filma "Neposlušni" u kinu Kriterion\n9.12.2014. u 16:01\nInspirisan pričom o beogradskom kinu "Zvezda", u četvrtak 11. decembra Kriterion će premijerom filma "Neposlušni" simbolično započeti sedmicu podrške nezavisnim kinima.\nU petak, 21. novembra aktivisti su ušli u zatvoreno kino "Zvezda" sa zvučnicima i projektorom i u prljavoj i zapuštenoj dvorani prikazali film "Neposlušni" Mine Đukić.\nNaoružani metlama, krpama i sredstvima za čišćenje dan i noć su sređivali prostorije zgrade u kojoj je smješteno nekada jedno od najljepših kina Beograda, da bi ih doveli u manje više pristojno stanje. Ova kinorevolucija je naišla na podršku sa svih strana, od institucija, filmskih festivala do građana koji svakodnevno dolaze i donose donacije u hrani, grijalicama, dekama i slično, pa "Zvezda" prvi put u dugo vremena ima kino program i punu dvoranu.\nFilm "Neposlušni" savršeno oslikava uzbuđenje mladalačke pobune i euforiju pronalaska srodne duše, ali živopisni portret tog blaženstva koristi kako bi na inteligentan i kreativan način ispitao kamene spoticanja na koje nailazimo pri odrastanju.\nDodatne informacije o filmskom programu su dostupne na web stranici art kina Kriterion.\nSvjetski megacar 5\nBrzo pamćenje 466\nVelika popularnost 211


Ratni veterani premijerki dali rok za rešenje, u suprotnom štrajkovaće glađu\nVi ste ovde: Početak Ratni veterani premijerki dali rok za rešenje, u suprotnom štrajkovaće glađu\nObjavljeno četvrtak, 18 april 2019 15:58\nPredstavnici ratnih veterana i ratnih vojnih invalida odložili su protest koji su za danas zakazali ispred Predsedništva Srbije.\nUmesto toga, oni su se sastali sa premijerkom Srbije Anom Brnabić i od nje zatražili da što pre pronađe rešenje za njihove probleme, koji su, pre svega egzistencijalne prirode, u roku od dve nedelje. U suprotnom, veterani su najavili da će započeti štrajk glađu ispred kabineta predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nGlavni zahtevi ratnih veterana i vojnih invalida su da se hitno donese Zakon o ratnim veteranima, kojim će se, kako kažu, napokon i pravično rešiti njihov položaj u Srbiji, kao i zahtev da država što pre ponudi vansudsko poravnanje i isplatu naknada za diskrimijaciju veterana.\nTime bi se, objašnjavaju, prekinula sudska farsa, da advokati zarađuju na njihovim problemima, dok oni plaćaju sudske takse.\nBrnabić: Rešićemo zahteve nezadovoljnih ratnih veterana\nPremijerka Ana Brnabć rekla je da je imala težak, ali konstruktivan sastanak sa predstavnicima rаtnih veterаna, rаtnih vojnih invаlida i člаnova porodicа pаlih borаcа i da će Vlada naredne nedelje raditi na planu i program javne rasprave o Nacrtu Zаkonа o izmenаmа i dopunаmа zаkonа o osnovnim prаvimа borаcа, vojnih invаlidа i porodicа pаlih borаcа.\n"Žao mi je što ja lično nisam sela ranije da razgovaramo. Postoji mnogo stvari na kojima možemo da radimo zajedno. Jedna od stvari koja mi nije jasna da nacrt zakona koji je izuzetno važan da sva boračka pitanja treba da budu u jednom, a ne u pet ili 10 zakona", rekla je Brnabić.\nOna je novinarima u Vladi Srbije kazala da razume što predstavnici ratnih veterana negoduju jer taj nacrt zakona "stoji od decembra".\n"Ja sam tu da garantujem da ćemo sedeti i raditi i da će Vlada naredene nedelje usvojiti program i jasan plan javne rasprve. Čini mi se da nekad moram ja da sednem i da razgovaram sa ljudima, ali nekad ne možete da stignete sve sami", rekle je Brnabić.\nNajavila je sastanke sa ministrom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoranom Đorđevićem i ministrom zdravlja Zlatiborom Lončarem kako bi rešila zahteve nezadovoljnih ratnih veterana.\nPrema njenim rečima, na nactu zakona se radilo 20 godina, a dodala je da su "ti ljudi zadužili državu, nas i buduće generacije", te da će ona lično ispratiti šta će se dogoditi tim pitanjem.\n"Mi, bez ikakve želje da opravdavam vladu, bolujemo od neefikasnosti državne administracije i nekada mora da se pogura sa vrha vlade i to se desilo u ovom slučaju", kazala je ona.\n+1 #1 zlajaKg 18-04-2019 16:04\nRadna verzija nacrta zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica pripremljena je početkom decembra, objavio sam je 23. januara na sajtu. Zašto do sada nije data na javnu raspravu ministar naravno nije objasnio.\nMinistar za boračka i socijalna pitanja Zoran Djordjević izjavio je 12.04.19. g. da će ponovo uputiti inicijativu lokalnim samoupravama da vojnim invalidima i korisnicima porodične invalidnine omoguće otkup stanova koji su im dodeljeni u zakup, izgradjenih iz sredstava japanske donacije i Nacionalnog investicionog plana (NIP).\nDjordjević je u Beogradu razgovarao sa predstavnicima 46 boračko-invalidskih udruženja, Udruženja civilnih invalida rata i Udruženja za negovanje tradicija oslobodilačkih ratova Srbije o aktuelnim pitanjima iz oblasti boračko-invalidske zaštite i zaštite civilnih invalida rata.\n"Briga o borcima, njihovim porodicama i tradiciji je nešto čemu ministarstvo treba da posveti posebnu pažnju. Svi zajedno moramo da poštujemo one koji su se borili za našu zemlju, sačuvamo sećanje na one koji su dali živote za naše bolje sutra i našu državu", rekao je ministar.\nDodao je da će sledeće nedelje biti sastanak predstavnika Ministarstva za rad i poslovnih banaka, na kome će biti razmatrane mogućnosti da se ovim korisnicima odobre povoljniji krediti radi otkupa stanova.\nMinistar je istakao da je pripremljena radna verzija nacrta zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica.\n"Neophodno je da se rasprava održi u što većem broju gradova, kako bi se omogućilo svim zainteresovanim da se upoznaju sa zakonom i o njemu daju svoja mišljenja. Nakon sprovedene javne rasprave, u skladu sa datim primedbama, predlozima i sugestijama pripremiće se konačni tekst nacrta zakona koji će se pustiti u dalju proceduru", kazao je Djordjević.\nNavedeno je da je ministar dao nalog da se formiran Radna grupa za pripremu izmena i dopuna Pravilnika o ortopedskim pomagalima vojnih invalida, u kojoj će biti i predstavnici vojnih invalida.


Uhapšeno 10 osoba, protiv 18 podnete krivične prijave\n► Uhapšeno 10 osoba, protiv 18 podnete krivične prijave\nPolicija je uhapsila 10 osoba na teritoriji Niša, Kragujevca, Kraljeva, Vranja, Jagodine, Leskovca, Pančeva, Prijepolja i Subotice, a protiv 18 osoba podnela krivične prijave zbog sumnje da su od 2012. do septembra 2018. državu oštetile za više od 1,2 miliona evra.\nPolicija u Jagodini uhapsila je S. M. (45) odgovorno lice privrednog društva AMG, zbog sumnje da je zloupotrebio položaj odgovornog lica i zbog istog dela raspisala potragu za odgovornim licem preduzeća Izvor iz Paraćina G. M. (50).\nPolicija u Kraljevu uhapsila je bivše odgovorno lice Gerontološkog centra Mataruška banja B. Đ. (39), radnika Centra M. V. (58), i odgovorno lice preduzeća Paleta Petrović S. P. (50), zbog sumnje da su zloupotrebili polažaj, tako što je B. Ć. uz posredstvo S. P. navodno kupio 135 tona peleta vrednog 2,8 miliona dinara, da je preduzeću Sit Sistem isplaćen novac, ali da stvarnog prometa peleta nije bilo.


Dabovićeva je bez gledanja uposlila Draganu Stanković za lake poene, što je bio možda i potez meča.\nSrbija je sa 87:49 pobedila Švedsku, protivnik u polufinalu u subotu od 20.30 biće selekcija Španije. Prethodno, Francuska i Velika Britanija igraju od 18 časova.\n"TO MI JE NAJVEĆI MOTIV!" Ana Dabović pred Evropsko prvenstvo: Da prođemo grupu, a posle - SVE JE MOGUĆE\nHOĆE SAMO ZA SRBIJU, ZA CRNU GORU NI DA ČUJE Oduševićete se kada vidite sa kim se slikala VELIKA NADA naše košarke /FOTO/\nSamo pobeda deli Igrutinovića od finala\nKošarkaši Komarna došli su samo na korak od plasmana u finale plej-ofa prvenstva Slovačke pošto su savladali Inter iz Bratislave sa 91:74 (29:18, 22:14, 21:28, 19:14) i tako poveli sa 3:0 u polufinalnoj seriji.\nMenadžment košarkaškog kluba Crvena zvezda, na čelu sa predsednikom Nebojšom Čovićem, održao je sastanak sa prvim čovekom Evrolige Đordijem Bertomeuom povodom učešća crveno-belih u elitnom evropskom takmičenju naredne sezone.\nVasa Micić je bio jedini srpski košarkaš u finalu Evrolige. Uz našu koloniju u Fenerbahčeu, pošto Kuzmić nije bio u protokolu Reala, to je sve od Srba na F4 u Vitoriji, gde ponovo nije bilo naših sudija. Micić je lane sa Žalgirisom bio treći, sada je sa Efesom drugi u Evropi, ali iako je pomak napravljen, kaže da se time ne zadovoljava.\nDžejms Gist koji igra na pozicijama centra i krilnog centra potpisao je u kasnim večernjim satima u nedelju dvogodišnji ugovor sa crveno-belima i predstavljaće još jedno ogromno pojačanje za Crvenu zvezdu u takmičarskoj sezoni 2019-2020.\nBEZ MICIĆA TEŠKO Darušafaka pobedila Efes u Kupu Turske\nKo se ovome nadao, ko je ovo mogao uopšte da pretpostavi. Sedmica evropskih kupova u košarci počela je velikom senzacijom. Anadolu Efes, trenutni lider Evrolige, stao je u četvrtfinalu turskog kupa, pošto je izgubio od Darušđafake – 71:81.\nEvroliga se vratila u grad! Vreme je za novo „ludilo” u najvećoj dvorani na Balkanu. Košarkaši Crvene zvezde ovog četvrtka od 19 sati ugostiće Fenerbahče, tim koji je u prošlosti savladala samo jednom.\nVERNOST Valjevac najveći naš navijač u Berlinu i Lilu /FOTO/\nVerni pratilac „orlova“ poslednjih osam godina živi i radi u Sloveniji, a košarku prati već dve decenije. Valjevac Ivan Marjanović s košarkaškom loptom na glavi, trubom, ofarban u boje naše trobojke, s naočarima i u majici na kojoj piše Srbija izazivao je pažnju u dvorani u Berlinu, a tako će biti i od danas u Lilu.\nJuniori Srbije pobedili Letoniju na Eurobasketu u Grčkoj\nJuniorska košarkaška reprezentacija Srbije savladala je selekciju Letonije sa 67:64 (19:15, 15:16, 14:20, 19:13), u 2. kolu B grupe prvenstva Evrope u grčkom gradu Volosu.\nMaljković: Želimo fantastično navijanje u Hali sportova na meču sa Crnogorkama\nSelektor ženske košarkaške reprezentacije Srbije Marina Maljković rekla je da je Crna Gora favorit u subotnjem kvalifikacionom meču za odlazak na prvenstvo Evrope, ali da će njena ekipa pokušati da napravi izenađenje i zabeleži pobedu.\n"KAD BI BILE PUNE TRIBINE..." Tomić pred Valensiju: Bio bih prezadovoljan i da ih pobedimo sa poenom razlike\nNi delić igre viđene u Zvezdi: Skorcanitis briljirao u pobedi Tepićeve ekipe\nKošarkaši PAOK pobedili su Kolos sa 64:59 u 6. kolu grčkog šampionata uz odličnu partiju bivšeg centra Crvene zvezde.\nSEĆATE SE TADIJE? Dragićević potpisao za Breogan u Španiji\nNekadašnji košarkaš Crvene zvezde Tadija Dragićević potpisao je za španski Breogan, objavio je taj klub.\nKošarkaši Darušafake savladali su na svom terenu Bešiktaš sa 71:68 u poslednjoj utakmici 21. kola turskog šampionata. Naš reprezentativni centar Vladimir Štimac, koji je nastupao za goste, imao je osam poena i isto toliko skokova.\nEVROLIGA Eksplozija Žižića malo za Darušafaku, Ljulj čuva Real, Mačvan odličan! /VIDEO/\nHrvatska ima pravi košarkaški biser! U 19. kolu Evrolige, Ante Žižić je još jednom pokazao da je pred njim blistava budućnost. I pored toga što je Darušafaka poražena na gostovanju Efesu (93:81), mladi centar je zablistao sa 16 poena i 18 skokova.\nCENTAR ZVEZDE POLETEO Fantastična akcija košarkaša crveno-belih /VIDEO/\nNavikli su košarkaši Crvene zvezde navijače ove sezone na neke efektne poteze kojih je bilo na gotovo svakoj utakmici od početka nove takmičarske godine.


05.10.2006., 13:04 #1\nDame i gospodo, Bog mi je svedok da ne mogu da mrzim čak ni mafijaša takvog kalibra kao što je Milo Dupljanin. Iskreno bih voleo da se nekako izmigolji iz tog začaranog kruga u kojem se ljudski ne umire, već se završava ovozemaljsko bitisanje slično šugavim džukcima lutalicama – u lokvi sopstvene krvi u nekakvoj glibavoj jaruzi pored puta, no bojim se da mu nema pomoći. Možda bi za njega bila još jedna jedina spasonosna formula ona sa kraja osomdesetih – da pronađe Momu Bulatović, na kolenima ga zamoli da mu oprosti sva zverstva kako bi se uz njegovu pomoć i uz pomoć svih Srba i Crnogoraca opet kod nekakve nove »žute grede« obračunali sa ustašama, arbanasima, poturicama i svima onima kojima je jedina sotonska želja da nestane SRPSKE CRNE GORE i svih drugih zemalja Srbinovih. Ako je iole pametan, a verujem da jeste, morao bi da se seti kako su se i Slobodana Miloševića odrekli njegovi partijski drugovi, vojska i policija, mada on neuporedivo bi jači u svemu ako bi ga uporedili sa Milom Dupljaninom. Potez ima MILO DUPLJANIN, a vremena da ga povuče kako bi bar remizirao partiju sa životom ima sve manje. Davno još mnogo pametniji od mene rekoše: »Ko seje buru, požanje oluju !« Šta će da požanje Milo Dupljanin vreme će uskoro pokazati.\nС вером у Бога, васколико С Р П С Т В О и уједињење свих земаља С Р П С К И Х!!!


HE Djerdap - Uspešnih 45 godina dragulja sa Dunava\nPočetna>Obaveštenja>Aktuelno>Uspešnih 45 godina dragulja sa Dunava\nUspešnih 45 godina dragulja sa Dunava\nJubilej HE „Đerdap 1“\nJubilej 45 godina od završetka izgradnje Hidroelektrane „Đerdap 1“ obeležen je svečanom akademijom u Domu kulture u Kladovo.\n- „Elektroprivreda Srbije“ s ponosom obeležava 45 godina od završetka izgradnje svih šest agregata HE „Đerdap 1“. Đerdapski generatori proizveli su do sada dovoljno električne energije da se sedam godina snabdeva Srbija, a revitalizacija će im omogućiti još jedan radni vek – rekao je Savo Bezmarević, izvršni direktor za proizvodnju energije EPS, na svečanosti u Kladovu.\nOn je istakao da su ulaganja u postojeće proizvodne kapacitete EPS-a jedan od načina da EPS i u budućnosti ostane najvažnija energetska karika Srbije.\n- Svaki dinar uložen u modernizaciju sistema biće višestruko vraćen, jer megavat-sat više koji proizvedemo znači bolju stabilnost EPS-a. A samo jak i siguran EPS može biti pouzdan oslonac građanima i privredi Srbije – rekao je Bezmarević.\nSećanja na gradnju hidroelektrane, tada najveće u Evropi, preneo je profesor Aleksandar Gajić, član Nadzornog odbora JP EPS, koji je rekao da je „Đerdap 1“ prvi put posetio kada se privodila kraju montaža šestog agregata.\n- Radujem se što su ova i ostale hidroelektrane uključene u EPS-ov plan revitalizacija. Svi poslovi koji nam slede biće uspešno realizovani ako svaki zaposleni u EPS-u da svoj maksimum - rekao je Gajić.\nU saradnji Srbije i Rumunije, radovi na pregrađivanju Dunava počeli su 1964. godine, prvi kilovat-sati proizvedeni su 1970. godine, a 16. maja 1972. pušten je u pogon poslednji agregat HE „Đerdap 1“.\n- Danas s ponosom ističem da je do sada Hidroelektrana „Đerdap 1“, dragulj srpske elektroprivrede, proizvela 258,8 milijardi kWh. Za taj rezultat zaslužni su požrtvovani i vredni zaposleni, koji održavaju postrojenja na maksimalnom nivou spremnosti – rekao je Dragan Maksimović, direktor HE „Đerdap 1“.\nNa svečanoj akademiji pročitana je i čestitka koju je povodom Dana HE „Đerdap 1“ zaposlenima uputio Milorad Grčić, v. d. direktora EPS-a.\nObeležavanju jubileja i Dana HE „Đerdap 1“ prisustvovali su Tatjana Pavlović, izvršni direktor za finansije JP EPS, poslovni partneri, predstavnici lokalne samouprave, sindikata i zaposleni. Prikazan je i filma o 45 godina rada HE „Đerdap 1“, a u foajeu Doma kulture priređena je izložba fotografija.


Trag fondacija produžila je rok za prijem prijava za ovogodišnji konkurs za nagradu VIRTUS do 4. novembra 2015. godine. VIRTUS nagrada se sprovodi uz podršku Evropske unije, Balkanskog fonda za demokratiju i u partnerstvu sa USAID. Konkurs je otvoren za sve domaće i strane kompanije, korporacije, javna i državna preduzeća, mala i srednja preduzeća, medijske kuće, korporativne fondacije i pojedince. Neprofitne organizacije, javne ustanove i organi uprave nemaju pravo prijave, ali imaju pravo nominovanja kandidata za nagradu.\nI ove godine, konkurs za VIRTUS nagradu otvoren je za nominacije u četiri kategorije iz oblasti korporativne filantropije i u jednoj kategoriji iz oblasti individualnog doprinosa filantropiji. Kategorija namenjena pojedincima i pojedinkama je uvedena sa željom da se istaknu oni koji dugoročno podržavaju inicijative za opšte dobro i/ili organizacije civilnog društva u svojim zajednicama. Mnogi od njih pokazali su visoku svest tokom izbegličke krize koja pogađa našu zemlju i nesebično ponudili svoje domove kao privremeno utočište, ali se i lično angažovali u pomaganju ljudima koji beže od ratova u svojim zemljama.\nKandidate za nagrade u svim kategorijama mogu da predlože svi zainteresovani građani, pojedinci, neprofitne organizacije, mediji, PR i marketinške agencije i same kompanije i preduzeća koji imaju programe iz oblasti korporativne filantropije.\nCeremonija proglašenja dobitnika biće održana u Beogradu, u drugoj polovini januara 2016. godine. O dobitnicima nagrada odlučivaće nezavisni žiri koji čine ugledni pojedinci i stručnjaci iz sveta privrede, civilnog sektora, medija i marketinga.\nZa više informacija kontaktirajte Mariju Mitrović (marijam@tragfondacija.org)


Veber: Promjenama do Evrope s više demokratije - BIGportal.ba\nVeber: Promjenama do Evrope s više demokratije\n28 Novembra, 2019 28 Novembra, 2019 041\nLider Evropske narodne partije (EPP) u Evropskom parlamentu Manfred Veber založio se za promjene odnosa Parlamenta i Savjeta Evrope koje bi donijele više demokratije u Evropskoj uniji.\nU autorskom tekstu za portal Politiko, on je naveo da bi, prije svega, Evropski parlament trebalo da insistira na stvarnom pravu zakonodavne inicijative kakvo uživaju svi nacionalni parlamenti.\n– To ne mora da iziskuje izmjene Sporazuma, već samo da novoizabrani predsjednik Evropske komisije bude saglasan da sprovede svaku odluku donijetu većinom glasova u Parlamentu. EPP će se potruditi da se okvirni sporazum između Evropskog parlamenta i Evropske komisije ažurira prema tome – napisao je Veber.\nParlament bi, prema njegovim riječima, trebalo da utvrdi zakonodavnu agendu Evropske komisije, a njegov mandat mora biti određen prioritetima oko koji su saglasne proevropske političke snage parlamenta.\n– Želimo da modifikujemo način na koji sarađujemo s Evropskom komisijom kako bi ona postala više politička. Svake godine Evropski parlament i Evropska komisija trebalo bi da se, na osnovu razgovora sa glavnim grupama Evropskog parlamenta, dogovore o konkretnim projektima na koje će se fokusirati Evropska komisija. Projekti bi trebalo da odražavaju prioritete konstruktivnih snaga u Evropskom parlamentu – smatra Veber.\nSljedeće što treba učiniti jeste da parlament mora da ojača svoja ovlašćenja za kontrolu i istragu, kao i da obezbijedi da nadgleda ne samo rad Komisije, već i projekte koje nacionalne vlade preduzimaju koristeći sredstva EU.\n– Trenutno ne samo Evropska komisija već i Savjet blokiraju promjene u ovom smijeru. Pregovaraćemo sa Savjetom i koristićemo sva pravna sredstva koja nam stoje na raspolaganju da Savjet promijeni svoj stav u vezi s tim – dodaje Veber.\nOn preporučuje i da se izvrši pritisak na novu komisiju da ukloni birokratske prepreke da bi iskristalisale inicijative koje najbolje mogu da budu sprovedene na evropskom nivou.\n– Moramo da se suprotstavimo lažnim pričama nekih nacionalnih vlada da je Evropa kriva za sve što kod kuće pođe po zlu. Stoga EPP u potpunosti podržava najavu predsjednice Komisije Ursule von der Lajen o principu ”jedan upada, drugi ispada” za novo zakonodavstvo – napisao je Veber.\nOn ističe da je vrijeme da se uspostavi obavezujući postupak kojim će se određivati kako Parlament i Savjet biraju sljedećeg predsjednika Evropske komisije, uzimajući u obzir rezultate sljedećih evropskih izbora 2024.\nEPP grupa, kaže, namjerava da ovu tačku postavi veoma visoko na dnevni redi planirane konferencije o budućnosti Evrope.\nOcijenio je da svaki sistem može da se poboljša i napomenuo da Evropska unija ima savršeno preimućstvo kojim to može da postigne, a to je parlament koji neposredno biraju evropski građani.\nVeber naglašava da je demokratski mandat parlamenta nesumnjiv i izneo podatak da je na posljednjim izborima za Evropski parlament glasalo više od 200 miliona ljudi, što je skoro 50 odsto više nego na posljednjim predsjedničkim izborima u Sjedinjenim Američkim Državama.\nIpak, prema njegovim riječima, ima mnogo onih u Briselu i drugim evropskim prestonicama koji više vole da donose odluke na osnovu dogovora u sporednim sobama u kojima će neposredni izbor birača postati žrtva ličnih igara moći.\n– Evropski građani zaslužuju šansu da odaberu šefa izvršne vlasti – a ne da liderstvo određuju tajnim igrama moći iza zatvorenih vrata – istakao je Veber.\nDa li krave koje nose VR kacige daju kvalitetnije mlijeko?


Dodik: Zoran Tegeltija zvanično kandidat za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH | BL Portal\nDodik: Zoran Tegeltija zvanično kandidat za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH\n– Zoran Tegeltija je od danas zvanično kandidat za predsjedavajućeg Savjeta ministara. Ta odluka će biti upućena u dalju proceduru – istakao je Dodik.\nDodik je rekao da se Predsjedništvo SNSD-a na današnjoj sjednici bavilo pitanjem formiranja vlasti na nivou BiH, te da ova stranka nema nijedan uslov za to.\nOn je naveo da je, u skladu sa ranije potpisanom zajedničkom izjavom SNSD-a, HDZ-a i SDA, dogovoreno da će Savez nezavisnih socijademokrata, osim predsjedavajućeg Savjeta ministara, dobiti i tri ministarstva – ekonomskih odnosa, saobraćaja i veza i ljudska prava i izbjeglice, te tri mjesta pomoćnika, odnosno zamjenika ministra.\nDodik je rekao da će 15. juna u Laktašima biti održan šesti Sabor SNSD-a na kojem će biti izabran Glavni odbor, predsjednik stranke, statutarna i nadzorna komisija, te doneseno pet deklaracija. Riječ je o deklaraciji o ekonomskom razvoju, demografiji i položaju mladih, statusu Srba u Federaciji BiH i obrazovanju i digitalizaciji.\nOn je naglasio da će na Saboru odlučivati 1.200 stranačkih delegata iz Republike Srpske, FBiH, ali i dijaspore.\nElektrokrajina: Planirana privremena isključenja za utorak 21. maj


Fizička forma smanjuje rizike od prevremene smrti gojaznih osoba! - Sportski portal Srbije\nGojaznost predstavlja narastajući problem savremenog društva. Procenat osoba koje boluju od ovog oboljenja izgleda da rastre iz godine u godinu uprkos svim akcijama svetskih i nacionalnih institucija na globalnom i lokalnom nivou. Opšte je prihvaćena činjenica da gojaznost dovodi do čitavog niza drugih zdravstvenih poremećaja koji povezani utiču na značajno povećanu opasnost od prevremene smrti. Fizička aktivnost, sa druge strane, predstavlja integralni deo terapije za ovu vrstu bolesnika, koja pre svega ima klinički značaj u povećanoj energetskoj potrošnji i posledično smanjenju količine potkožnog masnog tkiva. Ipak, nedavno objavljeno istraživanje ukazuje da ovo možda nije najvažniji efekat fizičke aktivnosti!\nGrupa istraživača sa većeg broja Univerziteta na teritorije SAD-a utvrđivala je dugotrajne efekte fizičke forme (kondicije) na incidencu svih uzroka smrtnosti i smrtnosti nastale kao posledice kardiovaskularnih oboljenja. Rezultati dvanaestogodišnje studije koja je obuhvatila preko 14300 ispitanika srednje životne dobi, utvrdila je da je povećani nivo fizičke forme, pre svega aerobne sposobnosti, značajno povezan sa smanjenim rizikom od prevremene smrti. Šta više, pokazano je da je nivo aerobne sposobnosti faktor od velikog uticaja bez obzira na telesnu težinu. Izgleda da ne morate previše da brinete o povećanoj telesnoj težini sve dok ste fizički aktivni i posedujete dobar nivo aerobne sposobnosti- zaključuju autori.\nIstraživanje je objavljeno u decembarskoj svesci časopisa Circulation za 2011 godinu.\nLink komentara\t petak, 27 jul 2012 00:46\tnapisao/la\tRajko Kovacevic\ngojaznost je danas neprijatelj br 1 za danasnju civilizaciju , a psebno se to moze uociti na mladima , Treba sve uciniti i boriti se da toga ne dodje , na prvo mijest edukovati i usmeravati mlade narastaje da se bave sportom , medju prvima su tu odgovorni , raoditelji skola , mediji stampa etc Profesorim fizicke kulture treba dati vise prostora da u prakticnom i u udukativnom smislu daju svoj maximum u tome pogledu, Srdacan Pozdrav ,


Los Anđeles - LA Galaksi\n[ Septembar 17, 2019 ] Tiket dana (utorak, 17.09.2019.) Tiket dana\nPonedeljak, 26/08 - Fudbal, SAD, MLS\n26/08Los Angeles FC vs LA Galaksi1X2tip: 1\nOvog vikenda nas očekuje novo kolo u okviru MLS šampionata, a za vas smo ovog puta izabrali svakako najinteresantniji meč u kom će Los Anđeles dočekati ekipu LA Galaksija. Meč između ove dve ekipe je zakazan za četiri sata i 30 minuta posle ponoći.\nOdavno jedna ekipa u MLS-u nije bila toliko dominatna kao što je to slučaj sa Los Anđelosom. Naime, ova ekipa se trenutno nalazi na prvom mestu na tabeli zapadne konferencije i u ovom trenutku imaju čak devetnaest bodova više od drugoplasirane Minesote, pa nema sumnje da će Los Anđeles sa prvog mesta u plej-of, što ovoj ekipi donosi i direktan plasman u četvrtfinale, a samim tim i nekoliko dana više za odmor. U poslednjih pet mečeva ova ekipa ima isto toliko pobeda, uz podatak da su poslednji poraz doživeli od LA Galaksija, sa kojim se između ostalog i sastaju u ovom kolu.\nSa druge strane, mora se priznati da i LA Galaksi pruža dosta dobre partije ove sezone, a najbolji pokazatelj za to je trenutna tabela koja nam pokazuje da se ova ekipa nalazi na sjajnom trećem mestu. Pre prvenstva je glavni cilj bio plasman u plej-of, i ono što je najbitnije je da će Zlatan Ibrahimović i drugari najverovatnije i doći do svog cilja pošto u ovom trenutku imaju četiri boda više od sedmoplasirane ekipe na tabeli a dobro je poznato da je to sedmo mesto ujedno i poslednje koje donosi plasman u plej-of. U poslednje vreme Galaksi igra nešto slabije nego što smo navikli, pa su tako na pet poslednjih susreta čak tri puta poraženi uz po jednu pobedu i jedan remi.\nVeliko rivalstvo se stvorilo između ove dve ekipe, a zanimljivo je da su isti timovi nedavno ukrstili koplja kada je LA Galaksi ostvario veoma važnu pobedu od 3:2, u jednom zaista spektakularnom susretu. Ovog puta će domaćin učiniti sve da im se revanšira za poslednji poraz koji su doživeli u prvenstvu, pa vam zbog toga toplo preporučujemo da odigrate 1 koji kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 1.50.


Mateo Salvini, lider Lige i potpredsednik Vlade Italije\nUltradesničarska Liga pokrenula je u petak postupak za glasanje o poverenju Vladi Italije u parlamentu. Kako prenosi Rojters, reč je o nastojanju lidera Lige i potpredsednika Vlade Matea Salvinija da inicira prevremene izbore nakon kojih očekuje da postane premijer.\nPošto parlament ne zaseda tokom leta, Salvini je pozvao poslanike iz svoje partije da se vrate u Rim u ponedeljak, pokušavajući da izdejstvuje glasanje tokom sledeće sedmice, dok se opozicione partije zalažu da se ta procedura odloži do 19. ili 20. avgusta.\nLideri parlamentarnih frakcija u parlamentu će u ponedeljak doneti odluku o datumu glasanja.\n“Oni koji traće vreme štete Italiji da bi sačuvali svoj položaj,” kazao je Salvini koji ističe da koalicija sa antiestablišment Pokretom 5 zvezdica ne funkcioniše posle višemesečnih nesuglasica.\nSalvinijeva najava u četvrtak da raskida 14-mesečnu koaliciju izazvaće dodatnu političku neizvesnost u trećoj po veličini ekonomiju u evrozoni u trenutku kada počinje pripreme za usvajanje budžeta za narednu godin\nSalvini poziva na prevremene izbore\nIzbori mogu biti održani najranije u oktobru.\nInvestitori su reagovali rasprodajom obveznica italijanske države, zbog čega su povećani troškovi zaduživanja vlade.\nPredsednik Italije Serđo Matarela jedini ima ovlašćenje da raspusti parlament, ali može najpre da pokuša da formira novu vladu iz postojećeg saziva parlamenta pre raspisivanja izbora.\nPremijer Đuzepe Konte zatražio je u četvrtak od Salvinija da objasni zašto želi da obori Vladu.\nDo pre nekoliko sedmica, Salvini je ponavljao da će Vlada trajati pun mandate od pet godina, ali je sada odbacio Konteove kritike ističući da Pokret 5 zvezdica blokira reforme neophodne za podsticanje stagnatne ekonomije.\nTenzije su dostigle vrhunac u sredu kada su poslanici Pokreta 5 zvezdica i Lige glasali jedni protiv drugih oko sudbine brze pruge prema Francuskoj.\nPokret 5 zvezdica ima više poslanika od Lige, ali Salvinija partija sada uživa duplo veću podršku biračka, pokazuju istraživanja javnog mnjenja, pa je od nedavno počela da preti da će pokušati da kapitalizuje rast popularnosti na novim, vanrednim izborima.\nMeđutim, kako ocenjuje Rojters, ostaje da se vidi da li će se ostvariti Salvinijev plan. Potenciranje u avgustu na vanrednim izborima nije uobičajeno i može biti nepopularno kod birača i rizično.\nPredsednik Matarela možda neće hteti da raspusti parlament uoči početka procedure za usvajanje budžeta u septembru, čija finalna verzija treba da se pojavi pred poslanicima u oktobru. Italija, koja ima najveći dug posle Grčke, već je izazvala nezadovoljstvo EU zbog budžeta u 2019. godini kojim je podsticana prekomerna potrošnja.\n“Fitch Rating” ćeuskoro objaviti izveštaj o rejtingu Italije, koji je u ovom trenutku na “BBB” - samo dva stepenika iznad “junk” statusa (smeće).


Milinković-Savić vrijedi kao cijela Crna Gora – BiGportal.ba\nDuel Srbije i Crne Gore u Podgorici je veliki regionalni derbi, ali na papiru “Orlovi” su mnogo vredniji od “Sokolova”.\nPrema proceni specijalizovanog portala “Transfermarkt”, tržišta vrednost fudbalera Srbije je oko 282 miliona evra, a Crne Gore tri puta manja – 93.\nPoređenja radi, sam Sergej Milinković-Savić, koga “Transfermarkt” trenutno vrednuje najviše od svih srpskih igrača košta skoro kao ceo crnogorski tim – 90 miliona evra.\nNjegova vrednost može lako biti i veća, bar sudeći po rečima predsednika Lacija Klaudija Lotita koji je nedavno izjavio da je letos “odbio ono što nijedan drugi italijanski klub ne bi”, a spekuliše se da je to čak 130 miliona evra.\nS druge strane, u timu Crne Gore na terenu neće biti najvrednijeg “Sokola” na fudbalskom tržištu Stefana Savića koji se procenjuje na oko 40 miliona.\nIdentično se vrednuje i jedan od ključnih igrača na koje Srbija ne može da računa na ovom meču, Nemanja Matić, a za njima slede Aleksandar Mitrović i Andrija Živković sa po 18 miliona, Dušan Tadić i Nikola Milenković sa po 15, te još jedan odsutni Adem Ljajić sa 13.\nU crnogorskom sastavu najskuplji igrač posle Savića je kapiten Stevan Jovetić čija je tržišna vrednost trenutno 14 miliona evra.\n“Dvocifren” je još samo Adam Marušić iz Lacija sa deset, a ispod su Nikola Vukčević sa 7,5, Zvezdin Filip Stojković sa 2,5, te Marko Vešović sa 2 miliona evra.\nInteresantno je poređenje vrednosti po pozicija, a tu Crna Gora ima prednost na samo jednoj. Bilo da zaigraju Marušić ili Stojković na desnom beku, oni su ispred Antonija Rukavine.\n“Zahvaljujući” povredama Ekipe su izjednačene na poziciji zadnjih veznih (Maksimović/Lukić – Vukčević/Šćekić), dok sve ostale “pripadaju” Srbiji – golmani (Dmitrović – Petković), štoperi (Milenković/Veljković – Simić/Tomašević), levi bek (Rodić – Vešović), ofanzivni vezni (Milinković-Savić/Tadić – Jovetić/Janković), napadači (Mitrović – Bećiraj).


Ruski plan “B” za Ukrajinu: Kremlj odustao od prvobitnih planova, ima nekoliko ciljeva za SLJEDEĆU FAZU RATA - Top Portal\nNaslovnica Vijesti Svijet Ruski plan “B” za Ukrajinu: Kremlj odustao od prvobitnih planova, ima nekoliko...\nRuski plan “B” za Ukrajinu: Kremlj odustao od prvobitnih planova, ima nekoliko ciljeva za SLJEDEĆU FAZU RATA\nČini se da je Rusija za sada odustala od prvobitnog cilja da zauzme Kijev i zbaci ukrajinsku vladu, ali i dalje napada na istoku i jugu.\nČak i pod ovim planom “B” koji je iznuđen ukrajinskim otporom i vojnim neuspjesima, Moskva ima više ciljeva koji rizikuju da produže sukob i izazovu još više smrti i razaranja.\nAgencija AFP je u svojoj analizi razmotrila pet ciljeva koje Rusija ima za sljedeću fazu rata protiv Ukrajine, skoro mjesec i po nakon sukoba.\nČak i uz punu kontrolu nad medijima nakon niza drakonskih mjera, predsjednik Rusije Vladimir Putin će željeti da izvjesti o nekoj vrsti uspjeha 9. maja kada Rusija bude obilježava Dan pobjede.\n– Putin je opsednut simboličnim datumima i istorijom, tako da mu je potrebna slika pobjede prije 9. maja – rekao je Aleksandar Grinberg, analitičar Jerusalimskog instituta za bezbjednost i strategiju (JISS).\nNekadašnji savjetnik Kremlja Sergej Karaganov, počasni predsjednik moskovskog think-tank Savjeta za spoljnu i odbrambenu politiku, rekao je da Rusija ”ne može sebi da dopustiti da ‘izgubi’ pa treba neku vrstu pobjede”.\n– Ulozi ruske elite su veoma visoki – za njih je to egzistencijalni rat – rekao je on za britanski nedjeljnik The New Statesman.\nDok se čini da se ruske snage udaljavaju od Kijeva i drugih regiona na sjeveru, Rusija ne čini takav potez oko grada Marijupolja na jugoistoku zemlje, koji je već nedjeljama pod opsadom uprkos međunarodnom negodovanju.\nZauzimanje Marijupolja bio bi ključni korak za Rusiju u realizaciji njenog očiglednog cilja da kontroliše teritoriju koja povezuje ukrajinsko poluostrvo Krim, koje je Moskva zauzela 2014. godine, sa Rusijom.\n– Očekujem intenzivne borbe do konačnog povlačenja (ukrajinskog) otpora iz Marijupolja – rekao je Grinberg.\nNa sjeveru se nalaze dva promoskovska separatistička regiona Donbasa, Donjeck i Lugansk, tako da bi zauzimanje grada Moskvi dalo kontrolu nad dijelom teritorije na istoku Ukrajine.\n– Sa Marijupoljem, ruske snage bi mogle da ”idu na sjever kako bi zauzele ostatak Donbasa i imale stalnu kontrolu nad jugom Ukrajine i obalom Azovskog mora – rekao je za AFP Pjer Razu, akademski direktor Mediteranske fondacije za strateške studije.\nOsvajanje još teritorija\nDonjeck i Lugansk, kojima je Rusija u februaru priznala nezavisnost, nisu kontrolisale u cjelosti svoju teritoriju. Moskva insistira da njihovi zvaničnici treba da imaju punu administrativnu vlast i izgleda da je potpuna kontrola nad tim područjima ključni ratni cilj.\n– Rat je daleko od završetka i mogao bi još uvijek da krene u prilog Rusiji ako ruska vojska pokrene uspješnu operaciju na istoku Ukrajine – rekli su analitičari Instituta za proučavanje rata (ISW).\nRusija je ovaj vikend pokrenula napade na zapadnu luku Odesu i zapadni izvori ne isključuju amfibijski napad na grad, premda se to čini manje vjerovatno.\nInvazija se pokazala jako skupom za Ruse i kad je riječ o ljudskim gubicima i uništavanju vojne opreme jer Ukrajinci pružaju daleko jači otpor nego što je Kremlj očekivao.\nVojni analitičari napominju da je Rusija 1. aprila započela proljećnu regrutaciju, i premda Moskva insistira da nove ne šalje u Ukrajinu, oni bi mogli da se priključe borbama kada potpišu ugovore i prođu obuku.\n– Rat je daleko od završetka… Sljediće nove ofanzive – rekao je Gustav Gresel, viši politički saradnik Evropskog savjeta za spoljne odnose (ECFR), dodajući da je ljudstvo ”ključan resurs” koji Moskvi manjka.\nAli analitičari ističu i da bi dugi rat do iscrpljenja bio opasan i za Rusiju, imajući u vidu uspjehe ukrajinske gerilske taktike posljednjih nedjelja.\n– Ako se ovo s vremenom pretvori u dugi rat do iscrpljenja, Ukrajina uopšteno izgleda u povoljnijoj poziciji – rekao je Majkl Kofman, direktor Ruskih studija pri Centru za pomorske analize u SAD, prenosi pisanja AFP France 24.\nŠto rat bude duže trajao, to se više očekuje da će Kremlj primijeniti jednu od svojih omiljenih taktika i nastojati da podjeli Zapad na one države koje žele da zauzmu najčvršće moguće stavove prema Moskvi i one pomirljivije.\nPutin je u ponedejljak požurio da čestita jednom od svojih najbližih saveznika u EU, mađarskom premijeru Viktoru Orbanu, pošto je njegova stranka pobijedila na izborima omogućivši mu četvrti mandat.\nNagovestivši moguće nove napetosti, američki predsjednik Džo Bajden rekao je da Putin ne bi smio da ostane na vlasti, ali francuski predsjednik Emanuel Makron odgovorio je na to da takva retorika ne pomaže, piše Index.\nMakron je u ponedjeljak rekao da će EU razmotriti uvođenje novih sankcija protiv ruske industrije nafte i uglja, ali nije spomenuo prirodni gas, o kom Evropa i dalje jako zavisi.\n– Cilj je takođe da se podijeli evropsko javno mnenje – zaključio je Razu.\nPrethodni članakRonaldo uputio izvinjenje zbog razbijanja telefona\nNaredni članakLekler najbrži u Melburnu, Ferstapen odustao


PKS: Uvoz azotnih djubriva i bezvodnog amonijaka u Srbiju bez carine u narednih šest meseci\nBeta 24. januara 2022. 15:55\nU narednih šest meseci uvoz azotnog djubriva i bezvodnog amonijaka u Srbiju biće oslobodjeni plaćanja carine kako bi se stabilizovalo domaće tržište i obezbedile dovoljne količine tih proizvoda neophodnih za setvu i razvoj poljoprivrede, objavila je danas Privredna komora Srbije (PKS).\nTo je, kako je navedeno, rezultat uspešno realizovane inicijative PKS i njenih članica iz Udruženja za hemijsku industriju i Udruženja za biljnu proizvodnju prema Vladi Srbije i nadležnim ministarstvima poljoprivrede i finansija.\nPodseća se da je Vlada Srbije usvojila Odluku o izmenama Odluke o uslovima i načinu za smanjenje carinskih dažbina na odredjenu robu, odnosno za izuzimanje odredjene robe od plaćanja carinskih dažbina u 2022. godini medju kojima su azotna djubriva i bezvodi amonijak.\nIzmena odluke je u primeni od 22. januara 2022. godine.\n„Odlična je vest da je usvojena ova inicijativa privrede, jer na tržištu Srbije trenutno ne postoji dovoljna količina azotnih djubriva koja se koriste tokom setve. Ovom merom biće omogućen bescarinski uvoz i olakšano snabdevanje poljoprivrednika“, rekao je sekretar Udruženja za hemijsku industriju PKS Dragan Stevanović.\nPodsetio je i da je na svetskom tržištu nestašica mineralnih djubriva, a da se zavisnost od uvoza može sprečiti samo ukoliko domaća proizvodnja brže raste od povećanja potrošnje djubriva.\n„Treba obezbediti dobru snabdevenost srpskog tržišta mineralnim djubrivima, da bi poljoprivreda mogla da primeni neophodne agromere i da bi se dalje razvijala“, dodao je Stevanović i istakao da je otvorenost srpskog tržišta, posebno za azotna djubriva, jedini način za stabilizaciju i redovno snabdevanje.\nKonkurencija će, prema njegovim rečima, poljoprivredi obezbediti najjeftinije, najkvalitetnije i redovno snabdevanje.\nPodseća se da u Srbiji postoje tri proizvodjača mineralnih djubriva, Eliksir Prahovo, Eliksir Zorka i PROMIST.\nGodišnja proizvodnja dostiže oko 550.000 tona NPK djubriva i izmedju 30.000 i 50.000 tona UAN djubriva.\nSrbija u proseku godišnje uvozi 450.000 do 500.000 tona azotnih djubriva i 200.000 do 250.000 tona NPK djubriva, najviše iz Ruske Federacije, Austrije, Rumunije, Madjarske i Hrvatske.


Ministri regiona ujedinjeni oko zajednièke digitalne buduænosti - B92.net\nIzvor: PR èetvrtak, 29.11.2018. | 16:32\n"Želimo da zasnivamo buduæi razvoj naših priveda na novim tehnologijama, veštaèkoj inteligenciji, robotici, virtuelnoj stvarnosti, blokèejnu, internetu stvari, big data analitici. Ali, u tome ne treba da zaboravimo znaèaj èoveka koji ove tehnologije pokreæe i kome one služe", poruèio je Popoviæ.\nDodao je da je Beograd danas evropski centar ideja, kreativnosti i inspiracije za buduæi inovacioni razvoj Balkana i Evrope. Naglasio je da su inovacioni ekosistemi zemalja u regionu postali kljuèni pokretaèi njihovog ekonomskog i društvenog razovoja.\nPopoviæ je istakao da je Srbija postigla veliki napredak u razvoju inovacija i digitalizaciji, i naveo da je budžet ove godine za inovacije poveæan pet puta.\nSrbija je na evropskoj inovacionoj rang listi Innovation Scoreboard, koju svake godine objavljuje Evropska komisija i koja je jedan od najrelevantnijih meðunarodnih pokazatelja inovacionog rasta, za samo godinu napredovala i da zauzima poziciju èak ispred osam zemalja EU, naglasio je ministar.\nDodaje da su korišæeni podaci UN, OECD-a i Eurostata.\n"Potrebno nam je više ljudi koji inoviraju, i to ne samo u svojim poslovnim poduhvatima i karijeri, veæ i u svakodnevnom životu. Potrebno nam je da inovacije postanu rutina", rekao je Popoviæ i istakao da su inovacije, tehnologije i kreativnost kljuène komponente nacionalne kompetitivnosti.\nSrbija, kako je rekao, u inovacionu infrastrkturu danas ulaže više od 70 miliona evra.\n"Gradimo nauèno-tehnološke parkove u Novom Sadu, Beogradu i Nišu. Unapreðujemo fakultetsku infrastrukturu gradeæi nove objekte, laborataorije, razvojne i istraživaèke centre. Otvaramo regionalne startap centre u manjim gradovima u Srbiji, gde podstièemo tehnološko preduzetništvo i pomažemo pojedincima i organizacijama sa inovativnom idejom, da tu ideju pretvore u inovaciju spremnu za tržištu", rekao je ministar.\nOn je naveo da država direktno finansira više od 200 inovacionih projekata srpskih startap i tehnoloških kompanija kroz programe njegovog ministarstva i grantove fonda za invoacionu delatnost.\n"Sprovodimo i program podrške ženskom inovacionom preduzetništvu koji smo poèeli prošle godine zajedno s našim partnerima iz evropskog Instituta za inovacije i tehnologije. Privatni sektor je predvodnik procesa digitalne transformacije naše ekonomije", rekao je Popoviæ.\nDodao je da s ponosom može da kaže da Srbija ima veliki broj kompanija koje su globalni "šampioni" u oblastima u kojima posluju - energetici, medicini, agroindustriji, gejmingu i drugim oblastima, i koje izvoze proizvode iz Srbije u ceo svet i time stvaraju dodatu vrednost za domaæu ekonomiju.\nPopoviæ je ukazao na rastuæi problem sajber kriminala i naglasio da taj problem tera na udruživanje snaga u zaštiti bezbednosti digitalnog prostora.\n"Moramo da radimo zajedno - Amerika, Evropa, Rusija i Kina", poruèio je Popoviæ.\nNa konferenciji uèestvuju ministri regiona, struènjaci iz oblasti inovacija i IT industrije koji diskutuju o trendovima u oblasti tehnološkog razvoja u regionu i svetu.\nUèesnici su komesarka Evropske komisije zadužena za digitalnu ekonomiju i društvo Marija Gabrijel (koja se uèesnicima obratila preko video linka), zatim direktor Evropskog instituta za inovacije i tehnologije Martin Kern, ministar komunikacija i transporta Vlade BiH Ismir Jusko, ministarka zadužena za preduzetništvo Vlade Albanije Sonila Chato, ministar nauke i tehnologije Vlade Republike Srpske Alen Šeraniæ i direktor Inicijative Digitalna Srbija Nebojša Ðurðeviæ.\nMeðu najvažnijim temama iz oblasti tehnoloških inovacija su državne digitalne agende, èetvrta industrijska revolucija, tehnologije buduænosti - veštaèka inteligencija, robotika, virtuelna stvarnost, blokèejn, big dejta, pametni gradovi, saradnja korporacija i start ap kompanije i druge.\nSrbija je u 2017. godini napravila istorijski rezultat i IT usluge i servise izvezla u vrednosti veæoj od milijardu evra, što je više od vrednosti ostvarene izvozom voæa i povræa.\nRegionalna konferencija o tehnološkim inovacijama se organizuje pod pokroviteljstvom Vlade Srbije i UNICEF-a, a u saradnji sa Kabinetom ministra za inovacije i tehnološki razvoj.


Hrana koju treba što češće jesti\nČesto su nam na dohvat ruke namirnice koje čuvaju naše zdravlje od brojnih po život opasnih bolesti, a mi ne posegnemo za njima jer ne znamo koliko su korisne. Obratite pažnju na popis...\nMasnoće od kojih se mršavi\nIako možda zvuči čudno, brojne studije su pokazale da neke masnoće pomažu u skidanju kilograma, pa ih ne treba izbegavati.\nMekovi hamburgeri od mesa iz Bele Palanke\nSIM Impeks je jedina srpska klanica koja isporučuje juneće odreske lancu Mekdonalds restorana. Od 250 radnika, koliko zapošljava ta kompanija, njih 150 radi u Beloj Palanci.\nSastojci: 1/2 kg goveđeg buta, 1 crvena paprika, 1 zelena paprika, aleva paprika, 8 kašika ulja, 2 glavice crnog luka, 1/2 kašičice belog luka, 1 kašika soja sosa, 1/2 kocke za goveđu supu, 1...\nAko ste po nazivu recepta pomislili - gde je Škotska, tu je i viski - odlično ste pomislili! Zamislite da vam biftek odstoji u viskiju sat vremena, pa da ga tek onda pripremate... Eh, da poližete...\nU Srbiji nema bolesti ludih krava\nGovedina po engleski


RTS :: Milan Zvezdu pamti po lepom, Dejan Stanković poseban motiv za rosonere\nFudbal Milan Zvezdu pamti po lepom, Dejan Stanković poseban motiv za rosonere\nsreda, 16. dec 2020, 10:32 -> 11:03\nSlavna Marakana, kako pišu italijanski mediji, dočekaće Milan 18. februara iako, kako podvlače, bez publike što svakako oduzima čar naročito jednom ovako važnom susretu.\nCrvena Zvezda je sa dva Italijanima vrlo dobro poznata čoveka, Dejanom Stankovićem i Dijegom Falčinelijem, tim broj jedan u srpskom šampionatu.\nCrveno-beli su osvojili pet od poslednjih sedam šampionata, tri uzastopno, a suočiće se sa timom Stefana Piolija koji je izjavio da će biti uzbudljivo vratiti se u Beograd, grad koji ima veliku važnost u istoriji Milana.\n"Crveno-crni Ariga Sakija 1989. godine pobedili su u osmini finala Crvena zvezdu, na utakmici koja se igrala dva dana zbog velike magle na putu ka prvom Kupu Šampiona Berluskonijeve ere. Crvena zvezda je odlično oformljen tim, broj jedan u nacionalnom šampionatu, ali Milan može da igra protiv bilo koga tako da ovo nije za nas nemoguća misija", izjavio je Pioli za medije na Apeninima.\nNakon utakmice u Beogradu 18. februara (18.55), timovi se sastaju sedam dana kasnije u Milanu, na stadionu "Đuzepe Meaca", poznatiji kao "San Siro".\nZa Milan izazovi Lige Evrope padaju baš u momentu derbija protiv Intera, a opet prisustvo Dejana Stankovića, jednog od omiljenih igrača neroazura, daje i utakmici sa Crvenom Zvezdom ukus derbija kao i prošlosti koja je još uvek prisutna.\nItalijanski mediji kritikuju Milan, hvale Zvezdu i zahvaljuju Donarumi i Bogu\nDanijele Masaro za RTS: Zvezda je klub kojem sam se oduvek divio\nLukaku pakuje, Aleksis pogađa - Inter sve bliži tituli


Sturgeon traži stav parlamenta Škotske prije Brexita\nŠkotska premijerlka Nicola Sturgeon\nVlada Škotske je saopćila je da će zatražiti od Vrhovnog suda Velike Britanije da zaustavi premijerku Theresu May u namjeri da pokrene pregovore o napuštanju Evropske unije (EU) bez prethodnih konzultacija sa parlamentom Škotske.\nBritanska premijerka je prethodno je rekla da planira do kraja marta početi dvogodišnje pregovore o istupanju Velike Britanije iz EU aktiviranjem člana 50 Lisabonskog ugovora.\nBritanski Visoki sud je medjutim presudio 3. novembra da parlament mora glasati da li Velika Britanija može poečti proces izlaska iz Evropske unije.\nAgencija AP navodi da britanska vlada traži od Vrhovnog suda da poništi presudu, a dalje saslušanje je odobreno za početak decembra.\nŠkotska premijerka Nicola Sturgeon je rekla da Škotska takodjer želi intervenirati u pravnom postupku jer , kako je navela, "treba tražiti pristanak škotskog parlamenta prije aktiviranja člana 50".\nU Velikoj Britaniji je na referedumu 23. juna 52 posto gradjana glasalo za izlazak iz EU.


Napredovanje u nazadovanju - European Western Balkans\nAutor N. T. Štiplija 23. 06. 2022. 23. 06. 2022.\nAleksandar Vučić i Olaf Šolc; Foto: Predsedništvo Srbije / Dimitrije Goll\nAutorski tekst glavnog i odgovornog urednika portala European Western Balkans originalno objavljen u nedeljniku NIN\nProteklih desetak dana bili su izazov za sve one koji se bave evropskim integracijama, ali i onima čiji je fokus na spoljnim i bezbednosnim poslovima i regionalnoj saradnji. Od potpunog fijaska sa posetom ministra Lavrova, preko analitičkog papira koji je procureo iz Evropske službe za spoljne poslove, samita Otvorenog Balkana, posete kancelara Šolca i usvajanja izveštaja o Srbiji na Odboru za spoljne poslove Evropskog parlamenta, stručna javnost pokušava da analizira gde je sada Srbija u odnosima sa svojim Evropskim partnerima.\nBalkanci vole kad je nešto procurelo iz „bezbednosnih službi“, no da ne budimo naivni, rečnik pomenutog papira nije svojstven bezbednosnim službama. Deluje da se radi o analitičkom dokumentu, koji treba da koristi drugim zvaničnicima EU u razgovorima sa zvaničnicima Srbije. Za domaću javnost veći deo ovog dokumenta nije neočekivan. Dok su se provladini mediji, bez utvrđivanja autentičnosti teksta i izvora dokumenta, uhvatili njegovog irelevantnog dela i dokazivanja ko je zaista „trojanski konj“ u opoziciji, mnoge važnije teme ovog papira ostaju neobjašnjene. Osnovno pitanje je, da li vlast u Srbiji ima političku volju za koracima koje bi dovele do članstva u EU?\nDa je neko 2014. godine, kada je Srbija počela da pregovara o članstvu za EU, prestao da prati sve događaje u zemlji, a onda otvorio izveštaj Evropskog parlamenta, koji je u ponedeljak usvojen na Odboru za spoljne poslove, imao bi samo jedan utisak – da su sve prethodne godine uzaludno protraćene. Ko god pročita izveštaj, doći će do zaključka da Srbija, nakon osam godina pregovora i deset godina kandidature, ne doseže ni minimalne standarde demokratije i vladavine prava koje se očekuju od države koja želi da pristupi evropskoj porodici.\nDrugi ključan element ovog izveštaja, očekivano je spoljna politika. Svako ko pročita ocene o neusklađivanju Srbije sa sankcijama Rusiji sa pravom bi mogao da zaključi da od tog postepenog usklađivanja, tokom prethodnih godina, a naročito od početka sukoba u Ukrajini 2014. godine, takođe nije bilo ništa.\nU izveštaju se, na više mesta, pominju izbori održani 3. aprila uz sveopštu ocenu da to nije bio fer proces. Navode se „ograničeni medijski pluralizam“, „rasprostranjeni pritisci na birače“, „zloupotreba javne funkcije“, a primećuje se i da rad izbornih komisija na svim nivoima nije bio dovoljno transparentan i proaktivan – što sada zvuči čak blago, s obzirom da se na konačne rezultate parlamentarnih izbora (po prvi put u novijoj istoriji Srbije) čeka više od dva meseca.\nNakon nešto „natezanja“ između evropskih poslanika koji su i dalje (ali sve manje) blagonakloni prema SNS-u i onih drugih, u izveštaju su ostale i ključne afere pomenute prethodne godine, koje stoje kao simbol stanja vladavine prava i nezavisnosti pravosuđa u Srbiji: na prvom mestu Savamala, ali i Krušik, Jovanjica i Telekom Srbija. Ove godine svoje mesto u izveštaju našli su i „Pandorini papiri“, a vlast se takođe poziva da istraži sve navodne veze sa kriminalnom grupom Veljka Belivuka.\nNaravno da niko nije očekivao da će Srbija za ovo vreme dostići skandinavske standarde demokratije i pravne države. Ali, da ste nekom 2014. godine predočili da Srbija 2022. neće moći da održi ni minimalno fer izbore, a da će se najviši državni zvaničnici, makar u javnosti, sumnjičiti za slučajeve ozbiljne korupcije i saradnje sa organizovanim kriminalom – niko ni u snu ne bi mogao da oceni da je došlo do ozbiljnog napretka u evropskim integracijama.\nPoruke iz izveštaja Evropskog parlamenta kritičari često se opisuju kao nerelevantne zato što ovi dokumenti nisu obavezujući. Međutim, oni predstavljaju politički stav jedine evropske institucije izabrane neposredno od strane građana EU, a u slučaju Srbije, iza njega će stati sve relevantne evropske političke partije, čije su članice na vlasti u gotovo svim državama članicama. To uključuje i Evropsku narodnu partiju (EPP), federaciju stranaka desnog centra kojoj nominalno pripada i SNS. Ipak, odnosi EPP i SNS izgledaju sve udaljeniji – vladajuća srpska partija nedavno je drugi put uzastopno propustila da učestvuje na kongresu EPP-a.\nSve ove ocene dobijaju na dodatnom značaju zbog toga što je Evropski parlament možda i jedina institucija EU u kojoj se politički stavovi EU o Srbiji mogu čuti jasno i glasno. Od dolaska Olivera Varheljija, diplomate bliskog vladi mađarskog premijera Viktora Orbana, na mesto komesara za proširenje, izveštaji Evropske komisije u Srbiji uzdržavaju se od kritike u oblastima u kojima postoje problemi. Više evropskih medija – austrijski Standard, briselski Politiko i nemački Dojče vele – preneli su navode zaposlenih u EU institucijama da se ocene EK o Srbiji sistematski ublažavaju od strane kabineta komesara.\nPrimera radi, komesar Varhelji, protekle sedmice učestovao je na samitu inicijative Otvoreni Balkan, dajući lažnu sliku o tome da EU podržava ovaj i ovakav vid regionalne saradnje. Po mišljenju nekih država članica, Otvoreni Balkana je svojevrsno kontriranje kulminaciji Berlinskog procesa, lične inicijative tadašnje nemačke kancelarke Merkel koju je podržala i EU. Na poslednjem samitu Berlinskog procesa u julu mesecu 2021. godine trebalo je da budu potpisana četiri sporazuma kojim bi se i formalno završilo kreiranje Zajedničkog regionalnog tržišta. Niko od zvaničnika Nemačke, ali i lidera Zapadnog Balkana, do sada nije objasnio zašto sporazumi tada nisu potpisani. Saopštenje nemačkog Kancelarijata krajnje šturo, uz želju da se potpisivanje dogodi u nekom narednom periodu.\nNije u septembru 2021. godine Muti potrošila poslednju sedmicu svoga mandata samo da se oprosti od svog prijatelja Vučića, nego i da podseti premijere država Zapadnog Balkana da je kreiranje Zajedničkog regionalnog tržišta prioritet svih prioriteta. Provocirana od strane (provladinih) medija u Beogradu i Tirani, da na neki način javno da podršku Otvorenom Balkanu, najavila je da bi se potpisivanje četiri sporazuma moglo dogoditi na samitu u oktobru 2021. godine na Brdu kod Kranja. No, ni to se nije dogodilo.\nNi Vučić, ni Rama, ali ni ovdašnji dežurni analitičari, i eksperti za regionalna pitanja i tržišnu ekonomiju, još uvek nisu dali odgovor na suštinska pitanja: koja je to dodata vrednost Otvorenog Balkana, šta je to što Zajedničko regionalno tržište koje je trebalo da proistekne iz Berlinskog procesa nije ponudio, a da Otvoreni Balkan nudi, zašto se odustalo od regionalne saradnje u kojoj je učestvovao ceo Zapadni Balkan i koja se odvijala uz patronat Nemačke, direktno pod pokroviteljstvom EU i po evropskim standardima? Iako je postojala indicija, EP nije postigao saglasnost da svoj skepticizam prema Otvorenom Balkanu pomene u rezoluciji o Srbiji, dok je takav stav podvukao u rezoluciji o Bosni i Hercegovini.\nBilo kako bilo, i tokom 2021. godine u redovnom izveštaju EP koji je usvojen u martu, kao i u vanrednom izveštaju iz decembra, u kojem je osuđeno nasilje na ekološkim protestima, a posebno ono koje se dogodilo u Šapcu, EP je izneo negativne ocene stanja u Srbiji. To su dokumenti usvojeni pre početka agresije na Ukrajinu, tako da argument vlastima koji će oni sigurno koristiti, da se Srbija opisuje kao nedemokratska samo zato što nije uvela sankcije Rusiji, nema osnovu u realnosti. S druge strane, Rusija je sada nova prepreka na daljem putu Srbije ka EU. Dok je prethodnih godina u ovim izveštajima stajalo da će tempo napretka Srbije u procesu pristupanja zavisiti od napretka u oblasti vladavine prava i dijalogu sa Prištinom, sada se dodaje još jedan element – usklađenost sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU. Umesto da se lista smanjuje, ona se povećava.\nTrenutno je nejasno koliko su zaista snažni pritisci iz EU da se Srbija što pre uskladi sa sankcijama, a postoje naznake da oni nisu toliko snažni koliko vlast naglašava. Ali, to je relevantno samo u kratkoročnom periodu. Rat u Ukrajini je promenio je normalnost u Evropi za naredne godine, ako ne i decenije, i Srbija će možda nastaviti da i dalje balansira, dokle god to bude izvodljivo – ali time će se, de fakto, biti sve daje od EU.\nDrugim rečima, ono što čitamo u pred Odborom usvojenom izveštaju EP je politički stav EU o procesu pristupanja Srbije. O ovom dokumentu će se početkom jula izjasniti sam Evropski parlament na plenarnoj sednicu u Strazburu, a svi znaci su tu da će on biti usvojen ubedljivom većinom. Stav EP, Evropske službe za spoljne poslove, ali i država članica o Srbiji je trenutno u veoma lošem stanju i ne može se očekivati da će ove godine biti napravljen bilo kakav značajan napredak po pitanju evropskih integracija naše zemlje.\nDeo problema leži i na EU, u kojoj već godinama postoje nesuglasice oko daljeg širenja i načina na koji bi ono trebalo da se izvede. Međutim, i da u EU postoji entuzijazam za prijem novih članica, Srbija sa ovakvom političkom voljom za reformama i stalnom kontriranju sankcijama i Otvorenim Balkanom, ne bi mogla da računa ni na otvaranje klastera, a kamo li ulazak u EU.\nEUIzveštaj Evropskog parlamentaOtvoreni BalkanSrbija


Revizija Akcionog plana za poglavlje 24 do kraja godine | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 25.05.2018.\t Tweet\nSrbija planira da do kraja godine završi reviziju Akcionog plana za poglavlje 24 o pravdi, slobodi i bezbednosti, da ispuni prelazna merila do 2021. i da dve godine kasnije zatvori to poglavlje, rečeno je 25. maja na skupu u Beogradu. Učesnici skupa su rekli da je iz prvog Akcionog plana ispunjeno više od 50% aktvinosti, a da će u novi plan biti ugrađena prelazna merila za to poglavlje.\nŠefica Pregovaračkog tima Srbije za pristupanje EU Tanja Miščević izjavila je da akcioni planovi za poglavlja 23 i 24 treba da budu revidirani do kraja godine i dodala da aktivnosti u okviru poglavlja 24 moraju pratiti kretanja u poglavlju 23.\nMiščević je rekla da su u novom Nacionalnom programu za usvajanje pravnih tekovina EU pomereni ciljevi sa 2018. na 2021, pri čemu je uzeto u obzir da pregovarački proces mora biti završen dve godine pre zvaničnog ulaska u EU, za šta je data 2025. kao okvirna godina.\nPodsetivši da je Srbija prelazna merila za poglavlje 24 dobila tek pošto je predstavila Akcioni plan za to poglavlje i posle otvaranja poglavlja 23 i 24, Miščević je rekla da je posao Srbije sada da odgovori na ta prelazna merila.\nU prvom akcionom planu postavljeni su nerealni rokovi, nisu predviđeni dovoljni kapaciteti za sprovođenje aktivnosti i iskazan je "optimizam i entuzijazam koji je odgovarao vremenu u kojem je nastao", rekla je Miščević na skupu koji je organizovao Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) sa Pregovaračkom grupom za poglavlje 24.\nSada su, dodala je, drugačije okolnosti, koje podrazumevaju veću usmerenost u EU na pitanja bezbednosti i aktuelnu raspravu o reformi Unije.\nMiščević je rekla da će revidirani Akcioni plan sadržati nadogradnju na ono što je do sada urađeno i impelmentaciju zakona i planova koji su usvojeni.\nKada su u pitanju zakoni u oblasti bezbednosti koje je Srbija usvojila ili planira da donese, Miščević je rekla da u toj oblasti ne postoji takozvani "tvrdi aqui" (pravne tekovine) ni jasna i precizna pravila, već država bira model koji postoji u EU.\n"Kada pravimo bilo koji zakon prolazimo nekoliko nivoa provere tog zakona, ne samo sa civilnim društvom već i sa onima koji nam pomažu u njegovom pisanju, bilo da je to odgovarajući Generalni direktorat Evropske komisije ili neka druga isnstitucija, kao što su Savet Evrope, OEBS, pa onda tek usvajamo zakon. Nijedan zakon ne može više biti van pravila EU", izjavila je Miščević novinarima na marginama skupa u Palati Srbija.\nDirektorka BCBP Sonja Stojanović Gajić saglasila se da i u drugim zemljama Evrope postoji model kakav je predviđen zakonima Srbije, ali da su ti zakoni u oblasti bezbednosti otišli u Skupštinu po hitnom postupku te da nije bilo prostora za javnu raspravu. Izuzetak su izmene Zakona o odbrani i vojsci gde, kako je dodala, nijedan od predloga BCBP i drugih organizacija civilnog društva nije prihvaćen.\n"Koliko sam saznala u Briselu nisu videli finalne verzije izmena zakona pre nego što su usvojene već će prevod teksta dobiti pošto je usvojen u Skupštini", rekla je Stojanović Gajić novinarima.\nBCBP, koji je koordinator Radne grupe za poglavlje 24 u okviru Nacionalnog konventa o EU, u okviru nezavisnog izveštaja koalicije prEUgovor o praćenju pregovora u poglavljima 23 i 24 dostavio je EU analizu, rekla je Stojanović Gajić i dodala da očekuje da će njihovu ocenu dobiti u novembru.\nStojanović Gajić je na skupu rekla da je EU u Strategiji za proširenje na Zapadni Balkan prvi put prepoznala problem veza organizovanog kriminala i korupcije na svim nivoima vlasti i isprepletanost javnih i privatnih interesa.\n"To kod građana stvara osećaj nejednakosti i nekažnjivosti i ukazuje na potrebu obezbeđivanja pristupačnosti i ujednačenosti pravde za sve", rekla je Stojanović Gajić.\nOcenivši da usvajanje zakona nije dovoljan pokazatelj napretka, Stojanović Gajić je istakla primer izmena zakona o reformi policije, koje su usvojene u martu. Iako je cilj tih izmena bila profesionalizacija policije slobodne od političkog uticaja i upliva kriminala, ona je dodala da je u njima napravljen izuzetak da ministar, bez jasnih kriterijuma, može da odlučuje o zapošljavanju bez konkursa i napredovanju.\nStojanović Gajić je dodala da su strategijom Evropske komisije predviđena dodatna sredstva i mogućnost uključenja u evropsku bezbednosnu zajednicu i pre punopravnog članstva, što između ostalog podrazumeva da EU pošalje oficire za vezu svojih bezbednosnih agencija i učešće na ministarskim sastancima o pitanjima bezbednosti.\nZamenica načelnika Sektora Ministarstva unutrašnjih poslova za međunarodnu saradnju, evropske poslove i planirajne Jelena Bujaković izjavila je da je više od 50% aktivnosti iz prvog Akcionog plana je ispunjeno, a da nije realizovano manje od 20%.\n"Ne postoji nijedna oblast u poglavlju 24 gde apsolutno nema nikakvog napretka", kazala je Bujaković.\nPodsetila je da je usvojeno niz propisa, kao što su zakoni o strancima, azilu i graničnoj kontroli, kao i strategija, među kojima su Strategija za sprečavanje trgovine ljudima i Stragtegija za borbu protiv terorizma.\nBujaković je rekla da će u novom akcionom planu biti revidirani rokovi na osnovu urađenog posla i procene vremena potrebnog za ostvarenje aktivnosti.\nKao jedan od razologa neispunjavanja svih aktivnosti iz prvog Akcionog plana Bujaković je navela formiranje nove vlade i usvajanje izmena Zakona o ministarstvima, zbog čega su predlozi novih zakona ponovo upućivani na mišljenje.\nTakođe, neke aktivnosti nisu sprovedene jer je trebalo da budu finansirane iz projekata čiji je početak kasnio, a u nekim slučajevima nije postojala volja druge strane koja učestvuje u realizaciji aktivnosti, kao u slučaju sporazuma o readmisiji.\n: Strategija nacionalne bezbednosti predsednika stavlja tamo gde mu nije


Sestra Kim Džong Una opomenula Južnu Koreju i SAD: Suočiće se sa ozbiljnijom bezbednosnom pretnjom\nRazbesnela se zbog zajedničkih vojnih vežbi koje počinju ove nedelje\nKim Jo Džong; Jorge Silva/Pool Photo via AP, File\nSevernokorejska zvaničnica Kim Jo Džong, sestra lidera Severne Koreje Kim Džong Una, poručila je da će se Južna Koreja i SAD suočiti sa još većim bezbednosnim pretnjama zbog nastavka godišnjih zajedničkih vojnih vežbi koje počinju ove nedelje.\n– SAD i Južna Koreja suočiće se sa ozbiljnijom bezbednosnom pretnjom, pošto zanemaruju naša ponovljena upozorenja da napreduju ka opasnim ratnim vežbama – poručila je Kim Jo Džong, prenosi Rojters, pozivajući se na severnokorejsku agenciju KCNA.\n– Realnost je pokazala da samo praktično odvraćanje, a ne reči, mogu garantovati mir i bezbednost Korejskog poluostrva i da je za nas imperativ da izgradimo silu za snažno suzbijanje spoljnih pretnji – rekla je sestra Kim Džong Una.\nJužna Koreja Kim Jo Džong Severna Koreja Sjedinjene Američke Države


Ryanair izbacio naoružanog španskog policajca sa leta - Aviokarta.net\nVesti » Ryanair izbacio naoružanog španskog policajca sa leta\nRyanair izbacio naoružanog španskog policajca sa leta\nRyanair je pozvao španske vlasti da zabrane policijskim službenicima da na domaćim linijama unose oružje u avione. Irski nacionalni avioprevoznik je uložio zvaničnu pritužbu španskom ambasadoru u Irskoj, irskom ministarstvu spoljnih poslova i španskoj Vladi zahtevajući da se izmeni zakon koji dozvoljava policajcima da nose oružje na domaćim letovima čak i kada nisu na dužnosti.\nOvakva inicijativa je potekla od strane Ryanair-a nakon manjeg incidenta na jednom od letova ove kompanije na domaćoj španskoj liniji. Jedan španski policijac koji nije bio na dužnosti se našao u putničkoj kabini sa pištoljem koji je uočen od strane kabinskog osoblja pred poletanje, nakon čega je on skunut sa leta.\n"Svim putnicima, uključujući i policijace i vojnike, je zabranjeno unošenje oružja u putničku kabinu bilo kog aviona koji je registrovan u Irskoj", izjavio je portparol Ryanair-a Stiven Meknamara. On se osvrnuo i na konkretan događaj rekavši da je policijac koji je uneo oružje u avion izbačen sa leta i da mu je zabranjeno da ubuduće leti Ryanair-om. Meknamara je potvrdio da je Ryanair uložio zvaničan protest i tražio promenu spornog zakona zato što on utiče na sigurnost leta i dovodi u opasnost sve putnike.


Rusija pokreće sopstveni internet | Elta-Kabel\nRusija pokreće sopstveni internet\nRuska vlada planira da u novembru počne testiranje interne verzije interneta izolovane od mreže drugih zemalja. Ovakva postavka koja radi isključeno od ostatka interneta navodno bi trebalo da zaštiti kritične ruske sisteme od sajber-napada.\nOvo nije prvi put da se u Rusiji govori o ovakvoj vrsti interneta, a testovi najvljeni za april ove godine nisu sprovedeni. Prema portalu D-Rusija, koji izveštava o državnoj informatizaciji, testovi izolacije interneta počeće u novembru i biće ponavljani najmanje jednom godišnje.\n“Vlada je odobrila odredbu o sprovođenju vježbi radi osiguranja stabilnog, sigurnog i holističkog interneta i javnih komunikacionih mreža u Rusiji”, navedeno je na portalu, prenose regionalni mediji.\nVjeruje se da ruska vlada smatra da je trenutno oslanjanje na zapadni internet strateška ranjivost koju bi druge zemlje mogle da iskoriste.\nIzolacija ruske internet infrastrukture praćena je zakonima koji građanima ograničavaju pristup određenim lokacijama.\nŠtaviše, usvanjem zakona o suverenom internetu u aprilu ruska agencija za komunikaciju Roskomnadzor pozvala je na stvaranje internet centra za nadgledanje i upravljanje.\nU junu je ruska vlada prijetila da će blokirati devet velikih VPN dobavljača koji su odbili da se povinuju njenoj politici cenzure, podsjeća portal Srbija Danas. Usluge virtuelne privatne mreže (VPN) omogućavaju korisnicima da uspostave sigurne internet veze preko javnih mreža i mogu se koristiti za pristup blokiranim veb lokacijama.


„Ratne situacije su takve da ni vojske ni države ne znaju, kada rat počne, gde će se i kako završiti. Tako i u Prvom svetskom ratu niko nije ni sanjao da će srpska vojska završiti u Albaniji, da će se oporavljati na Krfu, na severu Afrike i da će probijati Solunski front. Ratna situacija je učinila da se nađemo na teritoriji više zemalja“, rekao je Popović.\nOn ističe da su groblja u dobrom stanju, njihovo održavanje plaća država, a eventualna oštećenja, ukoliko se i dogode, veoma brzo se saniraju.\n„Mi brinemo o tim grobljima, preko naših diplomatsko – konzularnih predstavnika. Angažovani su i pojedinci koji održavaju ta groblja. Na Zejtinliku je Đorđe Mihajlović, još uvek vitalan i zadužen za to groblje, iako ima 86 godina. On ne samo što brine o groblju, već i sačekuje turiste, potomke i priča o tome šta nam se dešavalo na toj teritoriji. Naslednika još nema, ali najverovatnije će dobiti pomoćnike u septembru 2014. godine“, rekao je Popović.\nUpravo Zejtinlik u Solunu jeste jedno od najvećih srpskih vojničkih grobalja. Na njemu je sahranjeno oko osam hiljada srpskih vojnika poginulih od 1916. do 1918. godine, u bitkama na Gorničevu, Kajmakčalanu, Gruništu, Čukama, Crnoj reci, Sokolu, Dobrom polju, Veterniku, Kozjaku, Kučkom i Đurovom kamenu. Samo mali broj solunaca nije identifikovan.\nJoš jedno poznato vojničko groblje je čuvena „Plava grobnica“, nazvana tako jer su srpski vojnici koji su prošli albansku golgotu, utočište našli na ostrvu Vido nadomak grčkog ostrva Krf u Jonskom moru. Oni koji nisu uspeli da se izleče i iscele rane, sahranjivani su u moru, zbog nedostatka grobnih mesta.\nVeliki broj spomen kosturnica i grobnica postoji u Makedoniji – 38, a najveće je kod Bitolja, gde je večni mir našlo oko 4400 ratnika iz čuvene Gorničevske bitke, jedne od najznačajnijih za proboj Solunskog fronta.\nJedna od većih kosturnica nalazi se u Češkoj – u Olomucu je sahranjeno 1200, u Jindrihovcima 7200 srpskih vojnika, koji su umrli kao zarobljenici u Austrougarskoj. U Austriji je sahranjeno osam hiljada srpskih vojnika koji su bili zarobljeni i koji su preminuli mahom od tifusa. U Francuskoj, na vojničkom groblju Tije, 20 kilometara od Pariza, počiva 756 srpskih boraca, učesnika proboja Solunskog fronta. U afričkim zemljama, sahranjeno je 324 vojnika u Alžiru i oko 2500 u Tunisu, a njih je smrt zadesila u francuskim vojnim bolnicama.\nDragan Popović kaže da Srbija samo sa Rusijom i Slovačkom, od zemalja u kojima su sahranjeni srpski vojnici, ima sporazum o održavanju vojnih grobalja i spomen kosturnica. Tim sporazumom je, ističe on, dogovoreno da se parcela na kojoj se nalazi groblje trajno i besplatno ustupa drugoj državi, uz obavezu stalnog održavanja. Sa Rusijom se otišlo korak dalje, pa je tim sporazumom predviđeno formiranje rusko-srpske mešovite komisije koja će nadgledati sprovođenje dogovora.\nNaš sagovornik naglašava i da je resorno ministarstvo, preko Ministarstva inostranih poslova, pre mesec dana pokrenulo inicijativu da i sa ostalim zemljama, u kojima se nalaze groblja, potpiše sporazum. To bi bilo veoma značajno za sve države, ističe on, budući da se na teritoriji Srbije nalaze 244 groblja na kojima su sahranjeni vojnici iz 19 zemalja. Pored toga, kaže Popović, u planu je i da se do kraja 2014. godine usvoji zakon o vojnim memorijalima, koji bi uredio tu oblast. Prema njegovim rečima, time bi se onemogućilo da svako podiže spomenik ili spomen ploču gde god hoće, a sprečila bi se i pojava nekih neprimerenih spomen obeležja, što se dešavalo u skorijoj prošlosti.\nnače, posebna vrsta spomenika, koji imaju i kulturnu vrednost, jesu krajputaši – spomenici podizani po selima, u crkvenim portama, na raskrsnicama, pokraj puteva, a mnogi od njih sadrže ornamente i potresne tekstove koji imaju veliku istorijsku i kulturnu vrednost. Veliki je broj takvih spomenika iz perioda Prvog svetskog rata i danas očuvan, a najveći broj njih nalazi se u zapadnoj Srbiji. Posebnu pažnju na njima privlače epitafi sa duhovitim ili tužnim porukama i izrekama, često u stihovima, a koji govore o uzrocima smrti, ratovima, ljubavi, zanimanju i karakteru pokojnika.


Radio Boom93 :: Srbija :: Antikorupcijske preporuke Saveta Evrope, posle dve godine odlaganja, “na dnevnom redu” Vlade\nNaslovna | Info | Srbija | Antikorupcijske preporuke Saveta Evrope, posle dve godine odlaganja, “na dnevnom redu” Vlade\nOktobar je rok da Srbija ispuni svih 13 preporuka posebnog antikorupcijskog tela Saveta Evrope – GRECO. Preporuke su date u julu 2015. godine, a nakon što je pre nekoliko dana GRECO ponovio upozorenje grupi zemalja, u kojoj je i Srbija, formiran je Koordinacioni tim Vlade za primenu standarda. Postavlja se pitanje ko je odgovoran za to što se u poslednjem trenutku ispunjavaju preporuke za tako važne reforme, posebno što Srbija u GRECO ima svoje predstavnike.\nPreporuke GRECO odnose se na uspostavljanje mehanizama za sprečavanje korupcije među parlamentarcima, sudijama i tužiocima. Uprkos deklarativnoj opredeljenosti za reforme i borbu protiv korupcije, institucije Srbije ove preporuke nisu ispunile gotovo dve godine.\nJoš u martu 2018. godine GRECO saopštava da Srbije nije primenila na zadovoljavajući način nijednu od 13 preporuka tog tela, a upućen je poziv šefu srpske delegacije da dostavi izveštaj o napretku u primeni svih neispunjenih preporuka što pre, a najkasnije do 31. oktobra 2018.\nTek danas, nakon novog upozorenja GRECO od 3. maja, održaće se prvi sastanak Koordinacionog tima za usmeravanje aktivnosti u sprovođenju preporuka Grupe država za borbu protiv korupcije (GRECO) Saveta Evrope, kako se zvanično zove ovo ad hoc formirano telo.\nKako je navedeno u najavi prvog sastanka, članove Koordinacionog tima, kojim predsedava ministarka pravde Nela Kuburović, čine predstavnici Ministarstva pravde, Ministarstva spoljnih poslova, Agencije za borbu protiv korupcije, Narodne skupštine, Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca.\nIz ovoga se može zaključiti da će sastanku prisustvovati i predstavnici države Srbije u GRECO.\nPošto je najavljeno je da će javnost će o rezultatima sastanka biti obaveštena putem saopštenja, danas neće biti prilike za pitanje zašto se toliko čekalo da bi se sada radilo “po hitnom postupku”, iako je jedna od preporuka GRECO upravo da se sa praksom “hitnog donošenja” propisa bez javne debate prestane.\nKo Srbiju predstavlja Srbiju u GRECO\nDelegaciju Srbije u GRECO čine dva člana i dve zamene.\nŠef delegacije je direktor Agencije za borbu protiv korupcije, a u januara ove godine na tu fukciju imenovan je Dragan Sikimić.\nLegitimitet Sikimića na čelu Agencije dovedena je u pitanje zbog činjenice da je povezan sa Srpskom naprednom strankom. Postavilo se pitanje da li kao jedan od donatora može biti nepristrasan prilikom kontrole stranačkih finsijasija, što je jedan od ključnih zadataka Agencije.\nNaime, ubrzo nakon što je imenovan na tu funkciju u Danasu je objavljeno da je Sikimić bio član opštinske izborne komisije ispred Srpske napredne partije kao i da je bio njen donator. Bio je čak jedan od onih koji su stranku pomogli sa identičnim iznosima od 40.000 dinara. Iste donacije, iako ne iz te godine, predmet su posebnog interesovanja nadležnih institucija, uključujući I Agenciju na čijem je Sikimić sada čelu.\nDrugi predstavnik Srbije u GRECO je pomoćnik ministra pravde Jovan Ćosić, u javnosti poznat i kao neko ko je potpisao dopis koji je 2010. godine pokrenuo svojevrstan rat između Agencije za borbu protiv korupcije i Ministarstva pravde, a sve zbog tumačenja odredbe oko duplih funkcija.\nNaime, Agencija za borbu protiv korupcije početkom 2010. godine saopštila je da do 31. marta te godine ističe rok do kojeg svi funkcioneri koji sede na dve nespojive stolice treba da se odluče za jednu od njih ili da Agenciji upute molbu da zadrže obe. U danu isteka roka, međutim, Dragan Marković je podelio novinarima u Skupštini Srbije pisano tumačenje Ministarstva pravde prema kojem, kako tvrdi, on može da zadrži obe funkcije do isteka mandata.\nA preporuka GRECO su…\nGRECO je 2015. između ostalog preporučio Srbiji preduzimanje mera za dalje poboljšanje transparentnosti parlamentarnog procesa, koje uključuju utvrđivanje preciznih rokova za podnošenje amandmana i korišćenje hitnog postupka kao izuzetka, a ne kao pravila.\nČinjenica je i da su u međuvremenu neki koraci preduzeti, poput Nacrta ustavnih izmena u oblasti pravosuđa ili Nacrta zakona o lobiranju. Predložena rešenja su međutim naišla na kritike struke, a za razliku od predstavnika institucija u Srbiji, Savet Evrope ove kritike ozbiljno razmatra.\nSavet Evrope formirao je Grupu država za borbu protiv korupcije - GRECO 1999. godine, sa ciljem da nadzire primenu Konvencija Saveta Evrope, odnosno usklađenost zakonodavstava zemalja članica sa antikoruptivnim standardima Saveta Evrope. Njegova osnovna uloga je da unapredi kapacitet država članica za efikasniju borbu protiv korupcije, da se identifikuju nedostaci u nacionalnim zakonodavnim rešenjima i ubrzaju neophodne izmene.\nU svom sastavnu GRECO ima 49 država članica (48 država Evrope i SAD), a Srbija je članica od 1. aprila 2003. godine.


Petina mađaskih penzionera voljna da se vrati na posao\nTanjug 13. avgusta 2018. 17:27\nBUDIMPEŠTA – Jedna petina mađarskih penzionera, ili oko pola miliona ljudi, bilo bi spremno da se ponovo zaposli, pokazuje istraživanje koje je sproveo institut za ekonomska istraživanja GKI u junu 2018. godine.\nIstraživanje je urađeno da bi se procenilo u kojoj meri nedavne mere vlade za ohrabrivanje penzionera da se vrate na tržište rada mogu da pomognu ublažavanju nedostatka radne snage u Mađarskoj, izveštava agencija MTI.\nU Mađarskoj ima oko 2,5 miliona penzionera od kojih je oko dva miliona u starosnoj penziji, a koji bi teoretski mogli da povećaju raspoloživu radnu snagu za nekoliko stotina hiljada, pogotovo ako im poslodavci ponude fleksibilne uslove na radnom mestu, procenio je institut GKI.\nViše od polovine onih koji su voljni da opet rade kažu da bi prihvatili poslove sa skraćenim radnim vremenom, jedna četvrtina preferira fleksibilno radno vreme, 10 procenata daje prednost radu od kuće putem intereneta, imejla, telefona, a samo 10 procenata bi prihvatilo posao sa punim radnim vremenom, otkriva GKI.\nOko tri petine potencijalnih „novih“ zaposlenih ima između 60 i 70 godina.\nU Mađarskoj je 2017. godine stopa aktivnosti za kategoriju starosnog doba od 60 do 64 godine iznosila 36,8 procenata (delimično zbog podizanja granice za starosnu penziju), za kategoriju od 65 do 69 godina je bila 5,9 procenata, a za one između 70 i 74 godine 3,0 procenta, pokazuju podaci Centralnog zavoda za statistiku.\nVladine mere za privlačenje penzionera da se ponovo radno angažuju uključivale su uvođenje takozvanih penzionerskih zadruga prošle godine, a za 2019. je u planu novi korak kojim se predviđa da zapošljavanje starosnih penzionera bude oslobođeno poreza, izuzev poreza na dohodak građana.


Vučić: Insistirao sam na punoj primeni Briselskog sporazuma; Lajčak: Dogovoreno mora biti ispunjeno - Radio Kontakt Plus\n20:00, 15.10.2020Izvor: RTS\nAleksandar Vučić je na konferenciji u vili "Mir", gde se sastao sa Miroslavom Lajčakom, rekao da je razgovor bio dobar, racionalan i ozbiljan o budućnosti Beograda i Prištine.\nRekao je da je tokom razgovora insistirao na punoj implementaciji Briselskog sporazuma iz 2013. godine.\nSrpski predsednik navodi da je tokom sastanka izražena zajednička ocena, dobra i zadovoljavajuća, o ekonomskim kretanjima. Dodaje da je to jedna od najvažnijih stvari u odnosima Beograda i Prištine.\n"Kakve god razgovore da imamo, ma koliko teške i kompolikovane, nekad i loše, bolje da imamo dijalog, razgovore, nego da ne razgovaramo, jer kad ne razgovaramo uvek može da dođe do incidenata, ugrožavanja života ljudi", napomenuo je Vučić.\n"To su teška pitanja koja izazivaju emocije i ključ je da sve što bude dogovoreno mora da se ispuni", podvlači Lajčak.\nOdgovarajući na pitanja novinara, specijalni izaslanik EU rekao je da je uvek protiv stavljanja rokova kako se ne bi postao njihov rob.\n"Mi smo tu da pomognemo da proces ide toliko brzo koliko su strane spremne da idu. Ne treba da odugovlačimo a nema logike da ga veštački ubrzavamo. Taj proces je vezan za evropsku perspektivu. Srbija je u situaciji da ima otvoreno 18 poglavlja, u visokoj fazi je EU integracija i ubeđen sam da će uspeh dijaloga značiti puno u fazi integracija", naglašava Lajčak.\nTagovi: DijalogEUSporazum BG - PRMiroslav LajčakAleksandar VučićZSO


REGIONALNI PROJEKAT: Pisma prijateljstva putuju između Kruševca i Zenice - Zenicablog\nREGIONALNI PROJEKAT: Pisma prijateljstva putuju između Kruševca i Zenice – Centar za istraživačko novinarstvo Kruševac predstavio je danas projekat “Pisma prijateljstva” koji zajednički realizuje sa Udruženjem građana i portalom ZenicaBlog iz Zenice.\nProjekat “Pisma prijateljstva” se realizuje u okviru velikog projekta “Podijeljena prošlost – zajednička budućnost” koji finansira Evropska unija preko Omladinskog komunikativnog centra iz Banja Luke.\n“Pisma prijateljstva” su drugi regionalni, a treći projekat koji CINK realizuje uz finansijsku podršku Evropske unije. Tema projekta je mir i pomirenje na prostoru Zapadnog Balkana, a sastoji se iz dva segmenata”, kazao je Slaviša Milenković, predsednik Upravnog odbora CINK i nastavio:\n“Podijeljena prošlost – zajednička budućnost” je projekat koji sprovodi konzorcijum od 18 partnera (7 korisnika IPA zemlje plus Slovenija, Hrvatska, Austrija i Holandija). Projektni konzorcijum uključuje organizacije civilnog društva, istraživačke institute, fondacije, resurs centre i Erasmus NA i 13 pridruženih poslovnih partnera. Trajanje projekta, koji je započeo 1. januara 2016. godine, je 48 mjeseci.


Novi sneg: Oprez za volanom!!! - Far\nU Republičkom hidrometeorološkom zavodu Srbije kažu da slab sneg pada na planinama i u nižim predelima južne, jugozapadne i jugoistočne Srbije, a snega ima i na području Dimitrovgrada i Bosilegrada.\nTokom noći i sutra ujutru očekuje se oblačno vreme, mestimično sa snegom u zapadnoj, južnoj i istočnoj Srbiji uz stvaranje snežnog pokrivača – u nižim predelima od 10 do 15 centimetara, a na planinama i preko 20 centimetara. Tokom noći i sutra ujutru više padavina biće na jugoistoku i istoku Srbije.\nSnežne padavine zahtevaju veću pažnju za volanom, a dolazak hladnijeg vremena sa nižnim temperaturama, posebno u jutarnjim i večernjim časovima donosi mogućnost stvaranja poledice. Iz Auto-moto saveza Srbije učesnicima u saobraćaju preporučuju maksimalnu opreznost u vožnji i upotrebu zimske opreme.\nVisina snežnog pokrivača – podaci sa glavnih meteoroloških stanica u 13:00 sati:\nCrni Vrh 1 cm\nZlatibor 6 cm\nSjenica 4 cm\nDimitrovgrad 7 cm\nVranje 1 cm\nKopaonik 11 cm\nP. Videnov (izvor: RTS/AMSS)\nPutevi prohodni: Oprez za volanom zbog moguće pojave poledice u jutarnjim i večernjim satima AMSS: Upozorenje vozačima na ledenu kišu Upozorenje vozačima zbog mokrih kolovoza i snega na putevima U Srbiji ledeni dani do 1. marta – Snežne padavine zahvatile i Bugarsku\n+ 9 = sedamnaest\nTim za škole odlučio kako će se odvijati nastava naredne...


Press Online :: Tenis :: Pobeda Đokovića i Pikea – velike promene u Dejvis kupu! / print=true\nPobeda Đokovića i Pikea – velike promene u Dejvis kupu!\nMeđunarodna teniska federacija (ITF) zvanično je saopštila je da će doći do velikih promena u Dejvis kupu.\nITF je objavio da je dogovorio saradnju sa kompanijom Kosmos – ugovor je potpisan na 25 godine i vredan je tri milijarde dolara.\nOsnivač i predsednik investicione grupe je štoper Barselone Đerar Pike, a kompanija je podržana od strane Hirošija Mikitanija, izvršnog direktora kompanije Rakuten.\nUprava ITF jednoglasno je odlučila da kreira novi veliki veliki turnir koji će se održati na kraju godine – Svetsko ekipno prvenstvo u tenisu.\nTakmičenje je predviđeno da bude u novembru i da traje nešto više od sedam dana. Na njemu će učestvovati 18 reprezentacija koje će biti podeljene u nekoliko (nije još precizirano) grupa.\nPosle grupne fazi usledili bi eliminacioni dueli (četvrtfinale), a igrala bi se dva singla i jedan dubl, na dva dobijena seta. Sigurni učesnici bi bile selekcije iz Svetske grupe (16) dok bi dve bile naknadno izabrane.\n"Ovo je velika promena za tenis i ITF. Naša komisija je podržala ambiciozni plan za budućnost Dejvis kupa. Naša vizija je da napravimo veliko finale na kraju sezone koje će biti festival tenisa i zabave. Na njemu će učestvovati najbolji teniseri koji će predstavljati svoje nacije i koji će odlučivati o šampionu Dejvis kupa", rekao je predsednik Dejvid Hagerti.\nInače veliki zagovornik ovakvog plana je i srpski teniser Novak Đoković. Nekada najbolji igrač sveta u nekoliko navrata javno je naglašavao da je potrebno menjati Dejvis kup.Međutim u prošlosti nije imao veliku podršku.\nPojavom kompanije Kosmos i Đerara Pikea stvorila se mogućnost za tako nešto, Međunarodna teniska federacija je prihvatila plan i sva je prilika da ćemo uskoro gledati Svetsko ekipno prvenstvo u tenisu.