RODA obeležila otvaranje nove prodavnice u Lazarevcu - Društvena Odgovornost\nUoči otvaranja nove prodavnice u Lazarevcu, u sklopu STOP SHOP ritejl parka na adresi Železnička bb, RODA je uz podršku Opštine Lazarevac posetila porodilište Doma zdravlja “Dr Đorđe Kovačević” i Centar za smeštaj i dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju, kojima je poklonila klima i TV uređaje. Pored toga, RODA je podržala i Festival humora za decu, koji se održava od 12. do 14. septembra, te odvojila fond od 50.000 dinara za nagrade koje će biti uručene na završnici festivala.\n“Opština podržava sve inicijative koje imaju za cilj da ulepšaju život Lazarevčana i ovom prilikom želimo da izrazimo zahvalnost RODA trgovinskom lancu, koji je na ovaj način pokazao da brine o lokalnoj zajednici u našem gradu. Takođe pozivamo i ostale kompanije da slede primer ovog trgovinskog lanca”,\nizjavio je Bojan Sinđelić, predsednik Opštine Lazarevac.\n“Za nas je ovaj grad zaista poseban po mnogo čemu i otvaranjem nove prodavnice, kao i našim aktivnostima uoči otvaranja to želimo i da pokažemo. Povodom otvaranja RODA prodavnice odlučili smo da pružimo podršku porodilištu Doma zdravlja “Dr Đorđe Kovačević”, Centru za smeštaj i dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju, kao i Festivalu humora za decu”,\nrekao je Zlatko Radaković, regionalni direktor maloprodaje za RODA baner i dodao da je RODA domaća trgovina koja neguje tradiciju porodične kupovine i potrošačima nudi bogatu ponudu svakodnevnih, ali i ostalih kućnih potrepština i bele tehnike neophodnih za svako domaćinstvo.\nSugrađanima i vernim potrošačima RODA je i ovoga puta pripremila veliki broj iznenađenja kojima ih je nagradila u novoj prodavnici, sa 10 odsto sniženja za kupovinu u periodu od 14. do 17. septembra, duplim bodovima za korisnike Super Kartice u istom periodu, a nove korisnike Super Kartice koji su u ovom periodu podneli zahtev za program obradovali su sa 100 poklon bodova.\nI o najstarijim sugrađanima neko misli: Donacije Prihvatilištu za stara lica i Gerontološkom centru “Novi Sad”


U Kraljevu su potpisani Protokol o saradnji gradova i opština sliva Zapadne Morave i Protokol o saradnji gradova i opština sliva Kolubare. U ime opštine Gornji Milanovac Protokolo saradnji gradova i opština sliva Zapadne Moravepotpisao je predsednik opštine Dejan Kovačević.\nOsim gradonačelnika i predsednika opština, koji su potpisnici Protokola, svečnosti su prisustvovali i načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić, v.d. direktora Kancelarije za upravljenje javnim ulaganjima Marko Blagojević, državni sekretar Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Ivan Bošnjak, državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Velimir Stanojević, generalni sekretar Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) Đorđe Staničić i predstavnik UNDP-a u Srbiji Žarko Petrović.\nProtokol o saradnji sačinjen je na principima partnerstva, konsenzusa, transparentnosti, odgovornosti, zajedničkog planiranja, usklađivanja aktivnosti i međusobnog informisanja.\nUz pomoć Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, SKGO i Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) pokrenuta je inicijativa za potpisivanje Protokola, a u cilju smanjenja rizika, brzog odgovora i oporavka nakon elementarnih nepogoda i drugih opasnosti, a ista inicijativa je na poziv Valjeva proširena i na sliv Kolubare.


OŠ Sveti Sava - Beograd - Vračar - Prevencija nasilja u školi\nPREVENCIJA NASILJA U ŠKOLI\nSvako živo biće pa tako i dete rađa se sa određenim agresivnim potencijalom kao sastavnim delom biološkog mehanizma kojim se obezbeđuje odbrana od pretnji ili zadovoljavanje nekih potreba. Međutim, iako prvobitno adaptivan mehanizam nekada može postati destruktivan po okolinu a i po samu osobu, odnosno dete. Ovaj potencijal se različitim socijalnim uticajima tokom odrastanja deteta oblikuje, a dete uči kako i na koji način da ga ispoljava. Do druge godine života raste učestalost različitih agresivnih rakcija i ponašanja kod dece da bi tek sa početkom školskog perioda taj trend polako počeo da opada. To je i logično jer sazrevanjem i razvojem dete postepeno uči kako da vlada agresivnim impulisama usvajajući putem socijalne interakcije pre svega sa roditeljima i neposrednom socijalnom okolinom načine njenog ispoljavanja. Agresivnost kod mlađe dece (uzrast do 4 godine) je uglavnom instrumentalna , tj. služi detetu da dobije ono što želi istovremno ispitujući granice koje mu odrasli postavljaju ili ne postavljaju. Pojava agresivnosti koja proizilazi iz težnje da se drugoj osobi naudi javlja se oko šeste godine te je i taj period jako bitan za učenje kontrole i oblikovanja ovog mehanizma. Kao posledica neadekvatno naučenog rešavanja problema u odnosima sa drugom decom ili zadovoljenja različitih potreba učvršćuju se dva prepoznatljiva obrasca : dete može postati povučeno i imati stalan doživljaj da ga druga deca napadaju i ugrožavaju ili da je sklono da često pribegava nasilnom ponašanju. U osnovnoj školi agresivno ponašanje postaje sve suptilnije i načini njegovog ispoljavanja se proširuju. Kada govorimo o nasilju između dece ili vršnjačkom nasilju važno je istaći da agresivnost sama po sebi nije dovoljan uslov za njegovo definisanje. Pojedini slučajevi svađa, tuča, različitih verbalnih ili fizičkih konflikata između vršnjaka mogu biti posledica pre svega nerešenih sukoba koji su dostigli stepen eskalacije. Vršnjačko nasilje iako je definisano postojanjem agresivnih tendencija usmerenih ka drugim osobama sa namerom da se te osobe povrede (psihički ili fizički) je mnogo kompleksniji problem. Ono je pre svega određeno dužim vremenskim trajanjem u kome se dešava ponavljanje nasilne radnje, disbalansom snaga između onoga ko vrši i onoga ko trpi nasilje kao i svesnom namerom da se druga osoba ili dete povredi, odnosno da joj se naudi. Dakle u ovom odnosu se nikako ne radi o pojavi onih agresivnih radnji koje su posledica slabe kontrole trenutnog besa ili sukoba između dece u kome postoji borba za premoć.\nRazličiti oblici agresivnog ponašanja, verbalni ili fizički sukobi , nasilničko ponašanje i vršnjačko nasilje su nažalost prisutni u manjem ili većem intenzitetu i obliku u svakoj sredini, urbanoj ili seoskoj, u svetu pa i kod nas. Pored važnosti da se upoznamo sa različitim definicijama koje nam omogućuju da donekle prepoznamo razlike i različite oblike ovakvih ponašanja, tipične karakteristike onih koji ih ispoljavaju ili okolnosti u kojima se javljaju veoma je bitno da svaki pojedinačni slučaj posmatramo i sa njegovog individualnog aspekta. Svako dete je na svoj način posebno i zahteva individualni pristup ali i uključivanje i mobilisanje značajnih odraslih koji su uključeni u njegov život pre svega roditelja i nastavnika. Bilo da je u pitanju dete koje ispoljava agresivno ponašanje jer ne može da kontroliše ljutnju, bes, osećanje frustracije ili dete koje ispoljava nasilničko ponašanje ili trpi isto veoma je važno da se iako su uloge nekada prepoznatljive deca ne „guraju“ u iste već da im se pomogne da ih se „oslobode“. Jednako opasno kao i čutanje, nereagovanje, neprepoznavanje jeste i etiketiranje ili odbijanje učestvovanja u zajedničkom rešavanju problema svih uključenih strana.\nŠkola i porodica moraju biti jaki saveznici iako je nekada i od roditelja i nastavnika prezahtevno očekivati da će u određenom širem društvenom kontekstu koji šalje suprotne ili čak „duple“ poruke deci o poželjnom ili nepoželjnom ponašanju ili vrednostima, uspeti lako da neutrališu uticak istih. Takođe jedna od zamki leži i u nerazumevanju suštine stvari, odnosno nedostatku razvijene svesti i svođenjem celokupnog rada na formu i proceduru što može biti itekako kontraproduktivno. Roditelji i nastavnici su pre svega modeli svojoj deci i ono što neizgovore ali urade ili pokažu za decu je mnogo važnije od samih izgovorenih reči. Preterana popustljivost u vaspitanju ili pak strogo vaspitanje i neprihvatanje nikakvih pa čak i onih „zdravih“ agresivnih tendencija mogu stabilizovati osobine ili naučene obrasce ponašanja koji nas vode u pomenuti problem.\nU porodici je zato veoma bitno da se deci omogući da rastu u harmoničnoj atmosferi , tj. da se sukobi i svađe pred decom izbegavaju, da se ne primenjuje strogo fizičko kažnjavanje kao dominantan vaspitni model, kao ni ponižavanje, vređanje ili omalovažavanje kojima se utiče na formiranje loše slike o sebi, nedostataku samopouzdanja i nesigurnosti. Roditelji treba da vode računa da kada kritikuju dete kritiku usmere isključivo na njegovo ponašanje ali da se ono oseća prihvaćenim kao i da nauči da su osećanja koja doživljava bilo pozitivna ili negativna prihvatljiva i dozvoljena za razliku od načina njihovog ispoljavanja.\nU školi učitelji i razredne starešine imaju najvažniju ulogu prvih saradnika roditelja i tu su da neguju jednu atmosferu prihvatanja , tolerancije i zajedništva ali i zajedničkog rešavanja problema u odeljenju pre svega na konstruktivan način. Predavanja, radionice koje se realizuju u školi od strane nastavnika, psihologa ili u saradnji sa različitim institucijama, a koje se odnose na direktnu i otvorenu priču o nasilju, prepoznavanju njegovih oblika uzroka kao i različitih mehanizama prevazilaženja istog nisu sami po sebi dovoljni. Zbog toga škola radi na razvijanju i realizaciji različitih programa koji su u suštini kao takvi uvek i preventivni jer jačaju dečije kapacitete da se nose sa lošim osećanjima, da otvoreno komuniciraju , da razvijaju svoje potencijale i da uče da prihvataju uspeh i nespeh kao sastavni deo odrastanja i života. Preventivne aktivnosti koje škola realizuje sistematično i planski se sprovode od nivoa časova odeljenske zajednice koji su jednako važni kao i bilo koji drugi časovi u školi, preko organizacije različitih takmičenja, festivala, prezentacija sekcija i drugih vannastavnih aktivnosti putem kojih svaki učenik ima mogućnost da se u školi oseti dobro, da razvije svoje sposobnosti i zadovolji interesovanja, a pre svega da u saradnji sa ostalima budeo deo jednog uspešnog kolektiva. Posebno s obzirom na neprocenjivi značaj uticaja vršnjaka važnu ulogu imaju i učenici medijatori, predstavnici đačkog parlamenta čija je uloga bitna u zajedničkom planiranju i realizaciji mnogih aktivnosti koje posredno i neposredno utiču na kreiranje atmosfere u kojoj će se učenici većinu vremena koju provode u školi osećati sigurno i zadovoljno.\nTim škole posebno zadužen za ovu tematiku redovno planira i prati realizaciju svih aktivnosti u vezi sa prevencijom ali i intervencijama kada dođe do pojave različitih situacija koje zahtevaju reagovanje. Problem agresivnog ili nasilničkog ponašanja svakako nije samo problem pojedinca i iziskuje sveobuhvatnu analizu i preduzimanje različitih pedagoško-vaspitnih mera u čijoj realizaciji učestvuju učitelji, nastavnici,roditelji, stručna služba škole, učenici a po potrebi i timovi i stručnjaci drugih institucija.


SEEbiz.eu / AFP: Bitka Rusije i Zapada za gasne koridore na Balkanu\nTurski tok Rusija Balkan gas plin LNG terminal,\nAFP: Bitka Rusije i Zapada za gasne koridore na Balkanu\nAutor/izvor: SEEbiz / Tanjug / AFP\nDatum objave: 16.07.2017. - 19:35:09\nBEOGRAD - Zapad i Rusija se nadmeću za kontrolu nad transportom prirodnog gasa na području Balkana, u sklopu nastojanja de realizuju svoje geopolitičke agende u tom regionu, ocenjuje francuska agencija "France press".\nU ukupnoj energetskoj potrošnji EU, gas ima učešće od gotovo jedne četvrtine, a ruski "Gasprom" je samo prošle godine pokrivao čak trećinu evropskih potreba za gasom.\n"Jugoistočna Evropa leži na raskrsnici energetskih koridora koji povezuju Istok i Zapad. Region ih ne interesuje kao ekonomski resurs, već postaje sve značajniji kao tranzitna teritorija za druga strateška tržišta u Evropi i za skladištenje gasa", izjavio je bivši albanski ministar inostranih poslova Paskal Milo za AFP.\nProjekat "Transjadranski gasovod" (TAP), koji podržava EU, trebalo bi da azerbejdžanski gas dopremi preko teritorije Turske, Grčke, Albanije i preko Jadranskog mora do Italije, a prve isporuke bi trebalo da krenu 2020. godine.\n"Taj gasovod, kapaciteta 10 milijardi kubnih metara godišnje, nema naročit ekonomski značaj, već je pre svega reč o geopolitičkom projektu, koji može da unapredi gasnu bezbednost EU", smatra Nikola Mazuki iz francuskog istraživačkog centra IRIS.\nSa druge strane, Rusija je u oktobru prošle godine potpisala sporazum sa Turskom o izgradnji gasovoda "Turski tok", kojim će se ruski gas ispod Crnog mora dopremati do Evrope.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je, tokom nedavne posete Turskoj, rekao da bi i Srbija želela da se priključi tom gasovodu.


Četiri puka Strateških raketnih snaga Rusije dobijaju raketne sisteme „Avangard“ i „Jars“\n„Isporuka lansirnih sistema i sistema za podršku omogućiće da se ove godine četiri raketna puka naoružaju raketnim sistemima 'Jars' i „Avangard'“, saopštilo je Ministarstvo.\nKako se navodi, Strateške raketne snage su prošle godine dobile oko 100 novih glavnih jedinica naoružanja i vojne tehnike, a još toliko će dobiti do kraja ove godine.\nUdeo savremenih raketnih sistema kojima će raspolagati Strateške raketne snage Rusije će zahvaljujući tome porasti do 81 odsto. Udeo savremenog oružja u oružanim snagama Rusije bi do kraja godine trebalo da dostigne 70 odsto, saopšteno je ranije.\n„Naoružavanje Strateških raketnih snaga savremenim strateškim sistemima realizuje se pre roka“, rekao je ministar odbrane Sergej Šojgu, koji je danas posetio Tejkovsku jedinicu Strateških raketnih snaga Rusije u Ivanovskoj oblasti.


Ministar finansija, Darko Radunović otvorio je prvi Dijalog o Programu reforme upravljanja javnim finansijama između Vlade Crne Gore i Generalnog Direktorata za susjedstvo i pregovore o proširenju (DG NEAR) u okviru Programa reforme upravljanja javnim finansijama i tom prilikom istakao maksimalnu posvećenost u ispunjavanju postavljenih ciljeva, što će rezultirati boljim upravljanjem javnim finansijama i obezbjeđenjem fiskalne održivosti.\nMinistar je naglasio značaj programa i istakao doprinos i pomoć koju su pružile partnerske institucije SIGMA i Delegacije EU u Crnoj Gori u realizaciji istog.\n“Podsjetio je da je krajem 2015. godine po prvi put pripremljen PFM 2016-2020 i da je Vlada Crne Gore krajem juna ove godine usvojila Inoviranu verziju Programa koja će pružiti realniju sliku o ukupnom stepenu uspjeha ispunjavanja indikatora i doprinijeti boljem praćenju razvoja cjelokupnog sistema upravljanja javnim finansijama”, saopšteno je iz Ministarstva.\nGovoreći o periodu implementacije i o napretku u ostvarivanju reformskih ciljeva, ministar je saopštio da je učinjen korak naprijed u pogledu bolje naplate poreza, rasta prihoda, kao i usklađivanja carinskog zakonodavstva sa acquis-om i unapređenja kapaciteta unutrašnjih revizora.\nSastanak je bio posvećen razmatranju napretka koji je Crna Gora ostvarila u oblasti reforme upravljanja javnim finansijama, započetih usvajanjem Programa reforme upravljanja javnim finansijama 2016 - 2020 godine, dokumenta koji definiše ključne reformske planove u raznim oblastima vezanim za upravljanje javnim finansijama, od planiranja i izvršenja budžeta, daljeg razvoja programskog budžeta,kapitalnog budžeta, javnih nabavki, transparentnosti.\n“Cilj dijaloga je promovisanje i pružanje pomoći u obezbjeđivanju zdravog finansijskog upravljanja i kvalitetnog sprovođenja Vladinih politika”, navode u Ministarstvu.\nIZVOR: Vebsajt CDM, 26.09.2018.


Đoković na spisku reprezentacije za ATP kup: Novak ide u Australiju? - SPORTSKI ŽURNAL\nĐoković je prošle nedelje posle poraza u polufinalu Dejvis kupa od Hrvatske, rekao da će "vrlo brzo" saopštiti odluku o učešću na Australijan openu\nSrpski teniser Novak Đoković nalazi se na spisku reprezentativaca uoči predstojećeg ATP kupa u Sidneju, saopštili su prošle noći organizatori.\nPored Đokovića Srbiju će na ovom turniru predstavljati Dušan Lajović, Filip Krajinović, Nikola Ćaćić i Matej Sabanov.\nSrbija se takmiči u Grupi A sa selekcijama Norveške, Čilea i Španije.\nPrvi teniser sveta i osvajač 20 grend slem titula ranije je doveo u pitanje učešće na prvom grend slem turniru Australijan openu, odbijajući da odgovori da li je vakcinisan protiv korona virusa, što je uslov za ulazak u australijsku državu Viktorija.\nĐoković je prošle nedelje posle poraza u polufinalu Dejvis kupa od Hrvatske, rekao da će "vrlo brzo" saopštiti odluku o učešću na Australijan openu.\nNa ATP kupu neće učestvovati samo dva igrača iz najboljih 20 na svetu, a to su Španac Rafael Nadal (šesti na ATP listi) i Švajcarac Rodžer Federer (16. igrač sveta).\nTitulu će braniti selekcija Rusije, koju će predvoditi drugi teniser sveta Danil Medvedev i peti igrač na ATP listi Andrej Rubljov.\nATP kup će biti održan od 1. do 9. januara.


Belgrade – Come To Serbia\nSIMBOL BEOGRADA: Pobednik posle restauracije stigao na Kalemegdan\nRekonstruisana skulptura „Pobednika“, simbola Beograda, vraćena je na plato Gornjeg grada Beogradske tvrđave gde su jutros obavljeni završni radovi za njegovo svečano predstavljanje. Jutros je otvorena i izložba koja predstavlja retrospektivu svih radova, a građani će od 10.00 do 16.00 sati moći izbliza da vide ovo veličanstveno delo. Zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić kaže da je malo događaja oko koga svi delimo ista osećanja, kao što je vraćanje „Pobednika“. Dodao[…]\n26 априла, 2018 26 априла, 2018\nDa li ste znali da u Beogradu, na 20 minuta vožnje od centra grada, postoji prava ski staza, na kojoj zimi možete da se skijate, sankate, grudvate? Da li ste znali da je ovo čarobno mesto još lepše leti, kad se pretvara u pravu zelenu oazu usred glavnog grada Srbije, i tačku sa najlepšim vidikom? Odavde se vidi ceo Beograd, kao na dlanu, a pogled seže čak do 100 kilometara[…]


Istraživanje Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj, koje je sproveo „Ipsos stratedžik marketing”, pokazalo je da oko 20 odsto preduzeća u Srbiji, odnosno svaka peta firma, posluje u sivoj zoni, a najveći njihov broj je iz oblasti građevinarstva, trgovine, ugostiteljstva i advokatskih usluga.\nU istraživanju su učestovala 252 preduzeća, odnosno preduzetnika, od kojih je svaki treći istakao da država nema dovoljne kapacitete da suzbije sivu ekonomiju i da je to jedino objašnjenje za nesmetano poslovanje neregistrovanih firmi mimo zakona. Procenat predstavnika privrede koji upravo to navode kao glavni razlog zašto država toleriše poslovanje u sivoj zoni znatno je veći nego 2017. godine. Naime, početkom ove godine takvo uverenje imalo je 36 odsto privrednika, dok ih je pre dve godine bilo 20 odsto, ili svaki peti.\nPrivrednici koji su učestovali u istraživanju ocenjuju da je u građevinarstvu čak 53 odsto sive ekonomije, u trgovini 41 procenat, ugostiteljstvu 38, a u advokatskim uslugama 32. U zdravstvenim uslugama taj procenat je 18, zanatskim uslugama i popravkama 17 odsto, poljoprivredi i prehrambenoj industriji 16, transportu 12, tekstilnoj industriji 11 i u drugim delatnostima šest procenata.\nSvaki treći privrednik istakao je da bi prijavio firmu koja posluje u sivoj zoni nadležnim organima, a to bi pre svega bila Poreska inspekcija, a potom Tržišna. Nadležnoj inspekciji nelegalne firme prijavilo bi 11 odsto privrednika, Inspekciji rada njih osam odsto, MUP-u sedam procenata, dok bi dva procenta privrednika tu pojavu prijavilo Veterinarskoj inspekciji.\nNeophodno smanjiti poreze\nPotpredsednik NALED-ovog Saveza za fer konkurenciju i rukovodilac Odeljenja za poreske i pravne poslove u kompaniji KPMG Igor Lončarević ističe da smanjenje poreskog opterećenja rada i podsticajne mere za legalno poslovanje nasuprot represivnim ostaju jedan od prioriteta privrede i Saveza za fer konkurenciju.\n– Očekujemo da se to reflektuje u novom nacionalnom programu i akcionom planu za suzbijanje sive ekonomije, koji Vlada Srbije treba da usvoji do kraja marta – naveo je Lončarević.\nNALED-ovo poslednje istraživanje pokazalo je i da svaki drugi privrednik veruje u to da će preduzeće koje posluje u sivoj zoni biti otkriveno, dok svaki četvrti smatra da će, nakon što bude otkriveno, biti i kažnjeno, a petina veruje da će ta kazna biti naplaćena. Verovatnoću da će firma koja posluje u sivoj zoni jednom biti otkrivena iskazalo je 47 odsto ispitanih privrednika.\nPrivrednici su u pomenutom istraživanju većinom izneli stav da u značajnoj meri izbegavaju plaćanje poreza i doprinosa na zarade – 62 odsto, zatim lokalne i republičke takse, ekološke, komunalne i one za građevinsko zemljište – 45 odsto, porez na dobit – 41, PDV – 32, carine – 14, akcize – 13 odsto i ostalo devet procenata. Dakle, najviše se izbegava plaćanje poreza i doprinosa na zarade, što, inače, privrednici smatraju glavnim uzrokom sive ekonomije i traže da se oni smanje.\nOd 252 preduzeća koja su učestvovala u istraživanju, oko 73 odsto privrednika izjavilo je da svojim radnicima uplaćuju pune doprinose, 27 odsto njih navelo je da to čini delimično, s tim što je bilo i osam odsto onih koji uopšte ne plaćaju doprinose radnicima. Čak 89 odsto privrednika istaklo je da njihovi radnici imaju stalne ugovore o radu, a samo jedan procenat je priznao da ima radnike koji trenutno rade bez ugovora.


naslovna strana – Centar za spoljnu politiku\nDanašnji svet karakteriše nezadrživa globalizacije i protivrečni procesi, koji je prate, upozoravajući da će 21.vek biti ili vek sveopšteg napretka ili žestokih globalnih i novih regionanih sukoba i nekontrolisanog nasilja. Globalne pretnje i izazovi su skoro opštim konsenzusom definisani. To su: terorizam, trgovina oružjem, drogama i ljudima, proliferacija OMU, regionalni konflikti, etnički i verski sukobi,…\nBEOGRAD – Aleksandra Joksimović iz Centra za spoljnu politiku kaže za RTS da bi dolazak predsednika SAD Donalda Trampa u Srbiju bila nova stranica u odnosima dve zemlje, ali i signal regionu. Aleksandra Joksimović je, gostujući u Dnevniku RTS-a, rekla da je govor predsednika Aleksandra Vučića u UN poslao nekoliko bitnih poruka. Jedna se odnosila…\nN1: Aleksandra Joksimovic o zasedanju Generalne skupstine UN\nBEOGRAD – Vojna neutralnost ne znači izolaciju ili samozadovoljnost, u današnjem svetu takav izolacionizam je prevaziđena opcija, poručio je šef srpske diplomatije Ivica Dačić na konferenciji „Zapadna bezbednosna arhitektura i Srbija – izazovi i dileme“. Da nema pritiska da Srbija uđe u NATO tvrdi ambasador SAD Kajl Skot, dok predsednica Centra za spoljnu politiku Aleksandra…\nTANJUG na konferenciji „Zapadna bezbednosna arhitektura i Srbija – Izazovi i dileme“\nBEOGRAD – Prvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar inostranih poslova Ivica Dačić istakao je danas da postoji uska veza između proširenja EU i očuvanja bezbednosti, te da je politika proširenja presudna za stvaraje otpornijeg regiona. Kada je reč o bezbednosnoj politici Srbije, on je naglasio da vojna neutralnost ne znači izolaciju ili samozadovoljnost, u današnjem…


Džonkel Džons briljira u vođstvu Bosne i Hercegovine protiv Belgije\nU okviru kvalifikacija za Evropsko prvenstvo u košarci za žene reprezentacija Bosne i Hecregovine protiv Belgije vodi na poluvremenu rezultatom 51:39.\nPrvo poluvrijeme je obilježila Džonkel Džons, koja je postigla čak 25 poena, a uz to je dodala i osam skokova i dvije asistencije i zaista briljira na ovoj utakmici.\nKošarkašice Belgije zaista nemaju odgovor na ovakvu njenu partiju i zaista je uživanje gledati sa kakvom lakoćom ona igra.\nPodsjetimo, ona je prošle sezone bila i MVP ženske NBA lige, gdje nastupa za Konektikat San, a u svojoj karijeri je dobila nagrade i za igračicu koja je najviše napredovala (2017. godine), te sportstkinju godine (2018. godine).\nDžons je ove sezone imala prosjek od 19,4 poena i 11,2 skoka po meču u NBA ligi i nevjerovatnim partijama stigla je do ogromnog priznanja MVP-a lige.\nReprezentaciju Bosne i Hercegovine vodila je do petog mjesta na Evropskom prvenstvu, gdje je uvrštena u idealnu petorku.\nPrethodni članak(VIDEO) Spektakularne makazice Rodrigeza u pobjedi Luksemburga nad Azerbejdžanom\nNaredni članakĐoković saznao imena rivala na Završnom mastersu u Torinu


Najavljena gradnja kovid bolnice u Novom Sadu: Posle epidemije mogla bi da postane Gradska bolnica - 24sedam\nNajavljena gradnja kovid bolnice u Novom Sadu: Posle epidemije mogla bi da postane Gradska bolnica\nNarednih dana biće poznati i drugi detalji, a prvo treba da se vidi koja bi to lokacija bila najbolja za novu zdravstvenu ustanovu - kaže gradonačelnik Miloš Vučević\nAutor: L. Đ. T. Izvor: Radio 021\n3. mart 2021, 17:12\nU okolini Novog Sada trebalo bi da se gradi treća kovid bolnica, nakon onih koje su sagrađene u Batajnici i Kruševcu, izjavio je juče predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n– Dobio sam nove podatke jutros u osam časova, ti nisu reprezentativni. Ono što je važno i što jeste nova ideja o kojoj smo razgovarali, zamoliću Vladu Srbije, Anu Brnabić i ministra finansija da izgradimo još jednu kovid bolnicu na severu Srbije, u okolini Novog Sada – rekao je Vučić.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević za 021.rs kaže da ga je obradovala vest da se planira gradnja dodatnih bolničkih kapaciteta u Novom Sadu u vidu kovid bolnica. On je precizirao da nema detaljnije informacije o projektu koji je najavio Vučić.\n– Više puta smo, da kažem tako, lobirali, borili se i isticali da Novi Sad zaslužuje da dobije Gradsku bolnicu. Nama generalno treba sekundarni nivo zdarstvene zaštite, tako da ovu priču doživljavam u tom kontekstu, odnosno da dobijemo jednu bolnicu koja bi u ovom trenutku bila kovid bolnica, a posle bi bila za dodatne kapacitete kao Gradska bolnica – kaže Vučević za 021.rs.\nTagovi: Aleksandar VučićKovid bolnicaMiloš VučevićNovi Sad\nSrpkinje čekaju žreb u prvom šeširu


Srbi u Parizu koji gori: Kako je propao plan da skinu zastavu Kosova | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tSrbi u Parizu koji gori: Kako je propao plan da skinu zastavu Kosova\nOkupljeni u Savezu Srba, na dnevnom nivou pokušavaju da se izbore sa lošim imidžom svoje nacije u velikom delu francuske javnosti. Đuro Ćetković, odnedavno predsednik ove organizacije, za Sputnjik kaže da Srbi, kao i demonstranti, žele bagete umesto mrvica hleba, ali da su oprezni.\n„Srbi nisu na prvoj borbenoj liniji sa žutim prslucima. Posle svih događaja u Jugoslaviji, Srbiji i ovoga što se danas dešava, navikli smo da gledamo to sa strane, da ne učestvujemo. Želimo da vidimo šta će se desiti. Tamo su teška vremena, a i ovde u Srbiji, na Kosovu i Metohiji, tako da Srbi više opserviraju, više gledaju. U svim velikim preduzećima ima Srba, tako da moramo da ostanemo pomalo neutralni. Rekao bih da ovo što se trenutno dešava nije naša borba, ali indirektno jeste, sigurno“, kaže Ćetković.\n„Niko ne prikazuje stotine hiljada Francuza, mladih i starih, koji su mobilisani svake subote, koji su na svakom kružnom toku u žutim prslucima, koji traže socijalnu pravdu. Traže ukidanje privilegija“, objašnjava Ćetković.\nDodaje da je zemlja u kojoj je izbila Revolucija zbog nejednakosti posle dvesta godina ponovo došla na isto i da je situacija morala da eksplodira. Verujem da je ovo spontani pokret, ali sada treba gledati ko će ga iskoristiti, jer iz njih ne stoje sindikati, nema političara, to je narodni bunt, kaže Ćetković.\n„Ako gledate ko profitira od ove situacije, da jedna od najjačih i najbogatijih zemalja Evrope padne, to su Sjedinjene Američke Države. Jedino njima ne odgovara jaka Evropa, jaka Evropa je konkurent. Verujte mi da će se ta politika Francuske, da ide iza SAD, da sledi njihovu politiku, vrlo brzo promeniti. Ja mislim čak sledeće godine, optimista sam“, kaže sagovornik Sputnjika.\nĆetković je optimističan i kada je u pitanju stav zvanične Francuske prema Srbiji. Kaže da se u francuskoj vojsci, policiji i narodu nije izgubio kult prijateljstva sa Srbijom iz Prvog svetskog rata, a zadatak Saveza je da ga čuva. „Srpsko pitanje na Kosovu ne podržava samo Le Penova, podrške ima i na levici, a mi gledamo da to iskoristimo. Tako smo došli do predsedničkog kandidata Fijona, koji je u debati govorio o kršenju međunarodnog prava na Kosovu, a sada gajimo nadu u predsednicu pariskog regiona Valeri Pekres“, kaže Ćetković.\n"Žuti prsluci"AlbancidemonstracijeEmanuel MakronParizProtestiSrbizastava


Centar za socijalni rad u Čačku dobio nove prostorije | Happy BSC portal\nPhoto: Youtube/Printscreen/ Televizija Galaksija\nPROČITAJTE JOŠ: SNEŽANA NENA ŠANTIĆ ZA "POSLE RUČKA": Stariji ljudi su često u strahu da ne budu na neki način ugroženi!\n- Grad Čačak je izuzetan primer brige o svojim građanima, budući da ima razvijene gotovo sve usluge socijalne zaštite, a novu zgradu Centra za socijalni rad je finansirao iz sopstvenog budžeta - rekla je ona i dodala da Ministarstvo kontinuirano radi na izmeni zakonodavnog okvira, u cilju osnaživanja sistema i proširenja usluga socijalne zaštite.\nMinistarka je podsetila da je u toku godine usvojen Zakon o socijalnoj karti, kao i da su u toku pravne i tehničke pripreme za početak njegove primene i ukazala da su u završnoj fazi Nacrt zakona o pravima korisnika usluga privremenog smeštaja u socijalnoj zaštiti i Nacrt strategija deinstitucionalizacije i razvoja usluga socijalne zaštite u zajednici za period 2021-2026. godine, da je u toku izmena krovnog Zakona o socijalnoj zaštiti, kao i da se radi na izradi Nacrta zakona o socijalnom preduzetništvu.\nOna je istakla da Ministarstvo značajnu pažnju posvećuje i jačanju infrastrukturnih kapaciteta ustanova socijalne zaštite, za šta je ove godine izdvojeno 217 miliona dinara, dok je za njihovo opremanje opredeljeno 574 miliona dinara i dodala da je od početka pandemije do danas zaposleno 910 osoba na neodređeno vreme u ustanovama socijalne zaštite.\nDirektorka Centra za socijalni rad u Čačku Branimirka Radosavčević podsetila je da je taj centar, koji postoji 62 godine, do sada funkcionisao na tri lokacije i da je sada dobio zgradu koja će omogućiti brži i efikasniji rad zaposlenih, a korisnicima bolju dostupnost svih prava i usluga iz socijalne i porodično-pravne zaštite.\n- Poslovni prostor od oko 900 kvadratnih metara čine brojne kancelarije i sale za stručne skupove i edukacije. Jedna sala je opredeljena za sobu za kontrolisano viđanje dece sa roditeljima sa kojima ne žive. Dobili smo zgradu koja odgovara potrebama ove centralne ustanove socijalne zaštite - rekla je Radosavčević.\nPROČITAJTE JOŠ: UPRAVA GRANIČNE POLICIJE: Evo koliko čekaju teretna vozila na Horgošu i Kelebiji\n- To su osobe koje su prepune energije, sposobni mladi ljudi, koji imaju mnogo ideja, u kojima se trudimo da ih podržimo. U toku ove godine za rad udruženja kvadriplegičara u Čačku i osam udruženja osoba sa invaliditetom u ovom gradu izdvojili smo 2,5 miliona dinara, a kada je u pitanju podrška preduzeću u PEHAR UP, u okviru ovog udruženja paraplegičara, tu smo za ovu godinu opredelili tri miliona dinara - rekla je Kisić Tepavčević.


Štrahe izlazi na bečke izbore: “Uvek sam bio i ostao iskreni prijatelj Srba. To nisu samo fraze i prazne priče” – Naši u svetu\nŠtrahe izlazi na bečke izbore: “Uvek sam bio i ostao iskreni prijatelj Srba. To nisu samo fraze i prazne priče”\nObjavljeno 08/10/20 u 08:30\nBivši vicekancelar Austrije, poznat kao veliki prijatelj Srba, Hajnc Kristijan Štrahe, kojeg je afera “Ibica” koštala mesta u vladi, ali i funkcije predsednika Slobodarske partije Austrije (FPO), vraća se u austrijsku politiku kao nosilac liste “Tim HC Štrahe” na bečkim izborima zakazanim za 11. oktobar.\nZa aferu “Ibica”, posle koje je retko ko mogao da pomisli da će se vratiti u političku arenu, Štrahe danas kaže da je bila manipulativno-kriminalni politički atentat na njega, koji je preživeo, i sada na lokalnim izborima očekuje dvocifren rezultat što će, dodaje, izazvati “politički zemljotres”.\nŠtrahe, u izjavi za Tanjug, ističe da je uvek bio i ostao prijatelj Srba, a omogućio je i u novoj stranci Austrijancima srpskog porekla kandidaturu na visokom mestu, pa se, na primer, Zoran Kovačević nalazi na osmom mestu pokrajinske liste, i na drugoj poziciji, odmah iza Štrahea, na listi za 16-ti bečki okrug.\n“Pozivam sve građane srpskog porekla da glasaju za mene zato što sam uvek bio i ostao iskreni prijatelj Srba. I zato što delimo odgovornost u očuvanju našeg hrišćanskog podneblja i vrednosti”, naveo je Štrahe.\nOcenjuje da su Srbi u Beču odlično integrisani, a posebno ističe to što u novoj domovini ne negiraju svoje srpsko poreklo.\n“Kod mene, kada govorim o prijateljstvu sa Srbima, to nisu samo fraze i prazne priče, već to dokazujem delima, za razlik od drugi”, rekao je Štrahe.\nOn je dodao da Srbi, ali i građani poreklom sa ostalih prostora bivše Jugoslavije, predstavljaju najznačajniju zajednicu stranog porekla, koji su, kaže, istovremeno i velike austrijske patriote – vredno rade, plaćaju porez, poštuju zakon i time daju važan doprinos Beču.\nNa pitanje šta se desilo nakon afere “Ibica” – jer se od tvrdnji da je prekršio zakone, o tome više ne govori, već se sve češće može čuti da nije učinio ništa protivno zakonu, Štrahe kaže da je to bio “manipulativno-kriminalni politički atentat na njega”.\n“U međuvremenu je postao dostupan transkript sedmočasvnog video materijala, i on dokazuje da sam više od 120 puta emocionalno govorio da nisam korumpiran i da me niko ne može kupiti. Ja uvek u svom delovanju sledim svoja uverenja i poštujem interese građana Austrije. Čitave te priče su kao baloni pukli jedni za drugim”, tvrdi Štrahe.\nDodaje da takve, kako ih naziva, “kriminalne metode nekadašnje nemačke obaveštajne službe STAZI”, u političkom diskursu ne smeju biti primenjivane.\nUpitan kako se oseća posle svih optužbi, okretanju leđa, ali i napada nekadašnjih prijatelja, Štrahe odgovara da je njegov utisak da sve više građana spoznaje kojim mu je “pokvarenim sredstvima” zadat udarac “ispod pojasa”.\n“Zbog tog udarca pao sam na pod, a onda su nastavili da me šutiraju, a i dalje me šutiraju. Imao sam u toj situaciji mogućnost da ostanem da ležim ili ustanem. Odlučio sam se da ustanem, i budem snažniji nego ikada”, naveo je Štrahe.\nOn je dodao i da ga mnogo ljudi zbog nepravde koja mu je učinjena, danas ohrabruje i podržava, i oni su ti koji žele da se, kako kaže, “uzdigne kao feniks iz pepela” na izborima 11.oktobra.\n“Verujem da će biti moguće iznenađenje, a možda i politički zemljotres. Verujem da kao pokret nećemo samo ući u skupštinu Beca, već i da ćemo ostvariti dvocifreni rezultat i time ponovo postati važan faktor”, rekao je Štrahe.\nSve to, dodaje, on i ljudi iz njegovog Tima čine bez novca, samo idealizmom i srcem ljudi koji žele snažnu opoziciju vladi Socijaldemokratske partije Austrije (SPO) i Zelenih u Beču.\nPoruke sa kojima Štraheova lista izlazi u povratničkom “pohodu na birače” su “Moguća je korona osveta sa Štraheom” i “Šta posebno boli moćne – glas za Štrahea”.\nU završnicu predizborne kampanje Štrahe je ušao i sa novom predizbornom pesmom “HC is back”, koju je napisao Petar Knežević, koji ujedno i peva refren sa Štraheom.\nNemačka ažurirala listu visokorizičnih zemalja, evo ko je na njoj i šta to znači za putnike iz tih regiona\nPokrenuta inicijativa da se ulica u Beču nazove po Vuku Karadžiću\nAUSTRIJA kupuje milion doza RUSKE VAKCINE, za primenu Sputnjika V čeka se odobrenje…\nPotpisan sporazum sa Austrijom: Evo koliko će “Fajzer” vakcina dobiti BiH


Poseban dan za Kragujevac – Novi svet\n18. decembra 2020. 18. decembra 2020. Novi SvetLeave a Comment on Poseban dan za Kragujevac\nProjekat koji je značajan za Republiku Srbiju, a to je izgradnja sekundarnog državnog centra za upravljanje i čuvanje podataka takozvani Data centar otvoren je danas u Kragujevcu.\nCentar je površine 14.000 kvadratnih metara a vrednost projekta iznosi 30 miliona EUR.\nA uz to i radna mesta za više stotina domaćih IT kadrova.\nCilj izgradnje je unapređivanje sistema elektronskog poslovanja, korišćenje najsavremenijih informacionih i komunikacionih tehnologija, kapaciteta u pružanju usluga korisnicima kao i smanjenja rizika od gubitka podataka koji su od velike važnosti za Republiku Srbiju.\nNaravno postoji i bezbednosna razmena podataka između elektronskih evidencija.\nZakljuceni su sporazumi o namerama sa velikim komecijalnim korisnicima sa Huawei, Mikrosoft, Orakl, bankom Poštanske Štedionice.\nNa ovaj način unaprediće se rad javne uprave što služi ubrzanju procedure i pojednostavljen svakodnevni život građana i poslovanje privrede.\nOvo je bio jedan od najvažnijih projekata digitalizacije Vlade Republike Srbije, rok za izgradnju je bio godinu dana.\nData centar predstavlja efikasnu i modernu E upravu u službi građana i privrede.\nData centar u Kragujevcu predstavlja svet podataka na jednom mestu.\n„Ovakav moderni Data centr postoji u Nemačkoj, Švajcarskoj i Holandiji, međutim i mi se ovim stavljamo na mapu Evrope kao jedna od tehnološki najnaprednijih i najbezbednijih zemalja“, izjavila je Ana Brnabić u okviru posete izgradnje u Kragujevcu.\nTagged Data centarEuroINVESTICIJE\n23. septembra 2020. 11. januara 2021. Novi Svet


Ministarstvo zdravlja poziva građane Kosova da se vakcinišu protiv COVID-19. - Radio Goraždevac\nMinistarstvo zdravlja poziva građane Kosova da se vakcinišu protiv COVID-19.\nU saopštenju MZ se navodi da jedan broj građana ne prima drugu dozu vakcine protiv COVID-19, u kom slučaju je podsetilo da se potvrde vakcinisanih prvom dozom mogu koristiti kao dokaz samo ako nisu starije od 4 nedelje ili RT-PCR test se radi u poslednjih 48 sati, pored uzimanja doze.\n„Ministarstvo zdravlja podseća građane da je u okviru opštih i posebnih mera za kontrolu, prevenciju i borbu protiv pandemije COVID-19, koje je Vlada Kosova preduzela 30. novembra 2021. godine, odlučeno je da od 6. decembra 2021. godine , svako lice koje ulazi u Republiku Kosova mora da poseduje sertifikat o potpunoj vakcinaciji (dve doze) protiv COVID-19. U slučaju da nije vakcinisan sa dve doze, građanin mora da poseduje uverenje o vakcinaciji za jednodoznu vakcinaciju, ne stariju od četiri (4) nedelje, zajedno sa negativnim RT-PCR testom na COVID-19, ne starijim od 48 sati; ili Potvrda o vakcinaciji za jednokratnu vakcinaciju zajedno sa dokazom da je osoba prešla COVID-19 (pozitivan RT-PCR test izdat ne manje od 21 dana i ne više od 180 dana). Tako da jedan broj građana nakon primanja prve doze vakcine, ne idu da prime drugu dozu u roku od četiri nedelje (28 dana od primanja prve doze), Ministarstvo zdravlja podseća da će se njihova potvrda koristiti samo kao dokaz samo ako nije starije od 4 nedelje ili ako je urađen RT-PCR test, u poslednjih 48 sati pored uzimanja prve doze“, navodi se u saopštenju Ministarstva zdravlja.\nGrađani koji ne prime drugu dozu u roku od četiri nedelje neće dobiti potvrdu o jednoj dozi.\n„Građani koji ne dobiju drugu dozu u roku od četiri nedelje neće dobiti potvrdu o jednoj dozi kao dokaz, osim ako prilože medicinski dokaz koji ima naučno dokazane kontraindikacije za nevakcinaciju. U protivnom, uz potvrdu sa samo jednom uzetom dozom moraju da dostave i negativan RT-PCR test na COVID-19, ne stariji od 48 sati“, kaže se između ostalog.\nU saopštenju se dalje navodi da „Ministarstvo zdravlja poziva građane koji nisu kompletirali proces vakcinacije uzimanjem samo jedne doze, da što pre uzmu drugu dozu kako bi se zaštitili od virusa i istovremeno olakšali kretanje , kao i ostalim građanima koji još nisu vakcinisani, da to učine, jer je epidemiološka situacija u vezi sa COVID-19 iako je ovih dana mirna na Kosovu, i dalje krhka i ugrožena varijantama virusa SARS COV-2 i nevakcinisanjem deo stanovništva. MZ poziva građane da koriste statičke centre, od kojih većina radi vikendom, mobilne timove i da se vakcinišu tokom cele nedelje i svuda, u svakoj opštini Kosova.


Kako srpski "inat" funkcioniše kao pokretač razvoja | Original\n18/07/2019 18/07/2019 Budi aktuelan by editor\nKako srpski “inat” funkcioniše kao pokretač razvoja\nPo treći put u Beogradu je organizovan INAT samitna dve atraktivne lokacije: druženje sa posetiocima i govornicima započeto je tokom umrežavanja u habovima u Beogradu, a zatim su se nastavila predavanja u Kombank dvorani.\nINAT samit jedinstven je po tome što neguje odnos sa publikom i govornicima iz godine u godinu. Govornici koji su pre 3 godine prvi put nastupili na konferenciji i posetili Beograd tim povodom i dalje se rado vraćaju. Jedan je od njih je Vilijam Karbone iz kancelarije IBM-a u centralnoj Evropi koji je govorio na temu veštačke inteligencije i stvaranja kognitivnih sistema.\nKarbone je istakao da zahvaljujući dobroj interakciji ljudi i mašina kognitivni sistemi mogu dobro funkcionisati. Bitno je da se prilikom korišćenja kognitivnih sistema jake strane jednih i drugih uzmu u obzir. Ljudi briljiraju što se tiče određenih veština kao što su: mašta, empatija i saosećanje, moral, zdravo razumsko razmišljanje, analiziranje dilema i generalizovanje. Sa druge strane, mašine umeju da obrade ogromnu količinu podataka, da skladište znanje, da identifikuju obrasce, analiziraju jezički input, koriste mašinsko učenje, kao i da smanje verovatnoću predrasuda na osnovu podataka.\nTakođe, Uri Eliabajev, konsultant za mašinsko učenje iz osnivač najveće zajednice za AI/ML od 14000 ljudi u Izraelu, podelio je sa publikom odlične alate za kreiranje modela, objasnio je koje oblasti biznisa veštačka inteligencija može značajno unaprediti, kao i koji etički izazovi postoje u korišćenju ove dolazeće tehnologije.\nJedna od ključnih govornica bila je konsultantkinja Mišel Mesina, ko-autorka knjige Dekodiranje Silicijumske doline.\nMišel je približila publici suštinske razlike između korporacija i startapova i kako se u Silicijumskoj dolini te razlike tretiraju da bi oba sistema poslovanja dobila najbolje moguće benefite. Ona je istakla da korporacije i startapi imaju izazove u poslovanju koji su potpuno drugačije prirode, kao i da drugačije sarađuju sa ključnim stejkholderima, pokazuju fleksibilnost i tržišno prilagođavanje.\nPublika za Mišel nije štedela pitanja – interesovalo ih je kako se radi na primeni blokčejn tehnologije u Silicijumskoj dolini; da li je u početku bolje da iskustvo steknemo u okviru određene korporacije koja već posluje po unapred utvrđenim pravilima, a onda sa tim iskustvom da se kasnije ,,usudimo’’ da zađemo u preduzetničke vode i prilagodimo model poslovanja svojim (i tržišnim) afinitetima.\nSvako ko je posetio sesije tokom INAT samita uvideo je da posetioci dobijaju vrednost i izvan scene na kojoj inače govornici dele svoje znanje sa publikom. Ovaj put to su bili predavači iz SAD-a, Kanade, pa sve do Austrije, Nemačke, Luksemburga, Srbije, Hrvatske, Italije, Izraela i Singapura. Organizatori od samih početaka pokušavaju da dovedu svet u Srbiju tako što posetioci dobiju uvid u preko 10 IT tržišta na svakoj konferenciji. Time mogu da saznaju kako su njihove usluge i proizvodi konkurentni, gde i kako da pronađu nove partnere za IT projekte i proizvode, kao i kako da dalje razvijaju usluge u domenu digitalne transformacije.\nDarko Mesaroš iz nemačke kancelarije Amazona realizovao je radionicu na temu DeepRacer tehnologije, koristeći Amazon Web Services. Darko je na svom primeru pokazao kako funkcioniše srpski “inat” kao pokretač razvoja – on je sigurnu poziciju u državnoj službi pre više godina zamenio tada izazovnom karijerom u inostranstvu, a sada perspektivnijom profesijom koja mu omogućava da radi sa IT zajednicom odakle je potekao.\nINAT Summit je osmišljen tako da na jednom mestu okupi eminentne stručnjake koji su voljni da preuzmu rizik i upuste se u poduhvate čiji su rezultati neizvesni, ali su u skladu sa njihovim vrednostima i svrhom.\nAli ono što govornike i publiku na INAT samitu povezuje jeste istinsko zalaganje i vera da se sve može postići ako se za to dovoljno zalažemo i ulažemo napor da svoje vizije pretvorimo u realnost, a svoje znanje podelimo sa drugima.\nSledeća faza u razvoju tehnološkog ekosistema na Balkanu jeste specijalizacija u razvoju IT proizvoda za određene industrije i takve ohrabrujuće poruke su se posebno mogle čuti tokom panela posvećenog tome kako pronaći međunarodne partnere kao i kako tehnologija utiče i menja iz korena industrije telekomunikacija, zdravstvo, pravo i srodne branše.\nIvan Livić je tokom panel diskusije podelio svoja iskustva i razlike u radu za najbolju tehnološku cloud kompaniju na svetu – Amazon Web Services u kojoj je radio kao Marketing Manager za startape i developere u jugoistočnoj Aziji.\nUporedio je ovo iskustvo sa telekom industrijom i startup kompanijom Apigate u kojoj danas radi kao Vice President u Singapuru. Očita razlika je u kulturama firme. Telekom industrija je tradicionalna, dosta troma, dok su cloud kompanije vrlo rigorizne po pitanju zapošljavanja gde kandidat mora proći i po 8 intervjua i prezentacija kako bi dobio posao. Sve se zasniva na meritokraciji, inovacijama, te majndsetu globalne dominacije. Telekom kompanije pokušavaju održati status quo i ulažu značajne napore u digitalnu transformaciju, kao i stotine miliona dolara u tehnološke startape.\nIvan Livić, VP u kompaniji Apigate u Singapuru; dr Ivana Kostić, ko-osnivač Health Tech Lab; Filip Milošević, partner u advokatskoj kući Milošević i Milena Milićević, konsultantkinja za digitalnu transformaciju i osnivač INAT samita\nMnogo pitanja o tehnologijama za e-obrazovanje i razvoju IT proizvoda usledilo je nakon izlaganja Majka Olsena, osnivača kompanije Proctorio koja zapošljava programerske timove u Beogradu i SAD-u, kao i Marka Kažića, kreatora platforme Zamphyr. Sa njima je razgovarala serijska preduzetnica Sonja Mioković, koja radi u Kanadi i Srbiji.\nKreiranje po najvišim standardima odlikuje ove profesionalce pa su podelili svoj životni put i rad na različitim tržištima. Vredna divljenja je bila odluka Zamphyra da krene ispočetka sa razvojem i da isključi prethodnu verziju plaforme jer nije zadovoljavala ciljeve koje su postavili pred sebe kada su imali 3500 korisnika. Tim Zamphyra koji iz Banata radi sa partnerima iz čitavog sveta (uključujući Git Hub) radi predano i bez kompromisa da njihovo rešenje postane izvanredna platforma za slobodno obrazovanje, znatno bolja od postojećih na globalnom tržištu.\nMajk Olsen, osnivač Proktorija, kompanije koja je nedavno proglašena za vodeću EdTech kompaniju u obrazovanju u Arizoni, podelio je sa nama misiju svog tima i zbog čega su podržali INAT samit: “Primenom najsavremenije tehnologije obezbeđujemo integritet učenja na daljinu i online sertifikacije, istovremeno štiteći akreditaciju institucija, povećavajući vrednost online diploma i akreditacija, i pomažući institucijama da dalje razvijaju svoje programe.”\nOtkako je prošle godine otvoreno naše evropsko sedište u Beogradu, naš tim je eksponencijalno porastao i stalno smo u potrazi za novim kandidatima koji razumeju našu viziju i žele da budu deo industrije koja se brzo razvija. Sa društvenog stanovišta nastojimo da promovišemo izvrsnost u IKT-u i na taj način sprečimo masovni odliv mozgova iz Srbije.\nProctorio veruje da obrazovanje može napraviti ogromne drštvene pomake, pogotvo kada pojedinci imaju mogućnost da steknu znanje putem online resursa. Stoga, planiramo da dodatno ojačamo i povećamo ulogu Srbije kao pouzdanog izvora regionalnog talenta i nadamo se da ćemo pružiti skroman, ali značajan doprinos zemlji na njenom putu ka uspostavljanju izuzetne poslovne klime uz prisustvo naše kompanije.\nINAT samit omogućio je konkretna, praktična znanja, motivaciju, probudio želju za napredovanjem i još jednom dokazao ono što odavno važi – da se pravo znanje širi tek onda kada ga sa nekim podelimo.\nZa sve koji su propustili treći INAT samit ali i za one koji žele da osveže znanje, video snimci će biti dostupni u narednim sedmicama na YouTube kanalu organizacije.\nTagovi: INAT srpski inat\nBudi aktuelan, Budi kulturanDomaće pozorište na 53. Bitefu\nBudi aktuelan, Budi uspešanŠta je potrebno da biste dobili posao u Fejsbuku?


EU info Bus u Mojkovcu, posjeta SS Vuksan Djukic\nEU info bus je nastavio svoj put kroz Crnu Goru, te se nakon Danilovgrada uputio ka opštini Mojkovac, u cilju posjete SŠ “Vuksan Đukić”.\nU cilju edukacije i informisanja učenika i učenica ove škole, predstavnici Centra za građansko obrazovanje i NVO „Natura“, organizovali su brojne edukativne sadržaje u okviru posjete koja je realizovana 16. aprila 2013. godine.\nUčenici/ce su imali priliku da učestvuju u velikom broj različitih aktivnosti i da se u direktnoj komunikaciji sa predstavnicima Centra za građansko obrazovanje informišu se o procesu evropskih integracija. Dolazak EU info BUS-a izazvao je veliko interesovanje učenika/ca škole, koji su najprije imali priliku da posjete EU-info štandove, da dobiju EU-info brošure i druge informativne materijale, kao i da učestvuju u kvizu o Evropskoj uniji.\nTakođe, istog dana, u velikoj sali Škole organizovano je prikazivanje dokumentarnog filma „Evropa u mom gradu“. Film govori o novim pravilima, novom sistemu vrijednosti, novom svijetu u koji Crna Gora integracijom sa Evropskom unijom ulazi. Film je sniman u živopisnim crnogorskim selima i gradovima, obojen je koloritom mentalitetskih karakteristika tih podneblja, a sastoji se od percepcija, strahova, predrasuda, ali i nada, crnogorskih građana i građanki od samih integracija. Brojna pitanja i komentari učenika/ca, koja su uslijedila nakon projekcije, potvrdila su potrebu i interesovanje mladih ljudi da se dodatno informišu o ovom procesu.\nChiaragaia Iascone, saradnica na projektima u CGO-u, održala je kratku prezentaciju na temu: „Obrazovanje i omladinska politika u EU“ i podijelila sa prisutnima svoja iskustva, stečena kroz učešće u više evropskih obrazovnih programa. Učenicima/cama je predočeno koji obrazovni programi postoje, na koji način se mogu prijaviti i aktivno učestvovati u njima, kao i brojne druge korisne informacije.\nSlijedeća stanica na putu EU info Bus-a je Nikšić, odnosno Gimnazija „Stojan Cerović, koji ćemo posjetiti 23. aprila 2013. Godine.\nProjekat “EU info Bus - na putu ka EU!” finansira se iz komunikacionog budžeta Delegacije Evropske unie u Crnoj Gori, a sprovodi ga Centar za građansko obrazovanje (CGO) saradnji sa fondacijom Friedrich Ebert i NVO Natura.


Somborski Severtrans 17 meseci čeka na usvajanje UPPR-a\nMada je na ročištu pred Privrednim sudom u Somboru po drugi put predat Unapred pripremljeni plan i program reorganizacije (UPRR) Severtransa, zaposleni u ovom još uvek društvenom preduzeću, kažu da su ispoštovali sve rokove i sudske procedure, ali da Privredni sud ni posle 24 dana od održanog ročišta nije doneo rešenje o usvajanju UPRR.\nZaposlenima u nekada jednom od najvećih srpskih autoprevoznika koji se nalazi u stečajnoj agoniji cela stvar teže pada, tvrde, jer su u Privrednom sudu upoznati da je firma blokirana već deset meseci, i da je za deblokadu računa potrebno doneti rešenje i uputiti ga Narodnoj banci Srbije.\nCeo postupak usvajanja UPPR traje 17 meseci, podsećaju radnici, i ističu da je prošlu godinu Severtrans završio sa dobiti od 103 miliona dinara i da se odugovlačenjem postupka onemogućava uspešan rad ovog prevoznika.\nU ranijem postupku Vlada Srbije donela je i zaključak u kome je navedeno da su državni poverioci dužni da kao meru UPPR subjekta privatizacije Severtrans konvertuju svoja potraživanja u trajni ulog u kapitalu Severtransa. Međutim, nijedan državni poverilac nije hteo da ispoštuje zaključak Vlade Srbije.\nAerodrom iz dobiti u 2016. deli 56 dinara po akciji\nBeogradski Aerodrom Nikola Tesla isplatiće 19. juna međudividendu manjinskim akcionarima u iznosu od 41,29 dinara po akciji, odnosno ukupno 238,6 miliona dinara, saopštilo je to preduzeće.\nDržavi će biti isplaćen preostali iznos od 877,2 miliona dinara nakon što je krajem prošle godine uplaćeno 300 miliona dinara.\nNa prodaju imovina kikindskog Prima produkta\nStečajni upravnik kikindskog preduzeća Prima produkt oglasio je prodaju nepokretne i pokretne imovine ovog stečajnog dužnika javnim prikupljanjem ponuda. Na prodaju su proizvodni objekti, oprema i linije za proizvodnju, stan u Kikindi, kao i kombajni, teretna i putnička vozila.\nNajvišu procenjenu vrednost imaju proizvodni objekti u Kikindi, a ona iznosi 1,14 milijardi dinara.\nKombajni su procenjeni na 9,5 miliona, 15 miliona i 26,9 miliona dinara, kamion na 2,3 miliona, a putnička vozila između 120 i 502 hiljade dinara.\nVrednost opreme i linije za proizvodnju je 3,2 miliona, odnosno 499 hiljada dinara. Stan površine 59 metara kvadratnih procenjen je na 4,6 miliona dinara.\nOve procenjene vrednosti nisu minimalno prihvatljive, niti obavezujuće za potencijalne kupce. Oni svoje ponude mogu dostaviti do 4. jula u 10 časova.\nInače, kako su mediji pisali pre nešto više od godinu dana, u ovom preduzeću za preradu voća i povrća, čiji je većinski vlasnik fabrika FMP Nebojše Čovića, stečaj je uveden novembra 2015. na predlog Nove Agrobanke kojoj fabrika duguje 10 mil EUR.\nU maju uslužen rekordan broj putnika\nAerodrom Nikola Tesla saopštio je danas da je u maju uslužio, za taj mesec, rekordnih 432.828 putnika, odnosno za četiri odsto više putnika nego u maju 2016. godine.\nKako se navodi, u maju 2017. je prevezeno ukupno više od 1.600 tona robe i pošte ili za 22 odsto više nego u istom mesecu prošle godine.


Fabrike kompanije Miele nastavile sa proizvodnjom - Novosti - Turistički svet\nNemačka postrojenja kompanije Miele nastavila su sa proizvodnjom 20. aprila. Mere zatvaranja koje su bile na snazi od 1. aprila ovim su okončane. Proizvodnja takođe otpočinje i u fabrikama van teritorije Nemačke, a u pojedinim područjima, ipak se nastavlja sa skraćenim radnim vremenom. Prethodnih nedelja kompanija Miele je preduzela sve mere predostrožnosti kako bi za svoje zaposlene osigurala najbolje moguće mere zaštite od korona virusa po povratku na posao. Primera radi, za sve lokacije su obezbeđene maske.


Održan prvi Festival meda – Od skole do posla\nU sportskoj hali u Medveđi, 9. oktobra je održan prvi Festival meda. Na ovom događaju mladi pčelari i pčelarke iz Leskovca i Medveđe su imali priliku da predstave svoje proizvode javnosti, da prisustvuju predavanjima, da se povežu i zajednički promovišu pčelarstvo kao delatnost i mogućnosti za zapošljavanje mladih u toj oblasti.\nLjubitelji medenih proizvoda su imali priliku da probaju različite vrste meda, uključujući i crni med koji je specifičan za ovo podneblje. Sem toga, posetioci su nešto više saznali o inovacijama u pčelarskoj opremi i kozmetičkim preparatima na bazi pčelinjih proizvoda.\nPosebnu pažnju na ovom događaju su privukle edukacije o unapređenju i usavršavanju proizvodnje meda, izložba slika “Pčela na cvetu” autora i pčelara Zorana Markovića, kao i tematske radionice mališana iz predškolske ustanove “Mladost” iz Medveđe.\nPrvi Festival meda organizovan je u saradnji projekta Podsticanje zapošljavanja mladih, udruženja pčelara „Apis“ i opštine Medveđa.


Grčka: Vlada uvodi nove ekonomske mere\nBy Giannis Agouridis / Објављено на: July 3, 2020\nVlada Grčke preduzima nove ekonomske mere u nastojanju da reši svoj neuspeh u upravljanju ekonomskom situacijom u zemlji uzrokovanom pandemijom.\nKako se čini, na osnovu izjava premijera Kyriakosa Mitsotakisa i Ministarstva finansija, u avgustu će biti raspisan 3. krug za povrat avansa, uzimajući u obzir pad prometa kompanija u junu i julu. Ovo kolo obuhvataće i samostalna preduzeća bez zaposlenih i bez kase, koja pripadaju turističkoj industriji.\nTakođe se traži formula da se proširi odredba za subvencionisanje 60% doprinosa za osiguranje poslodavca u programu SIN-ERGASIA za mesece od avgusta do oktobra, kao i pokriće državnog budžeta doprinosima za osiguranje poslodavaca za mesece juli, avgust i septembar za kompanije koje imaju najveći procenat prometa u 3. kvartalu ove godine.\nTačnije, za preduzeća u tercijalnom sektoru koji su predmet PDV-a, a koja su tokom 3. kvartala 2019. (jul-septembar) primila više od 50% svog godišnjeg prometa, doprinose za osiguranje neće plaćati državni budžet. Isto se odnosi i na kompanije koje posluju u vazduhoplovnom i brodskom sektoru. Za zaposlene iz svih navedenih preduzeća koja su uključena u program SIN-ERGASIA, biće obuhvaćeni i celokupni doprinosi za osiguranje poslodavca.\nIstovremeno, postojaće mogućnost proširenja suspenzije ugovora o radu kompanija iz turističke industrije (hoteli, sezonski smještaj, turističke kancelarije), maloprodaje turističkih artikala, prodavnica i poslovnih delatnosti svih vrsta koje posluju u okviru hotelskih jedinica, jer kao i preduzeća u granama vazdušnog i trajektnog prevoza.\nSmanjenje akontacije poreza na dohodak\nPreduzeća i pojedinci koji su obveznici PDV-a dobiće smanjenje poreza unapred, u zavisnosti od prometa koji su imali u prvoj polovini 2020. godine u poređenju sa prvom polovinom 2019. godine, na osnovu sledeće skale:\nAkontaciju nula poreza takođe dobijaju:\nPreduzeća koja su predmet PDV-a u tercijarnom sektoru koji su tokom 3. kvartala 2019. (jul-septembar) dobili više od 50% svog godišnjeg prometa.\nPreduzeća koja pripadaju vazdušnom i brodskom sektoru.\nPreduzeća i pojedinci koji nisu predmet PDV-a; smanjenje poreskog akontacije je 50%.\nUkupni troškovi gore navedenih mera procenjuju se na 3,5 milijardi evra, od čega su dve milijarde evra dodatne u odnosu na one koje su do sada najavljivane ./ibna


Razvijanje inovativnog, kreativnog i hrabrog društva s mladima koji su spremni za poslove budućnosti - Istinomjer\nRazvijanje inovativnog, kreativnog i hrabrog društva s mladima koji su spremni za poslove budućnosti\nRazvijat ćemo inovativno, kreativno i hrabro društvo s mladima koji su spremni za poslove budućnosti.\nU 2021. godini, Općina Ilidža izdvojila je 70.000 KM za sufinansiranje troškova pokretanja biznisa kroz finansiranje troškova registracije biznisa, troškova sredstava za rad, zakupa poslovnih prostora, obrtnih sredstava i ostalih troškova, “sa ciljem pružanja podrške poslovnim idejama mladih”.\nKako su naveli iz Općine 10. jula 2021. godine, u proteklom periodu realizovan je “javni poziv za sufinansiranje najboljih poslovnih planova sredstvima iz Budžeta Općine Ilidža namijenjenih razvoju poduzetničke inicijative i zapošljavanja mladih sa ciljem da se pomogne onima koji po prvi put zasnivaju radni odnos ali i kao jedna od mjera ublažavanja negativnih ekonomskih posljedica uzrokovanih korona virusom”.\nUkupno 19 aplikanata je zadovoljilo uslove janog poziva, a načelnik Muzur je prilikom dodjele sredstava dobitnicima “izrazio nadu da će u narednom periodu unaprijediti svoj rad i širiti svoje poslovanje”.\nNačelnik Nermin Muzur potpisao je 15. decembra 2021. godine ugovore s udruženjima za podršku projektima za mlade, a za realizaciju ovih projekata izdvojeno je 21.000 KM, u skladu s Javnim pozivom za (su)finansiranje projekata za mlade iz budžeta Općine za 2021. godinu.


Šta se EU dogovorila prošle sedmice, šta nije i šta se događa sledeće | UEF Srbija\nNaslovna / Šta se EU dogovorila prošle sedmice, šta nije i šta se događa sledeće\n– centralizovanje nadzora banaka evrozone pod okriljem Evropske centralne banke (ECB): ovo slabi moć raznolikih nacionalnih nadzornih vlasti kao i onu Evropske bankarske vlasti (EBA – European Banking Authority) koja će i dalje postojati u svrhu testova na stres bankarskog sektora širom EU;\n– kada ovo bude urađeno, omogućiće se EFSF-u/ESM-u (Evropski fond za finansijsku stabilnost/Evropski stbilizacioni mehanizam) da direktno interveniše i pomogne posrnulim bankama bez mešanja vlada: ovo jača poverenje tržišta jer slabi moć političara i razbija začarani krug između banaka i vlasti.\nEvrogrupa, koja se sastaje 9. jula, ovlašćena je da unapredi ove odluke.\n2. Dogovor o ESM dokapitalizaciji najpre će se primeniti na španske banke (oko 100 mlrd. €) ali takođe, ukoliko je potrebno, na irske banke – što će pomoći Irskoj da izbegne drugi paket spasavanja. Opterećenje španskih i irskih poreskih obveznika tako je podeljeno sa njihovim kolegama poreskim obveznicima širom evrozone. Paketi spasavanja u evrozoni gube svoju prioritetnost, što pomaže privatnim vlasnicima obveznica. Olakšanje za Italiju je manje eksplicitno, ali je ESM ovlašćen da u osnovi kupuje državne obveznice prema EU programu zasnovanom na postojećim merama štednje „na fleksibilan i efikasan način“.\n3. Odnos duga i BDP-a će na taj način biti umanjen za te zemlje, što pomaže stabilizaciji evra na valutnim tržištima.\n4. ECB je na putu da postane veoma moćna institucija kada preuzme svoje nove funkcije. Pravni osnov za reformu koja se tiče bankarske unije je član 127 (6) Ugovora o funkcionisanju Evropske unije (TFEU – The Treaty on the Functioning of the European Union) koji omogućava Savetu, koji odluku donosi jednoglasno na predlog Komisije, da poveri posebne zadatke ECB-u koje se odnose na oprezan nadzor banaka. Parlament i ECB će biti konsultovani. Ostale izmene funkcija ECB-a, uključujući i tržišne operacije, mogu se učiniti izmenama Statuta Centralne banke putem uobičajene zakonodavne procedure (član 129 (3) TFEU).\n5. Dugo telo koje je na putu da postane veoma moćno je Odbor guvernera Evropskog stabilizacionog mehanizma. On već sada ima široku diskreciju, delujući uglavnom glasanjem kvalifikovanom većinom merenom prema udelu akcija, pod uslovima osnivačkog statuta da interveniše na primarnim i sekundarnim tržištima. Odluka Evropskog saveta daje ESM-u zeleno svetlo da sprovodi to diskreciono ovlašćenje. Spašavanje banaka, njihovo smanjivanje ili zatvaranje nisu tek tehnička pitanja već imaju visoke političke posledice. Guverneri i ECB-a i ESM-a zaslužuju da dođu pod blizak politički nadzor. Ovo otvara pitanja za Evropski parlament: dok predsednik ECB-a često izveštava poslanike EP, nema odredbe u međuvladinom ESM ugovoru o bilo kakvom političkom nadzoru. Ugrađivanje, zbog toga, ESM ugovora i ugovora o fiskanom paktu u stvarni okvir EU što je pre moguće – a svakako za pet godina – postaje imperativ.\n6. Evropski savet kao celina dogovorio se o dobrom ali dugo predviđanom Paktu za rast i poslove, diskusijom koja je uključivala neubedljivu raspravu o Višegodišnjem finansijskom okviru (Multi-Annual Financial Framework).\n7. Evropski savet dogovorio se o lokacijama sudova za patente (sedište u Parizu, uz mehanički inžinjering u Mihnenu i farmaceutske proizvode i prirodne nauke u Londonu). Strah da će Merkelova i Oland želeti da promene unitarnu prirodu predloženog sistema patenata, razdvajanjem validacije od kršenja, pokazao se neosnovanim. Ali su na Kameronov zahtev, u dosad nezabeleženom potezu, šefovi vlada „sugerisali“ Savetu i Parlamentu da izbrišu članove 6-8 Regulative. Ovo su suštinske odredbe o razgraničenju i zaštiti prava vlasnika patenta, čije se implikacije tiču apelacione uloge Evropskog suda pravde. Član 15 (1) Ugovora o Evropskoj uniji (TEU – The Treaty on European Union) zabranjuje Evropskom savetu zakonodavnu ulogu, tako da ostaje nada da će njegova ljubazna sugestija biti učtivo odbijena od strane zakonodavaca. Ali ova epizoda naglašava neprirodan položaj predsednika Komisije kao dela Evropskog saveta: Barozo je sada stavljen u nezahvalnu poziciju potkopavanja zakonodavnog rada svog kolege (član 15 (2) TEU).\n8. Evropski savet nije mogao da se dogovori o prihvatanju ambicioznog izveštaja (25. juna) predsednika Evropskog saveta, Komisije, Centralne banke i Evrogrupe koji su postavili četiri bloka izgradnje integrisanog finansijskog okvira (uključujući zajedničku šemu osiguravanja depozita), integrisanog budžetskog okvira (uključujući udruživanje dela suverenog duga), integrisan okvir ekonomske politike (dalja izgradnja mera ekonomske vlade koje su već dogovorene ili na putu), i poboljšanje demokratske legitimnosti. Šefovi vlada utvrdili su da izveštaj „skicira važne ideje“ i dogovorili se da pozovu bandu četvorice da „razviju.. specifičnu i vremenski određenu mapu puta za dostizanje stvarne Ekonomske i monetarne unije“. Na zahtev posebno Britanaca, ova putna mapa moraće da uključi „konkretne predloge o očuvanju jedinstva i integriteta jedinstvenog tržišta finansijskih usluga“. Ona će ispitati šta se može uraditi prema postojećim Ugovorima i šta će zahtevati promenu ugovora. U opreznom okretu ustavotvorne fraze, „u cilju očuvanja njihove svojine (nad evropskim projektom – prim. prev.), države članice biće blisko upoznate sa razmišljanjima i regularno konsultovane“. Evropski parlament će takođe biti konsultovan. Privremeni izveštaj biće predstavljen Evropskom savetu 18-19. oktobra, sa konačnim izveštajem u decembru.\n9. Određeni premijeri evrozone, posebno Rut (Rutte) i Rajnfeld (Reinfeldt), nisu u mogućnosti da dele federalističke perspektive bande četvorice. Česi i Poljaci imaju incijalne bojazni od gubitka kontrole nad svojim bankama (koje su subsidijarne u odnosu na banke evrozone). I kao što je dobro poznato, Merkelka nastavlja da insistira na političkoj uniji kao preduslovu za fiskalnu uniju. Koliko će država biti voljno da na kraju potpiše celokupan paket mera ostaje da se vidi. Srećom, postoji najmanje potrebnih devet država evrozone spremnih da krenu dalje u cilju pojačane saradnje (članovi 20 TEU i 326-334 TFEU). I valja se uvek podsetiti da, dok nacionalni veto funkcioniše na nivou Evropskog saveta da umanji uticaj bande četvorice, u Savetu ministara i Evropskom parlamentu gde se obavlja odlučujući zakonodavni rad takav veto ne postoji.\n10. Ono oko čega se svi slažu, ipak, bilo je da nema povratka na prethodnu situaciju u kojoj je bilo dozvoljeno da Ujedinjeno Kraljevstvo (UK) uloži veto na dublju integraciju. Niko ne ispoljava žaljenje zbog podele koja se dogodila na njihovom sastanku u decembru. Očigledno je da Kameron ne može sprečiti šta god da je na putu da se dogodi: njegov blef je bio sveobuhvatno otpisan. Kameron je rekao novinarima: „Mi nećemo biti deo bankarske unije, fiskalne unije ili političke unije“. Ovo znači da je UK direktno usmereno ili na kompletno povlačenje iz EU ili, što je više verovatno, na drugorazredno pridruženo članstvo zasnovano na onim aspektima jedinstvenog tržišta koje Britanci još uvek mogu smatrati svarljivim. Neko može primetiti slatku ironiju situacije u kojoj bi, u trenutku kada vlada UK odbija Evropsku bankarsku uniju, visoki sveštenici anglo-saksonskog kapitalizma u Gradu Londonu (svojevrsne žrtve meke regulative) preferirali učešće u takvoj centralizovanoj bankarskoj uniji bar dok su njihove široke evrom dominirajuće operacije u pitanju.\n11. Formalizacija istorijske podele između UK i njegovih EU partnera mora se ispregovarati u kontekstu opšte revizije EU ugovora (članovi 48(2)-(5) TEU) koja bi takođe služila ugrađivanju fiskalnog pakta i ESM ugovora, kodifikaciji elemenata primarnog prava ekonomske vlade dogovorenih još od 2008, uspostavljanju uslova za finansijsku solidarnost, ispravljanju nekih grešaka Ugovora iz Lisabona, i prilagođavanju prenosa i raspodeli EU nadležnosti u brojnim slučajevima. Na taj način, institucije, vlade i političke partije treba sada da započnu pripreme za novi ustavotvorni Konvent na proleće 2015. i potom višestruke referendume.\n12. Poslednja reč. Uprkos progresu učinjenom prošle sedmice, mnogo detaljniji rad tek predstoji – i to ubrzano. Finansijska kriza je i dalje sa nama, u modifikovanoj formi. Grčka je i dalje praktično u bankrotu. I progami štednje o smanjivanju deficita mnogih zemalja čine da se njihov odnos duga prema BDP-u pogoršava: drugim rečima, Evropa postaje siromašnija. Strukturne reforme i dalje izostaju, posebno u južnoj Evropi (što ne isključuje Fransusku). Veličina vatrenog zida ESM, sa maksimalnim kapacitetom od 500 mlrd. evra, je zasigurno previše mala za izazove na neprijateljskom tržištu. A stupanje na snagu ugovora o fiskalnom paktu i ESM-u i dalje zavisi od ratifikacije mnogih nacionalnih parlamenata i od izbegavanja neprijateljskih akcija u ustavnim sudovima. Stabilizacioni mehanizam trebalo je da već bude na snazi: nije.\n(*Tekst preuzet sa stranice EUobserver.com. Prevod sa engleskog: UEF)


NACRT ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O KOMUNALNIM DELATNOSTIMA: NACRTOM ZAKONA BIćE OMOGUćENO DA PORED JAVNIH PREDUZEćA, SAHRANJIVANJA I ODRżAVANJA GROBALJA MOGU DA OBAVLJAJU I PRIVATNA PREDUZEćA\nPovodom primedaba privatnih pogrebnih preduzeća da je nametnut monopol javno-komunalnih preduzeća, u toj oblasti, pomoćnica ministra građevinarstva i infrastukture, Jovanka Atanacković, izjavila je da monopola nema i da će se izmenama važećeg Zakona o komunalnim delatnostima ("Sl. glasnik RS", br. 88/2011 - dalje: Zakon) ići ka daljoj liberalizaciji tržišta.\nAtanacković je pojasnila da privatni pogrebnici trenutno rade po Zakonu koji je donet 2011. godine, da taj Zakon predviđa da privatnici mogu da prevoze posmrtne ostatke, a da je Ministarstvo krajem prošle godine iniciralo izmenu spornog člana 5. Zakona.\n"Ide se ka liberalizaciji tržišta tako da i privatni pogrebnici mogu da se bave sahranjivanjem i održavanjem groblja, ali i da nastave da se bave prevozom posmrtnih ostataka", rekla je Atanacković.\nNacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnim delatnostima je, kako kaže, trenutno na mišljenju Evropske komisije kako bi se videlo da li je u skladu sa evropskim standardima.\nAtanacković kaže da trenutno radi tehnička Vlada Republike Srbije koja ne može da utvrdi Predlog zakona, tako da će morati da se sačeka formiranje nove Vlade i dodala da po važećem Zakonu privatni pogrebnici rade potpuno normalno.\nNa primedbe privatnika da lokalne samouprave donose neke odluke koje ih sprečavaju da obavljaju poslove, ona kaže da prema Ustavu Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006) lokalne samouprave imaju ovalšćenje da odlučuju i uređuju obavljanje komunalne delatnosti na svojoj teritoriji.\n"Zakonom se to njima ne može zabraniti. Zakonom se regulišu opšte odredbe, standardi, a jedinice lokalne samouprave donose odluke na osnovu Ustava i uređuju obavljanje komunalnih delatnosti na svojoj teritoriji", rekla je Atanacković.\nPrimedbu privatnika da ne mogu da se registruju pod šifrom kao pogrebne usluga, ona kaže da ih to ne sprečava da rade, jer po važećem Zakonu u šifrarniku se pogrebne usluge opisane kao održavanje i sahranjivanje, što je u nadležniosti javnog sektora.\n"Medutim, oni se mogu registrovati pod šifrom koja se odnosi na drumski prevoz i obavljati prevoz posmrtnih ostataka. Tako da nema prepreka za obavljanje usluga", zaključila je Atanacković.


Haški tribunal naredio istragu o zastrašivanju svedoka | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Haški tribunal naredio istragu o zastrašivanju svedoka\nHaški tribunal naredio istragu o zastrašivanju svedoka\nSudije Medjunarodnog kriviccnog suda u Hagu naredile su nezavisnu istragu navoda da su tužioci Tribunala vršili pritisak na svedoke u procesu protiv lidera SRS Vojislava Šešelja, saopštio je danas portparol tog suda Kristijan Šartije.\nSudije su naredile istragu pošto su „postale uznemirene“ tvrdnjama svedoka da su bili zastrašivani, rekao je Šartije.\nTužioci su odbili da daju komentar o pokretanju istrage, a ranije su odbacivali te tvrdnje, optužujući Šešelja da je on zastrašivao svedoke, prenela je agencija AP.\nPravni savetnik predsednika SRS Boris Aleksić izjavio je u nedelju da su svedoci, koje je izabralo tužilaštvo u dosadašnjem predmetu protiv Šešelja, rekli za te istražitelje da „ucenjuju, prete, podmićuju, pritiskaju, sprovode torturu, krše medjunarodne norme i medjunarodno pravo i da za to ne odgovaraju“.\nŠešelju se sudi za zloccine protiv ccoveccnosti i povrede ratnih prava i obiccaja u Hrvatskoj, Vojvodini i Bosni i Hercegovini od 1991. do 1993.\nŠešelj je 21. januara 2009. dodatno optužen za nepoštovanje Tribunala zbog obelodanjivanja imena i drugih liccnih detalja tri svedoka cciji je identitet, po nalogu pretresnog veća, bio zaštićen od javnosti.\nLider radikala je 24. jula 2009. osudjen na 15 meseci zatvora zbog nepoštovanja suda i ta kazna mu je potvrdjena 19. maja 2010.\nŠešelj je 4. februara 2010. drugi put optužen zbog objavljivanja u knjizi podataka o 11 zaštićenih svedoka.


Evropski razgovori 2.0: Agenda povezivanja za Zapadni Balkan - značaj za Srbiju | EurActiv Serbia\nEvropski pokret u Srbiji (EPuS) organizuje onlajn debatu "Agenda povezivanja za Zapadni Balkan – značaj za Srbiju", u utorak, 20. oktobra, u 11.00.\nAgenda povezivanja je pokrenuta pre šest godina u okviru Berlinskog procesa. U njenu realizaciju se uključila Energetska zajednica, kao i Transportna zajednica za Jugoistočnu Evropu. Te dve organizacije rade na integraciji energetskog i transportnog tržišta i infrastruture Zapadnog Balkana u EU, pomažući usvajanje i primenu zakonodavstva EU u tim sektorima i dajući podršku projektima koji povezuju zemlje regiona međusobno i sa EU.\nPre više od deset godina EU je uspostavila Investicioni okvir za Zapadni Balkan (WBIF), kao platformu za saradnju i koordinaciju, koju vodi Evropska komisija, a koja okuplja međunarodne i nacionalne finansijske institucije, kao i bilateralne donatore i korisnike iz regiona.\nNa skupu će se govoriti o izazovima u primeni tih projekata i inicijativa, očekivanoj koristi od upravo objavljenog Ekonomskog i investicionog plana za Zapadni Balkan, boljem informisanju građana u regionima i gradovima Srbije o tim projektima.\nEPuS, uz podršku Delegacije EU u Srbiji, organizuje seriju online debata Evropski razgovori 2.0 kako bi unapredio sadržajnu komunikaciju sa građanima i pomogao im da sami procene i donesu sopstveni sud o evropskoj perspektivi Srbije.


RiTE UGLJEVIK: OPŠTINA DA POKAŽE VEĆI STEPEN AŽURNOSTI ZA PUTNU INFRASTRUKTURU - Glas Zvornika\nRiTE UGLJEVIK: OPŠTINA DA POKAŽE VEĆI STEPEN AŽURNOSTI ZA PUTNU INFRASTRUKTURU\nUGLJEVIK – Rudnik i Termoelektrana /RiTE/ “Ugljevik” pozvao je opštinu Ugljevik da pokaže veći stepen ažurnosti u radu putne infrastrukture narušene rudarskim radovima u zoni Starog Ugljevika kako bi mješanima bio omogućen nesmetan prolazak, ističući da ovo preduzeće kao koncesionar poštuje svoje obaveze.\nIz RiTE su podsjetili da je još 11. aprila održan sastanak sa mještanima Ugljevik Sela, Mezgraje-Gaja, te zaselaka Falčići i Jablani, na kojem je usaglašeno da se zajednički preduzmu sve aktivnosti i izvrši dodatni pritisak na sve nadležne organe s ciljem izgradnje trajne putne infrastrukture.\n“Uvažavajući zahtjeve mještana, pitamo se zašto predstavnici opštine\nUgljevik, koji bi zajedno sa nama, u dijelu svoje nadležnosti, trebalo da rade na rješevanju ovog problema, na ovaj način žele da pribave jeftine političke poene na račun preduzeća koje je najveći proizvođač električne energije u Republici Srpskoj, a koje im u najvećoj mjeri puni lokalni budžet”, saopšteno je iz RiTE.\nPovodom nedavnog protesta građana zbog prekida puta u zoni Starog Ugljevika, iz RiTE su saopštili da poštuju svoje obaveze kao koncesionar, te su pozvali nadležne, prvenstveno opštinu Ugljevik, da pokažu veći stepen ažurnosti u radu da bi se sve potrebne aktivnosti u što kraćem roku realizovale.\nPodsjećaju i da su na sve ono što se dešavalo u prethodnom periodu, da su ugovor o koncesiji od 13. septembra 2013. godine zaključili sa Vladom Republike Srpske, odnosno Ministarstvom industrije, energetike i rudarstva.\nTime su definisane koordinate koncesionog polja, dok je članom tri predmetnog ugovora definisano da se ovo preduzeće obavezuje da iz vlastitih sredstava riješi imovinskopravne odnose u okviru odobrenog eksploatacionog polja.\nU saopštenje se dodaje da je resorno ministarstvo donijelo rješenje od 6. aprila 2015. godine kojim je ovom preduzeću kao koncesionaru odobrilo eksploataciono polje čije su granice jednake koncesionim granicama.\n“S tim u vezi je RiTE, odmah po potpisivanju ugovora, preduzelo sve potrebne aktivnosti na izmještanju putne komunikacije, elektromreže, vodovodne mreže, PTT infrastrukture, a među kojima je aktivnost na izmještanju dijela trase regionalnog puta van granica eksploatacionog polja, na ležištu `Bogutovo Selo` – `Ugljevik Istok jedan`, zona Starog Ugljevika”, podsjetili su iz RiTE.\nImajući u vidu da je izmiještanje, izgradnja i održavanje puta regionalnog karaktera u nadležnosti “Puteva Republike Srpske”, održan je niz sastanaka i upućeno više zahtjeva i prijedloga, počev od 2014. godine, a aktivnosti su rezultirale zaključivanjem sporazuma o realizaciji projekta od 10. juna prošle godine.\nTime su, dodaju, definisane sve potrebne aktivnosti koje preduzimaju “Putevi Republike Srpske”, a trošak predmetnih aktivnosti shodno ugovoru o koncesiji snosi RiTE.\nU vezi sa lokalnim putevima, vjerskim, kulturnim i komunalnim objektima, odnosno njihovim izmiještanjem iz koncesionog polja, preduzeće je snosilo sve potrebne troškove, kao i kada je riječ o izmiještanju elektromreže o čemu je sklopilo ugovor sa “Elektro Bijeljinom”, a kada se radi o vjerskim objektima sa Srpskom pravoslavnom crkvom.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Žene u crnogorskom društvu na izložbi "Kad svane"\nU GALERIJI ART 07. 03. 2019. 11:17 >> 10:43 0\nŽene u crnogorskom društvu na izložbi "Kad svane"\nIzložba fotografija "Kad svane", autorke Marije Jovanović, koja je otvorena u podgoričkoj galeriji "Art", govori o ženama i trans osobama, uticaju društva na njihove živote, ali i njihovom prihvatanju sebe, koje, kako je saopšteno, dolazi tek nakon odbacivanja društvenih okova.\nIzložba je organizovana u okviru programa "Bit protesta" koji povodom 8. martovskog marša organizuju Centar za ženska prava / Women's Rights Center i ANIMA.\nJovanović je kazala da je izložba inspirisana različitim ljudima koji se, kako je istakla, na svoj način bore za slobodu u crnogorskom društvu.\n"Jako je teško biti svoj u društvu, koje vas konstantno pritiska i tjera u okvire, kojih ne želimo da se držimo, jer ih ne osjećamo kao svoje. Htjela sam da prikažem priču tih ljudi i da se njihovi glasovi čuju. Takođe, htjela sam da prikažem različite strane i šta znači biti žena u crnogorskom društvu, koja su to ograničenja sa kojima se susrijeće", pojasnila je Jovanović.\nPredstavnica Asocijacije Spektra Hana Konatar, kazala je da je na fotografijama, pored fizičkih nesavršenosti žena i trans osoba, prikazana i snaga identiteta.\nOna je kazala da će Asocijacija Spektra podržati Osmomartovski marš, koji organizuju Centar za ženska prava i NVO ANIMA.\n"Smatramo da je jako važno što je jedna trans organizacija po prvi put dio feminističkog pokreta. Ovo je jedinstven primjer, neuobičajan za naše prostore, da lezbejke, trans, biseksualne i kvir žene budu vidljive u društvu, koje konstantno pokušava da ospori naše postojanje", rekla je Konatar.\nOna je kazala da je izložba značajna njoj, kao trans ženi, ali i svim ostalim ženama kojima je, kako je rekla, omogućeno da kroz fotografije iskažu svoj stav.\nPredstavnica Ministarstva kulture, Dragana Živković, navela je da je izložba "Kad svane" najbolja potvrda da umjetnost, kroz kreativni izraz, prevazilazi stereotipe i granice.\n"To je univerzalni jezik kojim bi svi mi trebali da govorimo. Drago mi je što sam večeras ovdje ispred Ministarstva kulture, koje kroz neka svoja strateška dokumenta, ali i najviše kroz kreativni izraz, podržava projekte ovog tipa", rekla je Živković.\nIzvršna direktorica SOS Podgorica Biljana Zeković, kazala je da su na izložbi prikazane fotografije koje svjedoče o ženama koje su ponosne na svoj identitet.\n"Fascinirana sam svakom fotografijom koja se ovdje nalazi. Mislim da je sam naziv izložbe vrlo simboličan. Kad se dovoljno razdani da neko poželi da vidi sva ona lica žene, ovdje može da ih vidi. Da vidi ženu tužnu, srećnu, ponosnu, prkosnu, slobodnu, ali iznad svega svoju, koja bez stida kaže ja sam žena", navela je Zeković.\nDragović predstavio svoju umjetnost Mojkovčanima\nIzložba novog ciklusa slika Vučića Ćetkovića


Rezervni sastav policije: Čolpa se “zahvalio” Dodiku i Lukaču – Glas Krajine | Informativni portal\nYou are at:Home»Vijesti»Rezervni sastav policije: Čolpa se “zahvalio” Dodiku i Lukaču\nRezervni sastav policije: Čolpa se “zahvalio” Dodiku i Lukaču\nUslijedile su brojne reakcije, a iz Federacije BiH također je najavljeno fromiranje rezervog sastava policije.\nVeć ranije je ministar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač rekao kako se niko ne treba plašiti policije te da bi bilo dobro da se i u Federaciji formira jedan takav sastav.\n– Ja ih pozivam da naprave rezervni sastav jer smatram da svaki policajac na ulicama BiH će doprinijeti sigurnosti naših građana. Federacija i sada ima mnogo više policajaca u aktivnom sastavu i ja tu ne vidim problem, niti debalan, rekao je Lukač možda ni sam ne sluteći da će odgovor iz Federacije biti brz i konkretan.\nPredsjednik GS-a Nihad Čolpa ovu je situaciju prokomentarisao na svom Twitter nalogu, repnose Vijesti.ba\n– Veliko hvala Draganu Lukaču i Miloradu Dodiku što su podržali inicijativu Građanskog saveza da Federacija BiH formira rezervni sastav policije koji će brojati uvijek duplo više pripadnika od rezervnog sastava RS, napisao je Čolpa.\nPrevious ArticleNovi sukobi policije i žutih prsluka, više stotina uhapšenih (VIDEO)\nNext Article Građanski protest u Podgorici: “Nećemo odustati dok ne smijenimo aktuelnu vlast”


TOTALNA POBUNA U CG: Osvanuo ceo spisak, samo u Baru - 35 radnika odbilo poslušnost Milu (FOTO)\nTOTALNA POBUNA U CG: Osvanuo ceo spisak, samo u Baru – 35 radnika odbilo poslušnost Milu (FOTO)\nNa društvenim mrežama osvanuo je spisak radnika vatrogasne službe Bar, koji su potpisali da neće asistirati policiji.\nPrvi su to uradili Rukavina i dvojica Djuranovica protiv kojih je odma pokrenut disciplinski postupak, a juče se sa njima solidarisala skoro čitava vatrogasna i svi su potpisali isto.\nStarješina je Amir Muslic koji je nedavno doveden na to mjesto po partijskom ključu i nema nikakvog iskustva – navodi se u objavi.\nČak 32 vatrogasaca iz barske Službe zaštite i spasavanja podržalo je odluku Bojana Rukavine, Nikole Đuranovića i Vladimira Đuranovića da odbiju asistenciju policiji kod tunela „Sozina“ na putu Bar – Podgorica.\nTamo se očekivalo da će na dan usvajanja spornog Zakona o slobodi veroispovesti i verskim zajednicama blokadu puta napraviti revoltirani vernici SPC iz Bara, Sutomora i Virpazara, zbog čega su protiv ovih mladih ljudi njihovi pretpostavljeni pokrenuli disciplinske postupke.\n„Nikad ni jedan vatrogasac-spasilac u našoj službi, nije, niti će ikada odbiti bilo koje naređenje iz naše struke vatrogasno-spasilačkih poslova, i u korist naroda od kojeg primamo platu. Vatrogasci ne pitaju za ime, prezime i za veroispovest onome kome gori kuća, ko je povređen ili u nekoj nevolji, nego rade koliko je u njihovoj moći da pomognu svom narodu, a samim tim i svojoj državi. Uvek uz svoj narod i svoje kolege“, navode barski vatrogasci u tekstu podrške i solidarnosti.\nPrethodni tekstOKO SOKOLOVO! Srbin likvidirao austrijskog okupatora sa kilometar i po!\nSledeći tekstStotine intelektualaca stalo u odbranu srpskih svetinja


Zaštitnik: U školama u CG ne može samo srpski jezik\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 01.Dec.2020, 12:04\nZaštitnik ljudskih prava i sloboda u Crnoj Gori utvrdio je da nije povređeno pravo deteta na obrazovanje, odbijanjem škole u Donjoj Gorici da mu službeni jezik bude srpski.\nOtac učenika Osnovne škole "Vlado Milić" u Donjoj Gorici tražio je da njegovom detetu službeni jezik bude "Srpski jezik i književnost".\nU mišljenju Zaštitnika se ističe da je naziv predmetnog programa "Crnogorski-srpski, bosanski, hrvatski jezik i književnost", koji je obavezan predmet >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << za osnovnu školu.\nPodseća se da je korišćenjem dubleta učenicima omogućeno da koriste jotovane i nejotovane oblike reči, te da su ćirilično i latinično pismo ravnopravni.\nRoditelj smatra da njegovo dete ne treba da izučava gradivo koje u sebi sadrži nova slova koja su uvedena u Crnogorski-srpski, bosanski i hrvatski jezik i književnost.\nS tim u vezi obratio se učiteljici, od koje je dobio informaciju da "dete mora da pređe sva slova koja se nalaze u literaturi ali da ne mora da ih primenjuje, te da nadležno ministarstvo mora da donese odluku po tom pitanju kako bi je škola mogla primenjivati".\nRoditelj smatra da ovo pitanje nije jasno definisano, jer dete ne može da preskače reči u kojima su slova koja su naknadno uvedena, preneo je podgorički portal CdM.\nSmatra i da shodno Ustavu Crne Gore, dete može da se školuje na svom maternjem jeziku koji je i jezik u službenoj upotrebi, te da bi u protivnom detetu bila povređena prava, navodi se u pritužbi roditelja.\nStav Zaštitnika je da svi učenici treba da savladaju sva slova predviđena programom, a imaju mogućnost da ih ukoliko ne žele, ne koriste u usmenoj i pisanoj komunikaciji.\nU školama su u ravnopravnoj upotrebi ćirilično i latinično pismo, kao ustavna garancija, što podrazumeva da su u Crnoj Gori oba pisma matična i da ni jedno od njih nema karakter pomoćnog pisma, pa imaju isti dignitet, navodi se se u obrazloženju Zaštitnika.\nIz navedenog proizilazi da se izučavanjem crnogorskog jezika, odnosno njegovih posebnosti u odnosu na ostale jezike, ne dovodi u pitanje ostvarivanje prava na obrazovanje dece koja koriste druge jezike, odnosno jezike koji su u službenoj upotrebi. Deca koja koriste gramatiku i pravopis Srpskog jezika, imaju pravo da se u usmenoj i pisanoj komunikaciji služe svojim jezikom, zaključeno je u izveštaju Zaštitnika.\nB92: U školama u CG ne može samo srpski jezik?\nCRNOGORSKA ŠKOLA ODBILA DA DETETU SRPSKI BUDE SLUŽBENI: Sad se otišlo i korak dalje\nZaštitnik građana utvrdio da detetu nije povređeno pravo na obrazovanje i da se u školi ne može učiti samo srpski jezik..Zaštitnik ljudskih prava i sloboda u Crnoj Gori utvrdio je da nije povređeno pravo deteta na obrazovanje, odbijanjem škole u Donjoj Gorici da mu službeni jezik bude srpski...Otac...


Konferencija na Jahorini: Za više stranih investitora potrebno je imati malo bolju vladavinu prava - Akta.ba\n01.07.2021. 12:16 / Izvor: SRNA\nPredstavljanje mogućnosti ulaganja u BiH, saradnje sa svijetom s fokusom na zapadnu Afriku, zemlje Bliskog istoka, Kinu i Tursku i sagledavanje kako se domaće firme snalaze u postkovid periodu - ciljevi su međunarodnog poslovnog skupa, koji se održava na Jahorini, rekla je danas pomoćnik direktora za promociju i analizu u Agenciji za promociju stranih investicija /FIPA/ u BiH Slavica Korica.\nOna je istakla da će to biti prilika da se ocijeni dokle je BiH stigla u procesu digitalizacije i primjene nove tehnologije, kako se nepreduje i koje su šanse BiH u budućnosti.\nKada je riječ o stranim investicijama i koliko je na njih uticala pandemija virusa korona, Korica je navela da podaci još nisu definitivni, ali da, prema postojećim podacima, pada jeste bilo, ali nije toliko drastičan kako se očekivalo.\n"U odnosu na prvi period 2019. godine zabilježen je pad od 7,5 odsto u 2020. godini. Prema ovim podacima, ukupna ulaganja u prošloj godini su 625,6 miliona KM dok je taj iznos godinu ranije bio 676,6 miliona KM, tako da s te strane možemo biti zadovoljni jer su u mnogim zemljama ti procenti mnogo veći", navela je Korica na konferenciji za novinare uoči skupa "Global Business Executive Retreat 2021", koji se održava na Jahorini.\nPredsjednik Savjeta stranih investitora u BiH Branimir Muidža ocijenio je da je ovo najdinamičniji period, ne samo za ekonomiju, već i za čovječanstvo, što je prilika da se u pandemijsko vrijeme vidi gdje je ekonomija.\nOn je naveo da je ovo doba četvrte industrijske revolucije i da je vrijeme da se BiH okrene razvoju i investicijama.\n"Strana direktna ulaganja su u padu proteklih nekoliko godina, međutim, imajući u vidu s jedne strane veliki interes investitora, a sa druge i potrebu domaće ekonomije da privuče investitore, ostaje nam doza optimizma da će se u budućnosti to promijeniti", poručio je Muidža.\nOn je dodao da je to potrebno, jer je evidentno da u BiH nedostaje kapitala, radnih mjesta i perspektive za mlade.\n"Da bi BiH privukla više stranih investitora potrebno je imati malo bolju vladavinu prava, potreban je predvidiv poreski okvir poslovanja, treba se okrenuti ekonomiji, jer smatram da previše pričamo o politici i prošlosti", konstatovao je Muidža.\nOn je rekao da treba bazirati razvoj na znanju, jer je to baza svakog uspješnog društva i okrenuti se investicijama koje su usmjerene na poljoprivredu i proizvodnju\nGlobal Business Executive Retreat


RTV BUGOJNO - Konferencija za medije OO SDP Bugojno\nKonferencija za medije OO SDP Bugojno\tIstaknuto\nOO SDP Bugojno danas je održala konfrenciju za medije na kojoj su se osvrnuli na posljednju redovnu sjednicu Općinskog vijeća Bugojno. Ovom prilikom obratio se predsjednik OO SDP-a Admir Škandro.\nAdmir Škandro u uvodu se kritički osvrnuo na sam rad Općinskog vijeća u poslednjem periodu naglasivši da je šest mjeseci nakon izbora održana tek treća sjednica kao i to da nisu razmatrani niti usvojeni brojni bitni izvještaji: progami rada Općinskog vijeća i načelnika za ovu godinu, izvještaji o izvršenju budžeta za 2015. i 2016. godinu te izvještaji JU i preduzeća. "Na protekloj sjednici Općinskog vijeća imali smo osam tačaka Dnevnog reda, a Klub vijećnika SDP-a je dao podršku za sve tačke koje su u interesu građana Bugojno i u skladu sa zakonskim propisima, ne vodeći se time ko je predlagač", naveo je Škandro.\nPored svih tačaka dnevnog reda, najviše pažnje je privukao Prijedlog budžeta Općine Bugojno za 2017.godinu, koji je planiran u iznosu od 8.069,000 KM, što je, kako kaže, nerealno planiran iznos.Ovoliki iznos budžeta planiran je iz jedinog razloga, da se zadovolje apetiti budžetskih korisnika bliskih vladajućoj većini, a prvenstveno javnih preduzeća i ustanova, kojima su značajno povećana sredstva u odnosu na prethodne godine, naglasio je. "Na prijedlog budžeta, Klub vijećnika SDP-a je uložio 8 amandmana, i poražavajuće je da nijedan nije usvojen. SDP je kroz predložene amandmane pokazao da radi u interesu običnog čovjeka, a što bi trebalo da bude zajednički cilj Općinskog vijeća. To dovodi do zaključka da vladajuću većinu interesuje samo ko je predlagač, a ne suština predloženog. Jedna od zanimljivijih tačaka dnevnog reda sjednice je bila i zamjena članova Nadzornih odbora u javnim preduzećima, gdje je vladajuća većina nastavila sa ranijom praksom nezakonitog imenovanja članova upravnih i nadzornih odbora", istakao je Škandro.\nOno što je pozitivno u usvojenom budžetu,kako se čulo danas na pressu SDP-a je planiranje sredstava za obavljanje pripravničkog i volonterskog staža mladih, a isto je uvršteno na osnovu našeg prijedloga prilikom rasprave o Nacrtu budžeta, na prethodnoj sjednici. Jedna od tačaka dnevnog reda bila je donošenje Programa kontrole i smanjenja populacije pasa lutalica na teritoriji općine Bugojno, koji je urađen i prezentovan Općinskom vijeću od strane predstavnika veterinarskih stanica naše općine. Usvajanjem navedenog Programa, Općinsko vijeće je nakon deset godina prvi put uradilo nešto konkretno i poduzelo prvi korak ka rješavanju problema pasa lutalica, naveo je na kraju konferencije za medije OO SDP Bugojno Admir Škandro.\nOO SDP Bugojno,\nsjednica OV Bugojno,\nViše iz kategorije: « Počinje nova sezona u emitovanju emisije "Poljoprivreda Gornjovrbaske regije"\tKonkurs za dodjelu stipendija redovnim studentima u akademskoj 2016./2017. godini »


Preporuka aditiva za izradu vodonepropusnog betona – DRAMIN\nQ: Potrebno mi je da na ploči objekta koji radim dobijem površinu koja odbija vodu (postoji pad za odvod vode), kod vašeg distributera sam uzeo izolit 3 AQUABOUND, jer nisu imali na stanju Izolit SUPERPLAST. Da li postoji neki problem pošto vidim da je on namenjen za temelje i sl., ploča je od fert gredica iznad podruma (verovatno neće ali da proverim)?\nMaterijal se priprema tako što se rastvara sa vodom, cca 2-3% aditiva na količinu cementa koji se koristi za spravljanje betona. Agregat koji se koristi za spravljanje betona mora biti apsolutno čist i odgovarajuće – srazmerne granulacije, takođe cement mora biti svež, nezgrudvan i što vece marke.\nSpravljanje betona sa aditivom se vrši tako što se u mešalicu, ukoliko je u pitanju ručno spravljanje betona, pored cementa i šljunka dodaje rastvor aditiva i vode. Ukoliko je u pitanju spravljanje betona u auto-mikserima, potrebno je naglasiti da se u mikser sipa manje vode, jer se nakon prispeća auto-miksera na gradilište dodaje prethodno pripremljen aditiv, pristupa dodatnom mešanju smese nekih 15-ak minuta i tek se onda beton izliva iz miksera. Preporuka je da beton bude armiran, minimalne debljine 10 cm i ukoliko uslovi dozvoljavaju da bude nabijen – upotreba vibro igle.


Doprinos standarda ciljevima održivog razvoja UN - Portal Kvalitet\nDoprinos standarda ciljevima održivog razvoja UN\nUN su 2015. godine definisanjem 17 ciljeva održivog razvoja (SDG) postavili ambiciozan petnaestogodišnji plan za rešavanje nekih od najhitnijih pitanja sa kojima se suočava svet, čime bi se stvorili uslovi za unapređenje mira, iskorenjivanje siromaštva i zaštita planete.\nOvi ciljevi su globalno prepoznati kao neophodni za buduću održivost sveta u kome živimo. Oni ukazuju na to da suzbijanje siromaštva mora ići ruku pod ruku sa strategijama koje grade ekonomski rast i bave se nizom socijalnih potreba, uključujući obrazovanje, zdravstvo, socijalnu zaštitu i mogućnost zaposlenja, istovremeno baveći se klimatskim promenama i zaštitom životne sredine.\nISO kao međunarodna organizacija za standardizaciju ima dugogodišnju saradnju sa UN i objavljivanjem standarda i srodnih dokumenta, pomaže u ostvarivanju ciljeva UN. ISO standardi pružaju solidnu osnovu na kojoj mogu napredovati inovacije i ključni su alati koje primenjuju vlade, industrije i potrošači doprinoseći postazanju svakog cilja.\nPublikacija “Doprinos ISO standarda ciljevima održivog razvoja UN” identifikuje i sadrži pregled standarda koji daju najznačajniji doprinos u postizanju svakog pojedinačnog cilja. Povodom Dana UN i 75 godina postojanja ove organizacije Institut za standardizaciju Srbije preveo je ovu publikaciju na srpski jezik i u elekronskoj formi je možete je naći na našem sajtu.


Ever Tires – biciklističke gume koje ne mogu da se probuše - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nEver Tires – biciklističke gume koje ne mogu da se probuše\nEvo dobrih vesti za sve one koji vole biciklizam...\nKoliko puta vam se desilo da krenete u avanturu sa biciklom, samo da bi ste odustali zbog probušene gume. Ovo je verovatno najgori problem biciklista. Međutim, možda je probušenim gumama najzad došao kraj.\nKompanija „Canyon Crawler“ je dizjanirala posebne biciklističke gume koje mogu da pređu 8000 kilometara bez pucanja i bušenja. One imaju potpuno novi i revolucionarni dizajn koji pomera sve granice. Ove gume nisu napunjene vazduhom, penom ili nekim drugim gasom. Gume imaju rupičast dizajn koji omogućava da guma bude fleksibilna i mekana, ali takođe dovoljno čvrsta da izdrži ubode eksera, stakla i oštrog kamenja.\nCena jedne gume iznosi 76$ što i nije baš jeftina cena, ali ako bi nas ova guma spasila odlaska kod majstora, možda se i isplati dati malo veći novac.\nne može da se probuši\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: 10 stvari koje verovatno niste znali o Nikoli Tesli


Ambasadsor Falkoni: Bez”igre savezništava” za rešenje Kosova i Metohije – Srbija NAŠA Zemlja\nAmbasadsor Falkoni: Bez”igre savezništava” za rešenje Kosova i Metohije\nby admin February 14, 2021, 3:51 pm 1.2k Views\nNema dakle “igre savezništava “, poručuje Falkoni u pisanom intervjuu za Tanjug, odgovarajući na pitanje da li su preterane ocene koje su se ovde čule posle susreta predsednika Srbije Aleksandra Vučića i francuskog predsednika Emanuela Makrona u Parizu, da je Srbija u Francuskoj napokon dobila saveznika na Zapadu i očekivanja od Pariza kada je reč o rešenju kosovskog problema.\n“Francuska u potpunosti podržava posredovanje Evropske unije u ovom dijalogu jer mi smatramo da je to pitanje evropske bezbednosti. Uloga facilitatora je da vidi polje mogućnosti, da uzme u obzir stavove strana, njihove crvene linije, da sačini, ukoliko do toga dođe, predloge, učini da dijalog da rezultate i, ukoliko je potrebno, upotrebi svoj uticaj”, pojašnjava Falkoni.\nŠto se sadržine eventualnog sporazuma tiče, kaže on, predsednik Francuske je bio veoma jasan : jedino ona rešenja koja omogućavaju da se trajno napreduje po ovom pitanju treba pre svega da budu odobrena od obe strane i potvrđena na međunarodnom nivou.\n“Francuska neće stajati na putu sporazuma između Beograda i Prištine, ali treba doći do jednog takvog kompromisa”, ističe Falkoni.\nNa pitanje koliko je Francuskoj u ovom trenutku pitanje KiM visoko na agendi, imajući u vidu sve probleme u okvirima EU pa i unutar zemlje zbog pandemijske i ekonomske krize ambasador kaže da pitanje Kosova ostaje dobro plasirano na diplomatskoj i međunarodnoj agendi Francuske.\n“To opredeljenje nije slučajno, uprkos pandemiji i ekonomskoj krizi. Ako se držim samih činjenica, od toga zavisi budućnost evropskog kontinenta, stabilnost i bezbednost regiona, njegov ekonomski razvoj. Zapadni Balkan je naš sused i okružen je sa više zemalja Evropske unije. Normalno je dakle da se za to veoma interesujemo” kaže on uz opasku da se radi i o “ličnom ” prioritetu predsednika Makrona koji od početka svog mandata, kaže, vodi jednu odlučnu proevropsku politiku.\nFrancuski ambasador koji je učestvovao u pripremi posete predsednika Vučića i srpske delegacije Francuskoj, kaže da se posete na visokom nivou uvek unapred pažljivo pripremane iako su često najavljene tek u poslednjem trenutku za razliku od “zvaničnih poseta” ili “državnih poseta” i ističe da je tako bilo i sa ovom posetom.\nŠest meseci posle poslednje posete predsednika Vučića Parizu i posle više telefonskih razgovora, naši predsednici su osetili potrebu da se ponovo vide kako bi detaljnije razgovarali o nizu pitanja tokom susreta koji je trajao više od tri sata.\n“Predsednik Emanuel Makron i njegov srpski kolega Aleksandar Vučić imaju fluidan, čest i srdačan kontakt koji doprinosi bilateralnim odnosima u celini. Reč je o njihovom drugom direktnom susretu u roku od godinu dana, uprkos pandemiji kovida 19 i ograničenjima koje to povlači sa sobom, čemu bih dodao još najmanje tri telefonska sastanka, u aprilu, novembru i decembru 2020”, kaže on.\nFalkoni dodaje da je na dnevnom redu bilo najpre pitanje međusobnih bilateralnih odnosa i da su oni sežu daleko u prošlost, da ih odlikuje posebno bratstvo po oružju tokom Prvog svetskog rata, ali da su oni takođe i veoma aktuelni i dinamični.\n“Dve zemlje su potpisale strateško partnerstvo 2011. godine. Nastavak političkog dijaloga na visokom nivou datira iz 2017. i doživljava svoju kulminaciju sa posetom predsednika Makrona Srbiji u julu 2019.”kaže on.\nFalkoni ističe da je ova poseta dovela do snažnijeg angažovanja sa obe strane oko stvari čija je realizacija sada u toku i koje zahtevaju da se prate na visokom nivou. Ekonomski odnosi su u punom razvoju kako to pokazuje naše partnerstvo u izgradnji metroa u Beogradu.\n“Zatim, tu je i činjenica da je Srbija veoma važna za Francusku na regionalnoj sceni ali ne samo na njoj: radi se o zemlji od uticaja na Zapadnom Balkanu, koja je geografski okružena zemljama Evropske unije”.\nDelimo dakle mnoge zajedničke izazove: evropske integracije Srbije i regiona; normalizaciju odnosa sa Prištinom; regionalnu saradnju i stabilnost; velike međunarodne teme kao što su borba protiv organizovanog kriminala, terorizma, pandemije kovida i njenih ekonomskih posledica na region. Ono što utiče na Srbiju i na Balkan utiče posledično i na nas i obratno.\n“Što se tiče saradnje vezane za pristupanje Srbije Evropskoj uniji, Francuska se drži svojih obaveza i podržava reforme u toku.\nPolitički dijalog je konstantan. Za sada se radi o uspostavljanju nove metodologije proširenja u Srbiji čim to bude bilo moguće, kako bi ovaj proces bio više politički i efikasniji.” poručuje Žan-Luj Falkon.