Zapadni saveznici traže zasedanje Međunarodne agencije za atomsku energiju 2. februara\nKontroverzni nuklearni program, koji je uprkos međunarodnim upozorenjima obnovila vlada u Teheranu i danas je u žiži interesovanja međunarodne javnosti.\nBritanski Forin ofis je saopštio da Francuska, Nemačka i Britanija planiraju da zatraže održavanje vanredne sednice Upravnog odbora Međunarodne agencije za atomsku energiju 2. idućeg meseca, na kojoj će se razgovarati o mogućim akcijama protiv Irana.\nForin ofis je saopštio da su izaslanici Sjedinjenih Država, Evropske unije, Rusije, Kine i domaćina, Britanije, koji su se danas sastali u Londonu da razmotre iranski nuklearni program, izrazili ozbiljnu zabrinutost zbog koraka koje Teheran preduzima da bi ponovo pokrenuo svoj program obogaćivanja uranijuma.\nIzaslanici su se saglasili da bi Iran ponovo morao potpuno da suspenduje taj program. Državni sekretar Kondoliza Rajs je danas u Liberiji izjavila da svet mora brzo da reaguje s obzirom da je Iran - kako se doslovno izrazila - 'prevršio meru svojim najnovijim nuklearnim akcijama'.\nIran je zabranio rad američke TV mreže CNN u toj zemlji, navodeći kao razlog - pogrešnu interpretaciju stava iranskog predsednika koji je prema CNN-u rekao da njegova zemlja ima pravo na nuklearno oružje.\nRuski predsednik Vladimir Putin upozorio je danas da međunarodna zajednica mora da bude pažljiva, jer Teheran još nije odbacio predlog da nukelarni materijal prerađuje u Rusiji, što je iranski ambadsador u Rusiji okarakterisao kao konstruktivan predlog.\nPutin je u Moskvi nakon razgovoraa sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel rekao i da je pozicija njegove zemlje prema spornom iranskom nuklearnom programu "vrlo bliska" onoj koju su zauzele Sjedinjene Države i Evropska unija.\nStro: Iran mora da uveri svet da ne pravi nukelarno oružje\nBritanija je saopštila da Iran mora da uveri svet da razvija nuklearni program isključivo u mirnodopske svrhe. Britanski ministar inostranih poslova, Džek Stro, o tome je razgovarao sa predstavnicima glavnih svetskih sila na sastanku u Londonu, posvećenom problemu iranskog nuklearnog programa.\nStro je rekao da Iran treba da dokaža svoje tvrdnje i sve uveri da ne namerava da proizvede nuklearno oružje.\n”Iran sad mora da preduzme korake da bi uverio međunarodnu zajednicu da njegov nuklearni program ima jedino mirnodopski cilj. Nažalost, plašim se da je poverenje često bilo izneveravano skrivanjem i prevarama.“\nStrou je to rekao posle sastanka u Londonu na kojem su se okupili predstavnici pet stalnih članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija i Nemačke, radi razgovora o pitanju iranskog nuklearnog oružja. Sastanak je održan posle prošlonedeljnog zahteva Britanije, Francuske i Nemačke, da se problem razmotri na vanrednoj sednici Upravnog odbora Međunarodne agencije za atomsku energiju.\nOd Međunarodne agencije se očekuje da pitanje Irana prebaci u nadležnost Saveta bezbednosti, koji bi mogao da odluči i o uvođenju sankcija. Istovremeno, Saudijska Arabija je energično istupila protiv svakog pokušaja Irana da napravi nuklearno oružje. Saudijski ministar inostranih poslova, princ Saud al-Fejsal, na programu britanske televizije se zapitao zbog čega bi Iranu bila potrebna nuklearna bomba.\n”Gde će da upotrebi to oružje? U Izraelu? Ukoliko pogodi Izrael, pobiće i Palestince. Ukoliko promaši Izrael, pogodiće Saudijsku Arabiju ili Jordan. U čemu je tu poenta?“\nIpak, princ Fejsal je rekao i da Zapad snosi deo krivice za očevidne nuklearne težnje Teherana, jer je dozvolio da Izrael tajno postane nuklearna sila.\nIran je prošle nedelje saopštio da će ponovo da započne da obogaćuje uranijum u objektu koji je nadgledala Međunarodna agencija za atomsku energiju. Iran tvrdi da će nuklearnu energiju koristiti samo u mirnodopske svrhe. No, Sjedinjene Države i vodeće države Evropske unije sumnjaju da Iran namerava da proizvede nuklearno oružje.\nZabrinutost međunarodne zajednice se povećala otkako je iranski predsednik, Mahmud Ahmedinedžad, nedavno rekao da bi Izrael trebalo da bude “zbrisan s mape sveta”.


Šef Kosovske policije: Patrola policije bila na 70 metara od mesta ubistva, ali se ništa nije čulo sem VRISKA ŽENE\nŽeljko Bojić, šef operative Kosovske policijske službe za sever Kosova rekao je da će telo Olivera Ivanovića biti prebačeno na odeljenje sudske medicine gde će biti urađena obdukcija.\n- U blizini kapije gde je kancelarija Olivera Ivanovića jutros u 8.10 sati došlo je do oružanog napada, na nekih 70 metara bila je i policijska patrola, ali oni nisu čuli ništa osim kuknjave jedne starije žene - ispričao je jutros Bojić.\nKako je rekao na lice mesta je odmah izašla uviđajna ekipa koja je pronašla četiri čaure i jedan kompletan metak i najverovatnije se radi o kalibru 9 milimetara.\nUbrzo nakon zločina u Ulici Vojvode Putnika pronađeno je zapaljeno vozilo marke "opel astra" bez registarskih oznaka. Bojić kaže da je upravo to najverovatnije vozilo napadača na Ivanovića.\n- Verujem da su napadači na Olivera Ivanovića koristili zapaljeni automobil "opel astru" nađenu u obližnjoj ulici - rekao je on.\nBojić nije hteo da komentariše spekulacije da su napadači na Ivanovića bili maskirani.\nNa mesto ubistva u Kosovskoj Mitrovici stigle su i specijalne jedinice iz Prištine, koje će od lokalne Kosovske policijske službe (KPS) preuzeti istragu.\nKako za "Blic" kaže Ivanovićev advokat Nebojša Vlajić, Ivanović je nažalost podlegao povredama.\n- Izgleda je već na licu mesta preminuo. Zadobio je pet prostrelnih rana. Odmah je prevezen u bolnicu, lekari su pokušali da ga reanimiraju, ali nije bilo spasa - priča Vlajić za "Blic".\nPo dolasku u bolnicu, Ivanović je odmah upućen u operacionu salu, ali lekari nisu uspeli da mu spasu život.\nDirektor bolnice: Nije moglo da mu se pomogne\nLekarski tim koji je pokušao da spase Olivera Ivanovića održao je konferenciju za štampu.\nU video-snimku "TV Most", lekari objašnjavaju sve što se događalo nakon što je Oliver Ivanović dovezen u bolnicu, sa pet prostrelnih rana.\n- Na žalost, Oliver Ivanović je podlegao povredama - rekao je za Tanjug direktor bolnice u Kosovskoj Mitrovici Milan Ivanović. On je dodao da Oliveru Ivanoviću nije moglo da se pomogne, te da je preminuo nakon što je više puta upucen u gornji deo tela.\nVIDEO: Ovako je govorio Oliver Ivanović posle izlaska iz zatvora\nProdužen pritvor trojici Srba osumnjičenih za učestvovanje u ubistvu Olivera Ivanovića\nTrojici Srba iz Kosovske Mitrovice još dva meseca pritvora


Užas: Manijak napada devojčicu u tramvaju, putnici mirno sede (video)\nA. J. 25. oktobra 2018. 19:39\nNa društvenoj mreži Fejsbuk pojavio se snimak iz jednog beogradskog tramvaja koji je šokirao sve korisnike ove društvene mreže i izavao lavinu komentara.\nNa stranici „Uživo iz beogradskih tramvaja i buseva“, našao se snimak na kom se vidi kako muškarac prilazi tinejdžerki i počinje da je grli. Uplašena devojčica pokušava da ga odgurne od sebe, međutim on postaje sve navalentniji.\nToliko se priljubio uz devojčicu i dodirivao je po grudima i telu da joj je glavu bukvalno nabio u staklo.\nDevojka (17) izvršila samoubistvo skokom sa prozora bolnice u Kruševcu\nKako je napisano ispod snimka koji je uznemirio ljude na društvenim mrežama, devojčica je stara svega 12 godina.\nIz Gradskog saobraćajnog preduzeća rekli su da im nije prijavljen ovaj incident.


Većina tenisera ne želi ni da se izjasni da li su primili vakcinu, a još veći broj njih su antivakseri.\nRuku na srce, sada malo manje pričaju, jer čekaju zvaničnu informaciju iz Melburna. Novak Đoković i Danil Medvedev kriju zdravstveni karton, Stefanos Cicipas ne želi vakcinu, kao i Dominik Tim od pre mesec dana.\nAustrijanac nije želeo vakcinu po cenu da propusti start 2022. godine, a onda ga nisu pustili ni da uđe u dvoranu u Beču na ATP turnir. I tada je nešto "kvrcnulo" u glavi Tima, koji je promenio mišljenje i odlučio javno da objavi.\n- Igraću u Abu Dabiju (od 16. do 18. decembra) s ciljem da se pripremim za Australijan open. Podrazumeva se da je vakcina obavezna za učešće na ta dva takmičenja, a ja sam vakcinisan - rekao je deveti teniser sveta Tim u izjavi Frans presu i prvi igrač iz vrha koji je priznao da se vakcinisao.\nDominik Tim vakcina protiv korone Australija open


krediti : Južne vesti\n“Mediana” ima čak 6 kredita za tekuće poslovanje, direktorov plan je da se dovedu do nule\n13:15, 16. 10. 2020.\nNa sednici Gradskog veća 1. oktobra odobreno je još jedno zaduživanje niškog Javnog komunalnog preduzeća “Mediana” od 40 miliona dinara za tekuću likvidnost. To je, kako kaže direktor Dragoslav Pavlović, samo jedan od 6 ovakvih kredita koje “Mediana” ima, a plan mu je da ih svede na nulu.\n10:57, 6. 8. 2020.\nIako već otplaćuju jedan kredit po osnovu dozvoljenog minusa od 50 miliona dinara, još jedan od 40 miliona za kapitalne investicije i 2 lizinga, niški “Parking servis” zatražio je i dobio odobrenje Gradskog veća za još jedan kredit po osnovu dozvoljenog minusa od 30 miliona dinara. Razlog je, kako piše u obrazloženju, otežano poslovanje zbog pandemije virusa korona.\nKrediti bez kamata za pirotske preduzetnike\n11:58, 12. 3. 2020.\nKamate za investicione kredite koje će pirotski preduzetnici moći da podignu kod poslovnih banaka, finansiraće se iz budžeta Grada. Krediti će se odobravati za period do 3 godine, a iz budžeta svih građana za subvencionisanje kredita izdvojeno je 3 miliona dinara.\nLeskovačka Toplana podiže kredit od 2 miliona evra za izgradnju kotlarnice na gas\n16:53, 16. 12. 2019.\nKako bi izgradili kotlarnicu na gas u naselju Dubočica, ali i rekonstruisali mrežu, leskovačka Toplana planira da u narednoj godini podigne kredit. Prema rečima v. d. direktora Miloša Mićića, zadužiće se kod Nemačke razvojne banke, a planiraju da podignu 2 miliona evra kredita. Ovo preduzeće u narednoj godini planira da nabavi 3 nova vozila, a cene grejanja, tvrde, neće se menjati.\nNiška Toplana se još jednom zadužuje kod banke da bi platila gas\n13:14, 15. 10. 2019.\nBeskamatni krediti za preduzetnike u Pirotu\n19:44, 6. 4. 2019.\nInvesticione kredite kod Direktne banke, u Poštanskoj štedionici i kod Credit Agricole banke, do kraja godine moći će da podignu Piroćanci preduzetnici, a kamate će finansirati Grad Pirot.


Fiorentina svim silama želi da zadrži Vlahovića - BIGportal.ba\n16 Aprila, 2021 16 Aprila, 2021 0969\nFudbaler Fiorentine Dušan Vlahović ove sezone pruža odlične partije, koje nisu prošle nezapaženo skautima velikih evropskih klubova, koji su pokazali interesovanje za njega.\nKlub je nudio reprezentativcu Srbije novi ugovor, pošto mu aktuelni važi do 30. juna 2023. godine, ali on do sada nije potpisan.\nKako su pisali italijanski mediji napadač ne želi da produži saradnju sa Violom, jer želi na leto da promeni sredinu, kako bi igrao u nekom ambicioznijem klubu, međutim u Firenci će uraditi sve da ga zadrže u svojim redovima. Trener Đuzepe Jakini se nada da će predsednik kluba Roko Komiso uspeti da ga zadrži.\n„Predsednik voli Vlahovića koji je veoma ambiciozan igrač i uveren sam da će biti načina da se dogovorimo sa napadačem. Dušan mora da razmišlja isključivo o igrama i da radi potpuno fokusirano, sa željom da bude još bolji. Gledamo igru i rezultate iz utakmice u utakmicu, a svakako da dolazi vreme kada će predsednik i klub obaviti razgovor sa Vlahovićem kako bismo zajedno nastavili dalje“, rekao je Jakini.\nVlahović je u Fjorentinu došao leta 2018. godine iz Partizana uz obeštećenje od 1.950.000 evra, a danas ga u klubu cene na 40 miliona evra.


Najvredniji kapital naše kompanije upravo je naš tim.\nOd ideje, do realizacije, iza svakog i najmanjeg dela procesa stoje iskusni stručnjaci, ali i mladi i ambiciozni članovi Carnex tima.\nBrzina u odlučivanju, spremnost na nove izazove i kreativnost u radu, karakteristike su svih naših zaposlenih, ljudi okupljenih oko istog cilja - očuvanje imena sa dobim ukusom.\nKroz stručno vođenje i organizovanje timova, individualno karijerno planiranje i organizovanje stručnih seminara i edukacija, sektor za ljudske resurse svakom zaposlenom obezbeđuje jednaku priliku za profesionalni rast i razvoj.\nSvesni smo da su zadovoljni zaposleni najbolja preporuka za našu kompaniju i zato se svakodnevno trudimo da im obezbedimo sigurno i motivišuće radno okruženje i izazove uz koje će porasti i postići profesionalne i lične uspehe.\nPOSTANITE DEO CARNEX TIMA\nUkoliko ste zainteresovani za rad u našoj kompaniji, želite da se prijavite na otvoreni konkurs ili biste voleli da vaš CV bude u našoj bazi podataka, pošaljite biografiju i motivaciono pismo na e-mail adresu:


Nikada nije kasno za gužvanje postelje - BIGportal.ba\n23 Jula, 2019 23 Jula, 2019 099\nSeksualnost u poznim godinam više nije tabu, a stručnjaci ističu njegove brojne pozitivne uticaje na zdravlje.\nIstraživanja: Čak 50 odsto muškaraca i 30 odsto žena seksualno aktivni i u sedamdesetim\nSEKSUALNE aktivnosti najstarijih sugrađana nisu retkost jer je želja za intimnošću i bliskošću u sedmoj deceniji nekada i naglašenija u odnosu na srednje godine, uveravaju stručnjaci. Poslednja istraživanja pokazuju da mnogi penzioneri u kasnim godinama šeste decenije imaju relativno aktivan i ispunjen seksualni život. Psihoterapeut Milica Milovanović ističe da ljudi nikada nisu prestari za intimne odnose, ali da mnogim penzionerima često nedostaje zdrav polni odnos sa partnerom u poznim godinama.\nIstraživanja o zdravim životnim navikama, između ostalog, pokazala su da seks povećava samopouzdanje, smanjuje stres i krvni pritisak, poboljšava imunitet i smanjuje doživljaj bola.\n– Vođenje ljubavi produžava život i opšte je poznato da želja za seksom ne umire sa godinama starosti – objašnjava psihoterapeut Milica Milovanović. – Uprkos predrasudama i uverenju da pojedini penzioneri nemaju aktivan seksualni život, kod mnogih tek u starijoj dobi dolazi do izražene želje za intimnošću sa partnerom. Ovo nije nikakva novina, jednostavno sa sazrevanjem, posebno muškaraca, javlja se težnja ka kvalitetnom emotivnom povezanošću sa partnerom. Kada govorim o ovoj povezanosti pre svega mislim na seksualnu privlačnost između starijih sugrađana.\nPovezanost između partnera postaje sve čvršća kako godine prolaze. Partneri su svesni činjenice da poznaju jedno drugo, znaju šta im prija u međusobnim odnosima, imaju osećaj sigurnosti i nemaju stida. Sve ovo su okolnosti, kako tvrdi naša sagovornica, koje doprinose održavanju zdravog i aktivnog seksualnog života.\n– Iako zvuči neverovatno, imala sam razgovore sa ljudima koji imaju više od 70 godina i uživaju u seksualnom životu. Njihova iskustva potvrdila su mi ranije tvrdnje stručnjaka da im aktivnost u tom dobu znatno olakšava opšte stanje organizma, smanjuje depresiju i nervozu i povećava osećaj zadovoljstva što se nalaze baš u toj životnoj dobi – tvrdi ova psihoterapeutkinja.\nPenzioneri koji su vrednovali polni život u mladosti sasvim je sigurno da će to činiti u starosti onoliko koliko im stanje organizma dozvoljava. Ipak manjak fizičke aktivnosti u trećem dobu može predstavljati glavno ograničenje za kvalitetan intiman odnos. Seksolozi upozoravaju da se u tom slučaju mora usporiti sa “akrobacijama u krevetu”. Osim toga, potrebne su i redovne konsultacije sa kardiolozima, posebno onim muškarcima koji u šestoj ili sedmoj deceniji života koriste preparate za jačanje potencije.\nSkorašnja istraživanja pokazala su da 50 odsto muškaraca i 30 odsto žena ostaju seksualno aktivni i u sedamdesetim. Seksolozi ovaj raspored snaga objašnjavaju prirodno jačim seksualnim nagonom kod muškaraca, ali i patrijarhalnim shvatanjem seksa, po kome muškarci imaju prava da uživaju, a žene ne, pogotovo u starosti.\nPOSEBNA PAŽNjA KOD ŽENA\nPERIOD nakon menopauze može biti posebno problematičan kod žena zbog smanjenja lučenja polnih hormona. Mnogim ženama ovo predstavlja izuzetno veliki psihološki problem i barijeru u održavanju aktivnog seksualnog života. Psihoterapeutkinja upućuju na to da se na tržištu nalaze razni medikamenti koji mogu pomoći u prevazilaženju ovog nedostatka i da to ne bi trebalo da bude prepreka najstarijim sugrađankama.


Za nova brojila i modernizaciju mreže još 39 miliona eura | Aktuelno\nNaslovna EKONOMIJA Za nova brojila i modernizaciju mreže još 39 miliona eura\nCrnogorski elektrodistributivni sistem je sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj danas potpisao Ugovor o realizaciji treće faze Projekta modernizacije mjerenja potrošnje električne energije vrijedan 32 miliona eura.\n– Sredstva iz ovog zajma biće upotrijebljena za nabavku 60 hiljada novih multifunkcionalnih brojila, kao i za rekonstrukciju mjernih mjesta, ugradnju novih ormara i dovođenje pripadajuće mreže u stanje koje može da podrži modernu tehnologiju za daljinsko mjerenje potrošnje električne enrergije, kaže se u saopštenju CEDIS-a.\nPrecizira se da je ukupna vrijednost III faze Projekta 39 miliona eura, a CEDIS će sedam miliona EUR obezbijediti iz sopstvenih sredstava.\n– Ova investicija će Crnu Goru, koja je kandidat za ulazak u Evropsku uniju (EU), učiniti prvom zemljom u kojoj EBRD djeluje, a koja je ispunila ciljeve EU kada je u pitanju pokrivenost savremenim brojilima, sa minimumom od 80 odsto korisnika. Očekuje se da će se realizacijom projekta smanjiti emisija ugljen dioksida za više od 86 hiljada tona godišnje, rekli su iz CEDIS-a.\n– Sindicirani krediti omogućavaju komercijalnim bankama da učestvuju u projektima Banke i proširiju opseg finansiranja za podršku održivom rastu, pojašnjava se u saopštenju.\nDirektor EBRD za sektor energetike Hari Bojd Karpenter rekao je da je sektor električne energije u Crnoj Gori već jedan od najmodernijih u Evropi.\n– Ovaj projekat se nadovezuje na naše prethodne kredite EPCG-u, našu podršku Crnoj Gori u povezivanju sa Italijom i projekat prve vjetroelektrane. Oduševljeni smo što ponovo radimo sa EPCG i CEDIS-om, koji su ostvarili izuzetnu transformaciju elektrodistributivne mreže u Crnoj Gori, doveli do smanjenja gubitaka i poboljšanja kvaliteta napajanja za sve potrošače, rekao je Bojd Karpenter.\n– Time ćemo ispuniti obaveze koje proizlaze iz Zakona o energetici da do 01.januara 2019. godine u sistemu daljinskog očitavanja imamo 85 odsto potrošača, rekao je Đukanović.


Brnabić: Oko 50 odsto ministara biće žene - Svetionik.com\nNovosadski informativni portal #4008\n4008 Brnabić: Oko 50 odsto ministara biće žene\nNovosadski informativni portal 021 · danas 07:04\nNovosadski informativni portal 021 · danas 08:19\nJedna pešakinja poginula je na Karlovačkom drumu, na ulazu u Sremske Karlovce, kada ju je pokosilo vozilo. Pročitaj više\nHram Svetog Save na Vračaru danas će biti otvoren za posetioce na praznik Svete Petke, saopštila je Srpska pravoslavna crkva (SPC). Pročitaj više\nNovosadski informativni portal 021 · 26.10.2020 16:51\nU regionu Zapadnog Balkana potpuno će biti ukinut roming 1. jula 2021. godine, potvrđeno je danas na otvaranju trećeg Digitalnog samita ZB, čiji je domaćin ove godine Tirana. Pročitaj više\nBrnabić: Svako ko je hteo dijalog može da se raduje resoru Gordane Čomić\nNovosadski informativni portal 021 · 26.10.2020 11:05\nMandatarka Ana Brnabić izjavila je da je sastav nove vlade pokazatelj koliko je vlast "slušala narod u Srbiji". Pročitaj više\nNovosadski informativni portal 021 · 26.10.2020 12:59\nPoslednjih dana meta kampanje opozicione političarke i potpredsednice Stranke slobode i pravde Marinike Tepić je v. d. direktora Elektroprivrede Srbije Milorad Grčić. Pročitaj više\nNovosadski informativni portal 021 · 26.10.2020 15:26\nJedna osoba preminula je od posledica korona virusa u Srbiji u poslednja 24 sata, pa je ukupan broj žrtava povećan na 793. Pročitaj više


Srbija najviše piva izveze u Bosnu i Hercegovinu\n23.08.2018. / 7:43\nBEOGRAD, Srbija proizvede godišnje 500 miliona litara piva, od čega 130 miliona litara izveze, i drugi je najveći izvoznik piva u EU, izjavio je sekretar za prehrambenu industriju Privredne komore Srbije Dimitrije Ivanović.\n– Većinu izvezemo u BiH, dok smo sa 47 miliona litara drugi najveći izvoznik piva u EU. Prvi je Meksiko, a SAD su iza nas – rekao je Ivanović za TV Prva.\nIndustrija piva daje ogroman doprinos BDP-u, jer su, kako je naveo Ivanović, pivari u budžet Srbije uplatili 290 mil EUR, a u toj grani privrede, od koje indirektno živi 35.000 ljudi, radi 2.500 do 3.000 zaposlenih.\nOn je istakao da ova industrija pozitivno utiče i na proizvodnju sirovina za pivo, jer se 98% ječmenog slada koristi iz Srbije, a hmelj koji se ranije proizvodio na površini od 2.000 hektara sada se proizvodi na 5.000 hektara.\nIvanović navodi da je u ekspanziji otvaranje malih, zanatskih pivara, kojih trenutno ima 40 i sve je veće interesovanje za otvaranje novih. Indikator.ba\nTagovi: bihdimitrije ivanovićizvozpivosrbija


Pro Evolution Soccer 2019 / 09 05 2018\nSvi biste hteli da vas dribla Beckham\nPro Evolution Soccer 2019 je najavljen za izlazak ovog avgusta.\nNajnoviji nastavak Konamijeve franšize će biti objavljen 28. avgusta za PS4 i XboxOne i 30. avgusta za PC. Igra će biti dostupna u dva fizička izdanja sa Phillippe Coutinhom na naslovnici standardne edicije.\nDavid Beckham će biti na naslovnici specijalnog izdanja koje će dati fanovima priliku da otključaju myClub bonuse. Takođe će izaći i isključivo digitalna Legend edicija, dostupna odmah na datum premijere.\nKonami obećava da će nastaviti da povećava broj licenci, uključujući više licenciranih liga i stadiona, kao i mnoge nove legendarne igrače koje možete voditi. Ipak, nedavno je objavljeno da je PES izgubio licencu za UEFA Ligu šampiona posle desetogodišnje saradnje.\nSvakako pročitajte IGN's PES 2018 recenziju, u kojoj smo rekli da je "postavila neverovatno visok nivo kvaliteta za ostale sportske igre koje pokušavaju da je prestignu."


"Vlasnici Volkswagena imaju pravo na odštetu" - Zanimljivosti o automobilima\n„Vlasnici Volkswagena imaju pravo na odštetu“\nNije Dieselgate, ali ima veze sa nemačkim Volkswagenom.\nOkružni sud u Amsterdamu saopštio je da vlasnici automobila koje je proizvela Volkswagen grupa, a u koje je ugrađen softver namenjenim lažiranju rezultata na testova emisije iz dizel motora, imaju pravo na obeštećenje bilo da vozila kupili kao nova ili polovna.\nPrema odluci holandskog suda, pravo na obeštećenje u iznosu od 3.000 evra imaju kupci VW-a, Audija, Seata i Škode koji su vozila sa instaliranim softver kupili kao nova, dok bi vlasnici polovnih automobila trebalo da dobiju kompenzaciju od 1.500 evra, prenosi Rojters.\nNaknada, na koju nemački proizvođač automobila još uvek može da uloži žalbu, obuhvata oko 150.000 automobila koje su prodali dileri targetirani u kolektivnoj tužbi, naveo je sud.\nNemačkog proizvođača vozila je ovaj skandal, od izbijanja do danas, koštao više od 32 milijarde evra na ime kazni, popravki i sudskih troškova.\nEvo kako možete da obavite tehnički pregled po starim cenama: Rešenje za poskupljenje!\nMinistarka iz stranke Zeleni u Nemačkoj zamenila električni automobil za benzinski model


Mercedes gradi fabriku baterija u Poljskoj - Auto Republika\nMercedes gradi fabriku baterija u Poljskoj\n23/01/2019 - 14:01\nPosle najave da će izgraditi novu fabriku u Egiptu, predstavnici Daimlera potvrdili su da će oformiti i deveti pogon za proizvodnju baterija.\nOvaj pogon biće smešten u Poljskoj u mestu Javor. Mercedes planira da u narednih nekoliko godina pokrene čak devet fabrika za proizvodnju baterija, ali je tek jedan takav pogon i počeo da radi u Kamencu u Nemačkoj.\nPogon u Javoru u Poljskoj pored baterija proizvodiće i SUS agregate sa četiri redno postavljena cilindra koji su namenjeni da se koriste u paru sa elektromotorom kod hibridnih postavki.\nDaimler je odlučio da samostalno proizvodi baterije, jer je za početak ere elektro mobilnosti primoran da kupuje baterije od drugih dobavljača. Nemački gigant procenjuje da će za nabavku baterija u narednih 12 godina potrošiti više od 20 milijardi evra. Osim toga Daimler veruje da će ih širenje portfolija elektrifikovanih modela koštati još 10 milijardi evra.\nKao i drugi nemački proizvođači i sam Daimler hita ka elektrifikaciji. Do 2022. godine plasiraće na tržište čak 130 elektrifikovanih varijanti automobila, komercijalnih vozila, kamiona i autobusa.\ntags: daimler mercedes Poljska\nprevious Kinesko automobilsko tržište u 2018. godini\nnext Ričardu Hamondu ne smetaju električni automobili\nVolkswagen naredne godine menja logo\nStižu Porsche Cayenne Coupe, Audi Q3 Sportback…\n13/03/2019 - 15:03\nVolvo dobija novog šefa\n05/01/2022 - 08:51\nNova istraga u Volkswagenu zbog navodno nelegalnih isplata bonusa


ePogledi - Režimi koriste vehabijske grupe kao izgovor za brutalnost nad legitimnom opozicijom\nRežimi koriste vehabijske grupe kao izgovor za brutalnost nad legitimnom opozicijom\n27 juni, srijeda\nNe bi bilo pogrešno zaključiti da je tokom pokolja u Siriji kojeg je vještački proizveo NATO, najveći broj takfiri terorista došao iz zemalja članica bivšeg Sovjetskog Saveza. Ti teroristi su većinom došli iz Centralne Azije i Kavkaza. Najzloglasnije vođe ovih grupa u Siriji su većinom Dagestanci, Gruzijci, Čečeni ili Tadžikistanci.\nIako je prvi aktivni islamski pokret u regionu bio tradicionalno sunnitska organizacija iz Tadžikistana, "Islamska partija oživljenja Tadžikistana" (IRPT), vehabijski narativ dominira islamskim organizacijama u regionu. Pokušat ćemo ukratko analizirati zašto se ovo desilo i koji su mogući pravci ovog emevijskog trenda u muslimanskim društvima bivših sovjetskih republika.\nGlavni razlog zašto je tekfirsko-vehabijski narativ postao tako dominantan među većinom muslimana ranih 1990. godina jeste zato što je unutar pokreta za nezavisnost Čečenije, prije njihovog neuspjelog rata za nezavinost, prodro veliki broj saudijskih pseudo učenjaka. Čečenski pokret za nezavisnost pod islamskom zastavom i sloganima je bio glavni razlog izloženosti mnogih muslimana iz SSSR-a Islamu. Potpuno otuđeni od islama tokom komunističkog perioda, većina muslimana je vidjela neku vrstu oživljavanja njihove nezavisnosti u onima koji su izazivali imperijalno prisustvo Moskve, koje je bilo prikriveno pod maskom "internacionalnog komunizma". Dok su Čečeni uspjeli izvesti brojne smjele vojne operacije protiv ruske vojske , postali su simboli nove post-sovjetske stvarnosti koju su mnogi narodi sanjali decenijama: potpuna nezavisnost od Rusije. Ova vizija je oslijepila mnoge muslimane iz regione bivše sovjetske zone utjecaja na ne-islamsko, i ponekad potpuno suprotno islamskom, ponašanje u ratovima koje su vodile čečenske milicije koje su polahko postajale sve više selefijski indoktrinisane.\nPeriod čečenskog rata za nezavisnost od 1994. do 2003. bio je najvažniji događaj u islamskom preporodu u regionu bivših sovjetskih republika. Prije mutiranja u tekfirski trend, čečenski pokret je smatran simbolom nezavisnosti od decenija ruskih osvajanja bivših muslimanskih teritorija na Kavkazu i centralnoj Aziji. To više nije slučaj, ali događaji tih godina ostavili su snažan ideološki i metodološki utisak u mislima mnogih muslimana na Kavkazu i centralnoj Aziji.\nDanas preostali članovi pokreta za nezavisnost Čečenije predstavljaju plaćenike bez vođe, koji služe NATO-u kao topovsko meso za unaprijeđivanje agende Washingtona i Tel Aviva u parčanju Bliskog Istoka u mini države. Međutim, malo je vjerovatno da će tekfirski narativ postati dominantan poziv na oružje muslimanima bivših sovjetskih republika.\nBez obzira na to, tekfirski trend je i dalje moćan alat koji koriste regionalni režimi kako bi se potkopali legitimni islamski pokreti. Ovo se najbolje može uočiti u Tadžikistanu i Azerbejdžanu, gdje vladajuće kleptokracije dozvoljavaju tekfirskim grupama da funkcioniraju na kontrolisan način kako bi osigurali podršku iz Moskve, Teherana i Evrope. Logika ove politike je da tokom legitimnog narodnog ustanka, ne-islamske terorističke metode tekfiri grupa će poslužiti kao opravdanje režimu za brutalnost prema sopstvenom stanovništvu, a sve to pod palicom "borbe protiv terorizma". Zbog nedostatka ideološke i organizacione sofisticiranosti legitimnih islamskih pokreta u regionu, ova politika je atraktivna opcija za održavanje regionalnih režima.\nU narednim godinama, primarni izazov za većinu islamskih pokreta na globalnom nivou bi bio sprečavanje vehabijskim i saudijskim organizacijama da otmu i izmjene legitimnu narodnu želju za promjenama. Ovu prepreku će biti naročito teško prevladati za muslimane u regionu bivših sovjetskih republika, jer su selefističke grupe iz Saudijske Arabije uspjele da se uspostave kao primarne alternative zvaničnom "Islamu", koji je sankcionisan od strane vladajućih.\nIako su ove NATO sponzorisane tekfiri grupe propale na testu vođenja države i društva u Afganistanu, Čečeniji, dijelovima Nigerije, Somalije i od nedavno i Libije i djelovima Sirije i Iraka, neki muslimani u bivšem sovjetskog regionu ih vide kao moćna sredstva kojima bi se mogli otarasiti čvrstog stiska sadašnjih režima. Ovo se poklapa sa načinom na koji NATO posmatra tekfirije i vehabije: kao alate destabilizacije. Ovakva situacija stvara dilemu mnogim društveno-političkim aktivističkim grupama u regionu bivših sovjetskih republika, koje nisu u stanju da samostalno uzdrmaju autokratske režime, već su očajnički angažovane da ih se otarase. Ovo se u suštini svodi na sljedeće pitanje: da li bi se trebao uspostaviti savez sa elementima nestabilnosti? "Ne" je očigledan odgovor za stranog posmatrača, ali ne i za socijalističkog, liberalnog ili posvećenog muslimana koji je godinama bio zatvoren u logorima za mučenje u Uzbekistanu, Tadžikistanu ili Azerbejdžanu. Sve dok se ne dođe do autentičnog pokreta opozicije koji bi predstavio hrabru alternativu aktuelnim represivnim režimima, tekfiri-vehabijska prijetnja će i dalje postojati.


Digitalni zeleni sertifikat od sutra i na šalterima pošta - Ugradu.info\nDigitalni zeleni sertifikat od sutra i na šalterima pošta\nBy Valjevo on 1. June 2021.\nKancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Republike Srbije najavila je danas da će građani Srbije od srede, pored Portala eUprave, moći da dobiju Digitalni zeleni sertifikat i na šalterima 200 pošta širom zemlje, uz važeći pasoš.\nIzdavanje sertifikata je za građane besplatno, a ceo proces – od podnošenja zahteva do izdavanja dokumenta traje svega nekoliko minuta.\nDigitalni zeleni sertifikat biće dostupan i u poštama na graničnim prelazima, kao i u pošti na Aerodromu “Nikola Tesla” u Beogradu (Terminal 1 u prizemlju).\nDirektor Kancelarije za IT i eUpravu Mihailo Jovanović podsetio je na to da na šalterima “Pošte Srbije” građani već imaju pomoć pri otvaranju naloga na portalu eUprave, čime postaju eGrađani, a sada je omogućeno da se na istim šalterima izdaju i Digitalni zeleni sertifikati.\nSvesni smo toga da stariji građani nemaju znanja i mogućnost da kreiraju nalog na portalu eUprava i uključivanjem “Pošte Srbije” u izdavanje Digitalnog zelenog sertifikata ovaj problem ćemo rešiti, objasnio je on.\nCilj nam je da svima omogućimo da dobiju verodostojnu potvrdu o vakcinaciji i rezultatima testiranja, naglasio je Jovanović i pozvao građane koji nemaju mogućnost da koriste usluge portala eUprava da svoj Digitalni zeleni sertifikat preuzmu u jednoj od 200 poslovnica “Pošte”.\nVršilac dužnosti direktora JP „Pošta Srbije“ Zoran Đorđević naglasio je da izdavanjem pomenutog sertifikata ovo preduzeće nastavlja realizaciju svojih ključnih ciljeva, a to su podizanje kvaliteta i širenje usluga i uključivanje u proces digitalizacije.\nUz veliku podršku premijerke Ane Brnabić, “Pošta Srbije” intenzivno sarađuje sa Kancelarijom za informacione tehnologije i elektronsku upravu na razvoju novih digitalnih servisa sa ciljem da zauzme lidersku poziciju u regionu, zaključio je Đorđević.\nSpisak pošta u kojima je omogućeno izdavanje Digitalnog zelenog sertifikata dostupan je na sajtu “Pošte Srbije”.\nVakcinacija u Brankovini i Goloj Glavi\nSve o COVID VAkcinaciji (21)\nMentalna prva pomoć


BalkanMagazin :: NIS: Plasman stooktanskog benzina za veleprodajne kupce\npetak, 13. novembar 2020 14:24\nMotorni benzin EVRO BMB-100 predstavlja gorivo vrhunskog kvaliteta domaće proizvodnje koje u potpunosti zadovoljava sve zahteve koji su propisani evropskim standardima kvaliteta benzina. Njegova dodatna vrednost ogleda su u visokom oktanskom broju koji predstavlja ključnu meru kvaliteta goriva. Viša vrednost oktanskog broja, između ostalog, doprinosi većoj snazi i poboljšanim radnim karakteristikama motora, produžava njegov radni vek, smanjuje potrošnju goriva dok istovremeno utiče i na smanjenje emisije zagađujućih gasova čime se doprinosi zaštiti i očuvanju životne sredine, navodi se u saopštenju NIS-a.\n„Kompanija NIS ostaje posvećena širenju palete derivata koje nudi potrošačima, konstantno uvodeći inovacije kako bi dodatno unapredila kvalitet svojih proizvoda. Sa našim veleprodajnim kupcima gradimo dugoročnu saradnju koja se zasniva na poverenju, odgovornosti i partnerskom odnosu. Novi proizvod koji smo uvrstili u ponudu za veleprodajno tržište još jednom pokazuje našu spremnost da našim partnerima ponudimo najbolji kvalitet naftnih derivata domaće proizvodnje,“ izjavio je Konstantin Tarasov, direktor Direkcije za komercijalne aktivnosti kompanije NIS.


Odjeci samita u Sloveniji: Zasad rampa EU za Zapadni Balkan, rasprava o proširenju ipak slijedi - Akta.ba\n08.10.2021. 10:47 / Izvor: Agencije\nČlanice Evropske unije zasad nemaju zajedničke stavove kako bar srednjoročno povećati izglede da se Zapadni Balkan ugradi u strukture Unije, što se vidi i kao glavni zaključak susreta vođa EU i regiona u Sloveniji.\nAli će Evropska komisija najprije ovog mjeseca objelodaniti izvještaj o reformama u regionu, da bi potom lideri EU održali bitnu raspravu o geopolitici, granicama Unije, uključujući i proširivanje, potvrdili su agenciji Beta zvaničnici EU u Briselu.\nOni su ukazali na to da je poslije samita na Brdu kod Kranja njemačka kancelarka Angela Merkel predočila da ne misli da je svrsishodno utvrđivanje nekih datuma za članstvo za partnere sa Zapadnog Balkana, već da to treba da uslijedi "kad budu ispunjeni uslovi", dok je francuski predsjednik Emanuel Makron saopštio da će EU uskoro održati "suštinsku raspravu o geopolitici Unije i proširivanju".\nMakron je naglasio da "Unija mora odrediti svoje spoljne granice i razmotriti politiku i odnose prema susjedima, a posebno prema Rusiji i Turskoj", što drugim riječima znači da se sagleda, kad i pod kojim uslovima, bi se granice Unije "mogle proširiti i na Zapadni Balkan".\nMediji i analitičari su mahom ocijenili da ishod samita na Brdu kod Kranja znači da je EU za neko dogledno vrijeme stavila rampu na mogućnosti da otvori vrata nekom od kandidata za članstvo.\nVeć je, kako je zaključeno, ponuđen paket finansijske podrške i investicija da bi se jačanjem ekonomske saradnje, trgovine među samim zemljama regiona na temelju EU vrijednosti i pravila pospješio ekonomski boljitak koji bi olakšao i politički preobražaj Zapadnog Balkana, a time i željeno dostizanje stepena demokratskog i ekonomskog razvitka koji bi uvjerio članice EU da kandidati iz regiona zaslužuju članstvo.\nMakron je ponovio da je "potreban politički angažman i investicije EU kako bi se postigla već trgovinska i ljudska integracija u regionu i zajednička politika postupanja prema manjinama".\nFrancuski predsjednik je, međutim, predočio da u regionu postoje i dalje vrlo komplikovani odnosi, posebno kad je riječ o Srbiji i Kosovu, ocijenivši da je "došlo i do nazadovanja, vraćanja u istoriju i velikih napetosti".\nAngela Merkel je navela da bi utvrđivanje datuma, rokova za članstvo kandidata sa Zapadnog Balkana značilo da bi se EU našla pod pritiskom da to ispuni i ako bi se ispostavilo da kandidati uopšte još nisu ispunili uslove, demokratski stasali i ekonomski ojačali da to bude moguće.\nIzvještači EU medija sa samita u Sloveniji su javili da je "zamor od proširivanja" činjenica među nekim zapadnim članicama Unije, ali da potrebu unutrašnjeg sređivanja, preuređenja EU nameće i situacija s nekim državama evropske 27-orice na istoku, protiv kojih je Evropska komisija pokrenula kaznene postupke zbog kršenja nekih temeljnih vrijednosti, vladavine prava, nezavisnosti pravosuđa, slobode medija, što onda jača strah od ulaska novih članica.\nJer, kako piše francuski list "Lezeko", loša iskustva sa ranijim učlanjenjem zemalja za koje se ispostavilo da su ušle u EU s velikim manjkavostima upravo na polju vladavine prava, pravosuđa, korupcije i organizovanog kriminala, nadovezuje se na izvještaje Evropske komisije o Zapadnom Balkanu, iz kojih proističe da se u regionu te reforme slabo sprovode u djelo.\nTu velike zamjerke naročito postoje u Francuskoj, Holandiji, Danskoj, Belgiji, pa i Njemačkoj, dok Italija, Austrija, Grčka i članice na istoku EU misle da treba pružiti ozbiljne dokaze da Unija istinski smatra da Zapadni Balkan pripada Uniji.\nU Deklaraciju na Brdu kod Kranja je jedva i tek u posljednji čas ubačeno da EU "potvrđuje predanost proširivanju", ali je odmah posebno naglašeno da se partneri na Zapadnom Balkanu moraju posvetiti "sprovođenju uvjerljivih reformi, poštenih i strogih uslova, kao i načelu sopstvenih zasluga".\nŠpanski dnevnik "Pais" je mišljenja da je sad nastala situacija da "EU zauzvrat nudi ekonomske povoljnosti zemljama Zapadnog Balkana da bi nadoknadila zaostajanje u proširivanju", a to znači "nudi Srbiji i ostatku bivše Jugoslavije 29 milijardi evra investicija, jeftinijih telefonskih usluga i olakšica za izvoz na evropsko tržište".\nAnalitičari su izračunali da bi, uz već datu pomoć EU za otklanjanje posljedica epidemije koronavirusa i 9 milijardi evra iz pretpristupnog fonda EU IPA III u idućih sedam godina moglo da se privuče i još 20 milijardi kapitala međunarodnih finansijskih organizacija i privatnih investicija u region, što bi predstavljalo finansijsku injekciju ravnu trećini ukupnog godišnjeg bruto domaćeg proizvoda svih šest partnera na Zapadnom Balkanu, s tim što bi ta sredstva bila ugrađena i u "zeleni program", digitalizaciju i infrastrukturno povezivanje sa EU.\nAnalitičari italijanskog Instituta za međunarodna pitanja i njemačkog Instituta za bezbjednost i spoljne poslove su, međutim, naveli podatke da je za posljednjih desetak godina deficit zapadnobalkanskih zemalja u trgovini s državama EU iznosio u proseku oko 9 milijardi evra godišnje.\nU medijima EU je našla odjeka i izjava albanskog premijera Edija Rame da "smo mi na lošem iskustvu navikli da se ničemu ne nadamo, jer smo svjedoci da Evropa ne prolazi kroz baš neke dobre momente, uz mnoge unutrašnje probleme, pa se na proširivanje ne gleda s oduševljenjem".


Može li Partizan da sruši i Turke za desetu uzastopnu pobedu?\nPočetna stranicaKK PartizanMože li Partizan da sruši i Turke za desetu uzastopnu pobedu?\nPartizan Video Materijal 19.1.20\nU prvom kolu su u prepunoj Štark Areni deklasirali prvog favorita za osvajanje takmičenja ekipu Virtusa iz Bolonje, da bi potom na gostovanju u Italiji bili bolji od Trenta i to ponovo jako ubedljivo.\nKao lideri su se ove sezone izdvojili centri Džoni Hemilton, koji je i najbolji strelac ekipe u Evrokupu (11,7 poena po meču), kao i Džerod Džouns, tu je i odlični Bonzi Kolson, drugi strelac i treći skakač ekipe, dok se od bekova izdvojio Kubanac Geri Braun. Ne smemo izostaviti ni iskusnog Sinana Gulera, koji je pravi lepak ove ekipe.\nUtisak je da zahuktali Partizan ima kvalitet da ih dobije, pa čak i u Folksvagen Areni, Trinkijerijevi puleni su u strašnoj formi, vezali su devet pobeda u svim takmičenjima, čini se da će nakon utorka moći da se pohvale i dvocifrenim nizom trijumfa.


Mišković hoće da kupi Sava centar - Sputnjik Srbija\n22:30 11 Maj 2021\n© CC BY 2.0 / Daniel Aragay\n11:03 06.11.2020 (osveženo 12:30 06.11.2020) Preuzmite kraći link\n„Delta je ponudom potvrdila spremnost da prihvati cenu od 17,5 miliona evra i obavezna ulaganja od 50 miliona evra, koji su postavljeni kao uslov u javnom konkursu“, objavljeno je na internet sajtu te kompanije.\nNavodi se i da je prema proceni stranih konsultanata koje je angažovala Delta, investicija za renoviranje Sava centra biće veća od 60 miliona evra.\n„Cena koju je tenderom predvideo Grad Beograd izuzetno je visoka i verujemo da je to razlog što se tokom celog postupka prodaje do sada nije javio nijedan zainteresovani investitor, izuzev naše kompanije“, rekao je viši potpredsednik Delta Holdinga Živorad Vasić.\nIz Delte smatraju da mali broj kompanija može da podnese tako visok nivo investicije, a da Delta jeste među njima i to zbog velikog iskustva u sličnim projektima, snage kompanije i mogućnosti da sinergijom hotelskih i kongresnih kapaciteta ovu investiciju učini isplativom.\nDelta se kao potencijalni investitor obavezuje na očuvanje arhitekture objekta i njegovog spoljašnjeg izgleda, kao i na zadržavanje postojeće namene, što su uslovi koje je u prodajnoj dokumentaciji postavio Grad Beograd.\nSava centar prodaje se po treći put, do sada nije bilo podnetih ponuda, a rok za podnošenje ističe danas u 12 sati.\nJavno nadmetanje za Sava centar zakazano je za 9. novembar, prenosi Tanjug.\nSava centar, Delta, Miroslav Mišković


Španska policija: Uhapšen jedan od najtraženijih boraca IDIL-a\n22. april/travanj, 2020.\nPolicija u Španiji, april 2020.\nŠpanska policija uhapsila je u Almeiri jednog od najtraženijih odbeglih boraca takozvane Islamske države Iraka i Levanta (IDIL) u Evropi, saopštila je Vlada te zemlje, a prenosi agencija Rojters.\nEgipćanin, koji se borio u Siriji i Iraku, krio se u jednom stanu sa još dvoje ljudi koji su takođe identifikovani i uhapšeni, saopštilo je špansko Ministarstvo unutrašnjih poslova 22. aprila i objavilo snimak hapšenja na Tviteru.\nUhapšeni muškarac se, prema saopštenju MUP-a, pojavljivao na propagandnim snimcima zločina IDIL-a.\n"Privedeni muškarac proveo je nekoliko godina u području Sirije i Iraka i ima lične karakteristike poput ekstremno nasilnog zločinačkog profila, što je privuklo pažnju policije i obaveštajnih službi u Evropi", navodi MUP u saopštenju, bez objavljivanja identiteta privedenog.\nTri osumnjičene osobe stigle su iz severne Afrike, javlja Rojters. Policija je saopštila da će nastaviti da radi na presretanju i pronalasku desetina građana Španije koji su otišli u Siriju i Irak kako bi se borili na strani IDIL-a, a za koje postoje sumnje da bi mogli izvršiti napade na domaćem tlu, poput napada u Barceloni 2017. godine, kada je ubijeno 16 ljudi.\nSamoubilački napad na zgradu Ambasade SAD-a u Tunisu


Počela je izgradnja autoputa Surčin – Obrenovac – Balkanekspresrb.rs\nPočela je izgradnja autoputa Surčin – Obrenovac\nPremijer Aleksandar Vučić poručio je da je Srbija pouzdan partner na kojeg će Kina uvek moći da računa, i podsetio da su najviše projekata i poslova uradili upravo sa ovom Vladom Srbije. Podsetio da od ukupne cene izgradnje deonice, 208 miliona evra, samo most preko Save i Kolubare, dužine oko 1,7 kilometara, košta 103 miliona evra\nPOČETAK radova na izgradnji auto – puta Surčin – Obrenovac na Koridoru 11, dužine 17,6 kilometara, obeležen je danas u Bariču, u prisustvu premijera Aleksandra Vučića, potpredsednice Vlade i ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, dr Zorane Mihajlović, i ambasadora NR Kine Lija Mančanga.\nPremijer Aleksandar Vučić poručio je da je Srbija pouzdan partner na kojeg će Kina uvek moći da računa, i podsetio da su najviše projekata i poslova uradili upravo sa ovom Vladom Srbije. Podsetio da od ukupne cene izgradnje deonice, 208 miliona evra, samo most preko Save i Kolubare, dužine oko 1,7 kilometara, košta 103 miliona evra:\n“Verujem da će radovi biti završeni u roku, da ćemo 2019. imati spojen Koridor 10 sa Koridorom 11”, rekao je Vučić.\nPotpredsednica Vlade Zorana Mihajlović rekla je da svaki novi završeni auto – put pokazuje posvećenost i odgovornost Vlade, i istakla da Srbija izrasta u saobraćajni i transportni centar regiona.\nOna je najavila da će krajem 2017. biti završeni radovi na dve deonice koje takođe rade kineski izvođači – od Obrenovca do Uba i od Lajkovca do Ljiga.\n“Do kraja godine imaćemo povezano 103 km novog auto-puta kroz Šumadiju, a kad za dve i po godine završimo i deonicu Surčin – Obrenovac skratićemo put od Beogada do Čačka na sat vremena“, rekla je Mihajlovićeva.\nRok za izgradnju auto-puta Surčin – Obrenovac je 32 meseca, izvođač radova je kineska kompanija „Čajna komjunikejšens konstrakšen kompani“ (CCCC). Projekat se finasnira iz kredita kineske Eksim banke, finansijer je Vlada Srbije preko Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, a investitor je JP „Putevi Srbije“.\nPredviđena je izgradnja auto – puta u punom profilu, sa četiri vozne i dve zaustavne trake. Pored izgradnje trase puta sa kompletnom infrastrukturom, projekat uključuje i izgradnju mosta preko Save i ušća reke Kolubare dužine 1.766 metara, nadvožnjaka preko železničke pruge Ostružnica – Batajnica, kao i dve petlje – Surčin i Obrenovac.\nAuto-put Surčin – Obrenovac omogućiće spajanje koridora 11 i 10, preko obilaznice oko Beograda (na petlji Surčin). Zajedno sa deonicama u izgradnji, od Obrenovca do Uba i od Lajkovca do Ljiga, ukupne dužine 50,2 kilometra, i već završenim deonicama – Ub – Lajkovac, dužine 12,5 kilometara i Ljig-Preljina, dužine 40,3 kilometra – ostvariće se neprekidan pun profil auto-puta dužine 120 km od Beograda do Preljine. Prema komercijalnom ugovoru, učešće radova i isporuka nekineskog porekla predviđeni su u vrednosti od 49 odsto ukupne vrednosti projekta.♦\nTagsAleksandar Vučić Surčin - Obrenovac Zorana Mihajlović\nZajedničko saopštenje izbornih timova Vuka Jeremića, Saše Jankovića i Boška Obradovića


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: Najpravednije rješenje Evrolige, potvrda kvalitetnog rada\nKK CRVENA ZVEZDA 25. 05. 2020. 16:46 >> 16:43 2\nKošarkaški klub Crvena zvezda saopštio je da je danas zvanično obaviješten da će naredne sezone igrati Evroligu.\n"Crvena zvezda smatra da je ovo najrealnije, najpravednije rješenje za sve klubove, uključujući i naš, koji se u trenucima prekida borio za četvrtfinale najelitinijeg evropskog takmičenja, ali se tokom dvomjesečne pauze do konačne odluke Evrolige, ponašao odmjereno bez ikakvog prejudiciranja konačnog rješenja koje je zapravo bilo – jedino moguće", navodi se u saopštenju Zvezde.\nBeogradski klub je takvu odluku Evrolige ocijenio kao još jednu potvrdu kvalitetnog rada Crvene zvezde.\n"Ovakvu odluku kada je naš klub u pitanju vidimo i kao još jednu potvrdu kvalitetnog rada Crvene zvezde, partnerskog odnosa koji imamo sa Evroligom već dugi niz godina, ali i velikog povjerenja koje najkvalitetnije klupsko takmičenje ima prema našem klubu i koje je građeno dugi niz godina", piše u saopštenju crveno-bijelih.\nDodaje se da će Zvezda kao višegodišnji integralni dio evroligaške porodice nastaviti da se razvija kao klub koji je već skoro deceniju učesnik Evrolige.\n"Takođe, tokom ljeta ćemo napraviti sve neophodne i moguće korake kako bi naš klub i prvi tim bili konkurentni u narednoj sezoni Evrolige, koja će biti izazovna zbog globalne pandemije virusa Covid-19 koja je i prekinula košarkašku sezonu u Evropi", piše u saopštenju.


MINISTAR PRISUSTVUJE POČETKU USMENE RASPRAVE PRED MEĐUNARODNIM SUDOM PRAVDE U HAGU\nMinistarstvo spoljnih poslova Arhiva saopštenja Arhiva saopštenja iz 2009. godine\nBeograd, 30. novembar 2009. godine\nMinistar spoljnih poslova Republike Srbije Vuk Jeremić boraviće sutra u Hagu, gde će prisustvovati početku usmene rasprave pred Međunarodnim sudom pravde u postupku koji se vodi u vezi sa davanjem savetodavnog mišljenja o legalnosti jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova.\nUsmena rasprava pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu počinje 1. decembra i trajaće do 11. decembra 2009. godine.\nPravni tim koji će zastupati interese Republike Srbije govoriće prvi, odmah po otvaranju rasprave. Republika Srbija u ovom postupku tvrdi da jednostrano proglašenje nezavisnosti nije i ne može biti u skladu s međunarodnim pravom.\nPravne stavove Republike Srbije do sada su u ovom procesu podržali Argentina, Azerbejdžan, Bolivija, Brazil, Venecuela, Iran, Kina, Kipar, Libija, Ruska Federacija, Rumunija, Slovačka i Španija, a očekuje se da tokom usmene rasprave to učine još neke države.\nU ime Republike Srbije, uvodno izlaganje će održati ambasador Dušan T. Bataković, a zatim će, u okviru tročasovne debate, pravne argumente izložiti članovi pravnog tima Republike Srbije i eksperti za međunarodno pravo Malkolm Šo, Andreas Cimerman, Marselo Koen, Vladimir Đerić i Saša Obradović.\nKljučne reči: saopštenja Vuk Jeremić


Narodni poslanik Neda Petrić predsjedniku Vlade Republike Srpske | NSRS\nNarodni poslanik Neda Petrić predsjedniku Vlade Republike Srpske\nNarodni poslanik Neda Petrić, Klub poslanika DNS-SRS postavila je na 15. septembra 2015. godine\nVlada Republike Srpske je izrazila nezadovoljstvo efektima Bečke konferencije na kojoj se odlučivalo o podršci infrastrukturnim projektima zemalja regije. Kritikovali ste Savjet ministara, jer je BiH dobila mnogo manje sredstava u odnosu na zemlje regije, a posebno ministre iz SDS i PDP jer je podržano daleko više projekata iz Federacije BiH i u značajno većem iznosu, dok u Republici Srpskoj podržan samo jedan projekat i to djelimično, a odnosi se na gradnju mosta u Gradišci koji je za Republiku Srpsku od strateškog značaja.\nMožete li pojasniti o čemu je tu riječ i zašto nisu uvaženi prijedlozi koje je kandidovala Vlada Republike Srpske?\nBroj: 04.2-011-280 /15\nNarodni poslanik Neda Petrić, Klub poslanika DNS-SRS, na 6. sjednici Narodne skupštine Republike Srpske, održanoj 15.09.2015.godine, postavila je predsjednici Vlade sljedeće poslaničko pitanje:\n„Vlada Republike Srpske je izrazila nezadovoljstvo efektima Bečke konferencije na kojoj se odlučivalo o podršci infrastrukturnim projektima zemalja regije. Kritikovali ste Savjet ministara jer je BiH dobila mnogo manje sredstava u odnosu na zemlje regije, a posebno ministre iz SDS i PDP jer je podržano daleko više projekata iz Federacije BiH i u značajno većem iznosu, dok u Republici Srpskoj je podržan samo jedan projekat i to djelimično, a odnosi se na gradnju mosta u Gradišci koji je za Republiku Srpsku od strateškog značaja.\nMožete li pojasniti o čemu je tu riječ i zašto nisu uvaženi prijedlozi koje je kandidovala Vlada Republike Srpske?“\nU skladu sa članom 82. Poslovnika Vlade Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 10/09) kao i članom 264. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srpske („Službeni glasnik Republike Srpske“, broj 31/11), dajemo sledeći\nNa postavljeno pitanje narodnog poslanika Nede Petrić, odgovor je dala predsjednica Vlade Republike Srpske u okviru 1. tačke – Pitanja predsjedniku Vlade, na 6. sjednici. Obzirom da poslanik traži odgovor u pisanoj formi, dostavljamo vam izvod iz stenograma sa ove sjednice:\n„Nisu uvaženi zato što predstavnici političkih partija SDS, PDP i NDP-a, koji učestvuju u vlasti na nivou BiH, apsolutno nisu svjesni interesa Republike Srpske, niti žele za njih da se bore. Ovo je jedan od najnesposobnijih saziva Savjeta ministara, a što se odrazilo i na ovoj Bečkoj konferenciji.\nProjekti kandidovani za tu konferenciju bili su spremljeni mnogo ranije, godinu dana prije toga, kada smo imali Berlinsku konferenciju, kada je rečeno da će se naknadno o određenim stvarima ili projektima izjašnjavati uz učešće svih onih koji treba da pomognu da prođu određeni projekti. Oni se tu nisu potrudili. Bila je apsolutna disproporcija između projekata za Republiku Srpsku od samo 6,5 miliona eura za gradnju mosta u Gradišci, iako znamo da je ukupna vrijednost projekta 34 miliona. Po tom osnovu, ako Evropska unija preuzima obavezu Hrvatske, koja je ranije definisala sa nama taj aranžman, onda je to trebalo da bude bar 17 miliona.\nKako je moguće da je dato za most u Gradišci 6,5 miliona, a most u Svilaju u Federaciji 22 miliona, kako je moguće da u Republici Srpskoj nije podržan projekat aerodroma, a u Sarajevu jeste, kako je moguće da nije u Republici Srpskoj podržan ni jedan projekat iz putne, željezničke infrastrukture, a u Federaciji jeste? Kako je moguće da se tamo promoviše jedan gasni projekat, a da niko nije konsultovao predstavnike Republike Srpske?\nDakle, s pravom kažem da su pokazali apsolutnu nesposobnost i nezainteresovanost da se bave ovim pitanjem i zato smatram da treba da budu i odgovorni za ono što su uradili.\nPuno je stvari koje su vezane za djelovanje ljudi koji imaju priliku da obavljaju važne funkcije. Naravno da ne mogu definisati i braniti listu projekata ukoliko tu listu projekata razmatraju na nelegitimno uspostavljenom,tzv. Državnom odboru za investicije, gdje predsjednik Vlade Republike Srpske neće da učestvuje zato što je to tijelo osmišljeno u kuhinji sarajevskoj ili negdje drugdje, a naši naivni ministri su smatrali kako je to samo još jedan od poslovnika o radu nekog tijela i samo nekog tijela koje treba da postoji na nivou BiH.\nDakle, oni će morati ubuduće da konsultuju institucije Republike Srpske, moraće da brane ove stavove, jer smo mi ti koji smo nadležni za pitanja evo u ovom slučaju infrastrukture. Biće konferencija koja će se baviti pitanjem energetike, da li to znači da će oni opet tamo ići da prezentuju stavove, da će dozvoliti Evropskoj uniji ili nekom od njihovih partnera u okviru BiH da osakati projekat koji mi pošaljemo, da ga ne odbrane, a da onda tvrde kako su nešo dobili. Smješno je kad se ljudi hvale dostignućima Bečke konferencije, da zaboravimo na razliku u broju prihvaćenih projekata između dva entiteta.“


Senke istorije - Vladimir Matković - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Senke istorije\n* "Senke" su, htele ne htele, još više otvorile prostor za alternativna i drugačija tumačenja istorije\nVladimir Matković23.11.2017. 16:30\nTV serija koju potpisuje Dragan Bjelogrlić „Senke nad Balkanom“ reklamirana je pod sloganom „Istorija koju nas nisu učili“.\nDugo se nije dogodilo da jedna ovdašnja TV serija izazove toliko polemike o iščitavanju i tumačenju istorije. Svejedno da li ovo ostvarenje gledate kao fan ili se na njega kritički osvrćete, autori su postigli ono što treba. Serija se gleda a, što je još važnije, o njoj se raspravlja i širu javnost istorijski period u kome se serija dešava počinje da zanima, naročito uloga Belih Rusa. Dobar razgovor o tome vodila je Ljubinka Milinčić u emisiji „Drugi pogled“. U goste je pozvala profesora Filološkog fakulteta i autora više knjiga o Belim Rusima Andreja Tarasjeva, istoričara Gorana Miloradovića i Danicu Pajović, profesorku dramaturgije na FDU koja je radila na scenariju. Dobar, informativan, na trenutke polemičan razgovor o odnosu TV fikcije i verifikovane istorije može se pogledati na linku.\n„Senke“ su, htele ne htele, još više otvorile prostor za alternativna i drugačija tumačenja istorije. Možda se takva tumačenja mogu ponekad poistovećivati sa „teorijama zavera“ raznorodnih ideoloških predznaka, ali ona su tu i postoje. Takva tumačenja ne mogu da se smatraju za istorijske istine, ali ih ne treba ni preuveličavati niti ignorisati, već uočiti, a onda vrednosno ocenjivati. Na tom tragu je i izuzetno zanimljiva knjiga koju potpisuje Kođo Vangorski „Sudbina zla“ (Nova poetika – Argus Books & Magazines). Iza ovog pseudonima krije se gospodin Ljubomir Anđelković, o čijim je knjigama „Anđelče Nensi“, „Goldberg i Rosalinda“ i „Ostrašćivanje prošlosti“ naš list već pisao. I u „Sudbini zla“ autor piše vrcavo i duhovito, pokušava da preispita upravo istoriju koju su nas učili. Koliko u tome uspeva ne znam, budući da za istoriju nisam nikakav stručnjak, ali Anđelkovićevo štivo veoma je interesantno za čitanje. Na jednom mestu autor piše:\n„Pošto nismo u stanju da zlo pobedimo u stvarnom životu, tešimo se mi izmišljenim pobedama. Od kako je prva bajka ispričana, od kako je prva balada otpevana, trijumfujemo mi nad silama zla! Istorija mašte je puna bogova i njihovih proroka koji su pravdu delili – i od zla nas štitili. Dovoljno je da im se pomolimo, ili da protrljamo „magičnu lampu“ – i eto njih nama u pomoć! Plamenim mačevima razbijaju oni vojsku zla i daruju nam bilo ispunjenje svih naših nezasitih želja, ili ono, gore pomenuto, osećanje blaženog i nepomućenog mira, u kojem nema ni boli ni brige! Bogovima su se kasnije pridružili razni Supermeni: Tarzani, Herkuli i Tintini koji su bili egzekutori naših težnji da zlo odstranimo iz naših života. Nažalost, kao i pomenuti bogovi i ti novi saveznici su uspevali da pobeđuju zlo samo u mašti.“


Zastupanje farmaceutskih proizvođača\nRAZVIJTE POSLOVANJE SA\nInspirišemo partnere da najteže odluke donose sa samopouzdanjem\nNASTUPAMO U VAŠEM\nIZGRADITE SNAŽNU OSNOVU ZA RAZVOJ POSLOVANJA\nDiacell je kompanija osposobljena da pruži potpunu uslugu upravljanja vašim farmaceutskim biznisom u okviru snabdevanja zdravstvenog sistema Srbije. Naš tim profesionalaca nosi dugogodišnje iskustvo u upravljanju farmaceutskim biznisom i promociji lekova i medicinskih sredstava u okviru zdravstvenog sistema Srbije. Integrišemo naše znanje i stručnost u planove naših klijenata u cilju razvoja poslovanja i postizanja optimalnih biznis ciljeva.\nPo uspostavljanju konsenzusa sa našim klijentom kroz detaljne godišnje i dugoročne planove započinjemo implementaciju. Tokom implementacije usklađenih i odobrenih planova, preuzimamo odgovornost za realizaciju kroz istraživanja tržišta, regulatorne poslove, promotivne aktivnosti, osiguravanje kontinuiranog snabdevanja tržišta, učestvovanje u tenderskim procedurama i naplati potraživanja.\nNa ovaj način našim klijentima obezbeđujemo efikasnu operativnost i kontrolu troškova.\nUkoliko razmatrate mogućnost da plasirate vaše lekove ili medicinska sredstva na tržište Srbije, ili želite da pokrenete ili povećate trenutni obim poslovanja, spremni smo da vas inspirišemo da donesete najteže odluke sa samopouzdanjem!\nKada odlučite da plasirate svoje farmaceutske proizvode na tržište Srbije, jedan od osnovnih koraka je registracija lekova i medicnskih sredstava kod Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije. Možemo vam pomoći...\nOsnova naših aktivnosti je princip: fokusiranost na potrebe klijenata i potrebe tržišta. Spremni smo da vam ponudimo visokokvalitetne usluge koje će vam pomoći da uspešno prevaziđete barijere u poslovanju na tržištu lekova i medicinskih sredstava Srbije.\nISO 9001 2015 SERTIFIKAT\nS ponosom ističemo da je sertifikaciono telo SGS, izdavanjem novog sertifikata nakon sprovedene provere, potvrdilo da je naš sistem kvaliteta za upravljanje poslovanjem u snabdevanju tržišta Republike Srbije lekovima i medicinskim sredstvima ispunjava zahteve standarda ISO 9001:2015.\nISO 9001 2015 sertifikat produžen do 2024. godine\nRegistrovani novi proizvodi\nBaxter u SAD započeo kliničku studiju sistema za pravljenje rastvora za PD na zahtev\nZASTUPANJE I KONSULTANTSKE USLUGE\nZastupanje proizvođača lekova i medicinskih sredstava\nAnaliza uslova poslovanja i plasiranja proizvoda\nIstraživanje tržišta lekova i medicinskih sredstava\nKonsultantske usluge vezane za upravljanje i planiranje strategije\nRazvoj tržšta - kreiranje potrebe za proizvodima\nPromovisanje i pozicioniranje proizvoda na tržištu.\nREGISTRACIJA I VIGILANCA LEKOVA I MS\nRegistracija medicinskih sredstava\nOdržavanje dozvole za lek\nOdržavanje upisa u registar medicinskih sredstava\nObezbeđivanje maksimalne cene leka i statusa na Listi lekova\nRazvoj i implementacija obeležavanja leka i medicinskog sredstva\nDiacell d.o.o. se bavi zastupanjem proizvođača lekova i medicinskih sredstava u Srbiji od samog osnivanja kompanije.


Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Sastanak u Vladi FBiH: Podrška novim investicijama - Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva\nSastanak u Vladi FBiH: Podrška novim investicijama\nPremijer Federacije BiH Fadil Novalić, federalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo i federalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić danas su, u sjedištu Federalne vlade u Sarajevu, razgovarali s delegacijom iz Republike Turske, koju je predvodio otpravnik poslova u Ambasadi ove zemlje u Bosni i Hercegovini Özgür Şahin.\nRazgovarano je o namjerama turske Şişecam grupacije, inače vlasnika Fabrike sode Lukavac, za daljnje investiranje u ovu industriju u Bosni i Hercegovini. Kako je saopćeno, Şişecam je jedan od najvećih turskih investitora u našoj zemlji po proizvodnim kapacitetima i zapošljavanju. U dosadašnjih 14 godina, od kada je privatizirao lukavačku fabriku, investirao je 300 miliona konvertibilnih maraka. Prema planovima, sadašnji godišnji kapacitet proizvodnje od 585.000 tona trebao bi biti povećan za još 100.000 tona.\nVlada Federacije BiH, kako je naglasio premijer Novalić, cijeni odnose Republike Turske i Bosne i Hercegovine, a tome svjedoči i Fabrika sode Lukavac. Federalna vlada, kroz set novih propisa, želi stvoriti povoljnije uslove za strane investitore, jer to pogoduje ne samo općem ekonomskom razvoju naše zemlje, nego i očuvanju postojećih i otvaranju novih radnih mjesta.\nInače, Şişecam grupacija je svoje prvo ulaganje u Bosni i Hercegovini ostvarila kupovinom Fabrike sode Lukavac u procesu privatizacije 2006. godine, a druga njena podružnica je Rudnik krečnjaka Vijenac. Nakon pridruživanja grupaciji, lukavačka Fabrika sode je udvostručila proizvodni kapacitet i svrstala se među najveće izvoznike iz Bosne i Hercegovine.\nOva turska grupacija u svojim podružnicama u Bosni i Hercegovini, Bugarskoj i Turskoj ostvaruje ukupnu godišnju proizvodnju od 2,4 miliona tona sode, od čega gotovo četvrtina izlazi iz proizvodnih pogona u Lukavcu.\nDanašnjem sastanku prisustvovali su i savjetnik za trgovinu u Ambasadi Turske K. Sevgin Güngör, potpredsjednik za proizvodnju hemijske grupacije Şişecam u Turskoj Altuğ Şener, generalni direktor fabrike Şişecam Soda Lukavac Sefa Özincegedik i tehnički direktor ove fabrike Tekin Özdemir.\nUsvojen Kreditno-garantni program za poljoprivredu i prehrambenu industriju


Насловна Занимљивости Историја Stogodišnjica prisajedinjenja Vojvodine Kraljevini Srbiji (3)\nPočetkom novembra 1918. delegacija SNO na čelu sa dr Ignjatom Pavlasom boravi u Beogradu gde je zahtevala da srpska vojska što pre uđe Novi Sad.\nIz komande Dunavske divizije poslat je major Vojislav Bugarski, sa nekoliko desetina oficira i podoficira, da se vrati sa delegacijom. Oni su brodom doputovali u Sremske Karlovce, gde je major Bugarski od prisutnih ratnih zarobljenika formirao jednu vojnu jedinicu.\nNjima se pridružio i jedan konjički eskadron srpske vojske koji je u međuvremenu pristigao. Ova grupa vojnika je 9. novembra 1918. oko 11 časova iz prvaca Petrovaradina preko mosta na Dunavu ušla u Novi Sad.\nNakon što je srpska vojska prešla most, praćena masom oduševljenih Novosađana, kolona se uputila ka zgradi Matice srpske. Sa balkona Matičine zgrade oslobodioce je pozdravio Jaša Tomić, a zatim je usledilo veliko narodno veselje.\nSlična atmosfera se ponovila 12. novembra 1918. kada je u Novi Sad prispela komanda Dunavske divizije na čelu sa pukovnikom Dragoljubom S. Milojevićem. Kompozicija sa 8. pešadijskim pukom Dunavske divizije, ojačanim sa poljskim artiljerijskim divizionom krenula je 13. novembra 1918. u 15 časova sa železničke stanice u Novom Sadu ka Subotici. Voz je u Novi Vrbas stigao oko 16 časova, gde su oficiri srpske vojske informisani o kretanju neprijatelja, a zatim se nastavilo ka Subotici u koju je odred srpske vojske ušao posle 18 časova.\nU gradu nije bilo neprijateljskih vojnika, pa su jedinice 8. pešadijskog puka zauzele železničku stanicu, a zatim su osigurale severne prilaze gradu. Oko 20 časova upućena je jedna četa vozom za Baju, a mesto je bez problema oko 23 časa stavljeno pod kontrolu srpske vojske. Takođe jedinica jačine polovine bataljona iste večeri je ušla u Sombor.\nIstovremeno, bataljon iz sastava Drinske divizije ojačan jednim eksadronom 2. konjičkog puka je upućen sa zadatkom da zauzme Pečuj. Konačno povlačenjem jedinica nemačke XI armije prema Aradu, tokom 17. novembra 1918. jedinice Konjičke i Moravske divizije iz različitih pravaca su ušle u Temišvar.\nUlazak srpske vojske u Novi Sad omogućio je vođstvu SNO da se potpuno posveti pitanju prisajedinjenja Vojvodine Kraljevini Srbiji. Radi dobijanja instrukcija za dalji rad Jaša Tomić, Vasa Stajić i dr Ignjat Pavlas 11. novembra 1918. odlaze u Beograd, gde se sastaju sa ministrima srpske vlade Momčilom Ničićem i Ljubomirom Jovanovićem. Oni su im preneli da je „želja zvanične Srbije da joj se Vojvodina priključi nezavisno od Zagreba“.\nPosle sastanka vlada je telegramom obavestila svog predsednika Nikolu Pašića u Parizu, da „naš svet iz Banata, Bačke i Srema“ namerava da se ujedini sa Kraljevinom Srbijom, kao i da su započele pripreme za skupštinu na kojoj će se zatražiti ujedinjenje.\nJedna od najvažnijih konferencija SNO bila je održana 17. novembra 1918. u Matici srpskoj kada je otvoreno pitanje dogovora među srpskim prvacima u Vojvodini o načinu ulaska u zajedničku državu. S jedne strane su bile demokrate na čelu sa Vasom Stajićem, koji su se zalagali za ujedinjenje „preko Zagreba” i Narodnog vijeća SHS. Sa druge strane stajali su radikali, na čelu sa Jašom Tomićem, koji su zastupali stav o bezuslovnom prisajedinjenju Kraljevini Srbiji, posle čega bi se raspravljalo o daljim ujedinjenjima.\nTokom diskusije Jaša Tomić je izgovorio rečenicu: „Da mi prvo obučemo srpsku košulju, pa tek onda jugoslovenski kaput.” Ovim je mišljenje Jaše Tomića po pitanju rešavanja budućnosti Vojvodine odnelo pobedu.\nUporište za svoje ideje Jaša Tomić je pronalazio u nacionalnim razlozima i za njega je apsolutno prirodno bilo da se Srbi u Vojvodini prvo ujedine sa Srbijom, a tek potom da da zajedno uđu u jugoslovensku državu. Na ovoj konferenciji doneta je odluka da se Velika narodna skupština održi u Novom Sadu 25. novembra 1918.\nPravo glasa dato je slovenskom življu, svima bez obzira na pol, starijima od dvadeset godina. Imovinski cenzus nije primenjivan, tako da su svi mogli da biraju i budu birani. Na hiljadu stanovnika birao se jedan poslanik. Poslanici su birani uglavnom na preporuku narodnih odbora, javno i aklamacijom. Neslovenski živalj nije uziman u obzir, jer su oni imali svoje Narodne odbore i svoje Skupštine. Tamo gde nije bilo narodnih odbora (srpskih, srpsko- bunjevačkih, slovačkih, rusinskih), izbori su vršeni preko parohija.\nIzbori su održani između 18. i 23. novembra, kako bi mandati mogli biti verifikovani i da bi poslanici mogli da na vreme stignu u Novi Sad.\nПретходни текст: Pokrajinski sekretar obišao radove na izgradnji fekalne kanalizacije u Mladenovu\nСледећи текстPenzionerima sa najnižim primanjima po 3.000 dinara do kraja godine


Pentagon odbio koordinaciju sa Rusijom u borbi sa ID - 06.10.2015, Sputnik Srbija\nPentagon odbio koordinaciju sa Rusijom u borbi sa ID\nAmerika ne namerava da razgovara sa Rusijom o saradnji u borbi sa Islamskom državom u Siriji sve dok Moskva podržava sirijskog predsednika Bašara el Asada... 06.10.2015, Sputnik Srbija\n10:39 06.10.2015 (Osveženo: 11:42 06.10.2015)\nAmerika ne namerava da razgovara sa Rusijom o saradnji u borbi sa Islamskom državom u Siriji sve dok Moskva podržava sirijskog predsednika Bašara el Asada, izjavio je zvanični predstavnik Pentagona Mišel Baldansa.\nOd 30. septembra Rusija je na zahtev Asada počela da izvodi precizne vazdušne udare po objektima ID u Siriji. Prema podacima Ministarstva odbrane, ciljevi se biraju na osnovu obaveštajnih podataka, uključujući i osmatranje iz vazduha. Prema izjavi ruskog vojnog resora, oprema ruskih aviona omogućava da se izvode udari po ID na čitavoj teritoriji Sirije i sa „apsolutnom tačnošću“.\n„Mi smo zabrinuti što Rusija nastavlja da izvodi udare po grupama u Siriji koje nisu ekstremističke“, izjavio je Baldansa. Po njegovim rečima, Moskva „na takav način pokazuje da smatra podršku Asadu važnijom od borbe sa Islamskom državom“.\nAmbasador Sirije u Rusiji Rijad Hadad je ranije potvrdio da se udari izvode samo na terorističke oružane snage, a ne po opoziciji i civilima.\n„Jasno smo stavili na znanje da ako vojne akcije Rusije budu fokusirane na borbu sa ID smatraćemo ih pozitivnim korakom. Ipak, sve dok Rusija bude skoncentrisana na podršku režimu Asada, ne možemo i nećemo razgovarati o bilo kakvoj saradnji“, naveo je predstavnik američkog vojnog resora.\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov rekao je juče da je Rusija predložila SAD da u bliskoj budućnosti održe direktne kontakte između vojnika o pitanju Sirije. Američka strana je obećala da će dati brz odgovor na ove predloge.


MUP: Nastavak saradnje policija Srbije i Slovenije - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » MUP: Nastavak saradnje policija Srbije i Slovenije\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović razgovarao je danas u Beogradu sa ministrom unutrašnjih poslova Republike Slovenije Boštjanom Poklukarom o nastavku saradnje policija dveju zemalja u borbi protiv organizovanog kriminala i ilegalnih migracija.\n0Piše: Beta 21. oktobra 2019. 20.31\nStefanović je, nakon sastanka, istakao da postoji potpuna rešenost srpske i slovenačke policije da se dosadašnja jako dobra saradnja kriminalističkih policija nastavi i da one zajednički stanu na put organizovanom kriminalu koji ugrožava bezbednost građana, saopštio je MUP.\nTema razgovora dvojice ministara bile su i eventualne buduće mere koje se zajednički mogu preduzeti na uspostavljanju čvršćeg sistema borbe protiv ilegalnih migracija.\nMinistar Poklukar istakao je da je policijska saradnja više nego uzorna i da će ona biti intenzivirana.\n„Кljučna stvar za borbu protiv organizovanog kriminala je razmena podataka i saradnja kriminalističkih policija, jer se na taj način počinioci krivičnih dela mogu privesti i procesuirati. Ta saradnja je posebno uzorna u oblasti suzbijanja narkotika i mi ćemo je dodatno unaprediti“, rekao je Poklukar.\n„Кada je reč o saradnji naših graničnih policija, gotovo 100 slovenačkih policajaca je bilo na razmeni ovde u Srbiji i mi nastavljamo s tim oblikom saradnje. Ako želimo da sprečavamo ilegalne migracije, to moramo da činimo zajedno“, rekao je Poklukar, navedeno je u saopštenju.


ACI Europe: Obim avio-saobraćaja u Evropi na nivou iz 1995. godine - Aviatica\nEvropski aerodromi izgubili 1,72 milijarde putnika u 2020. i ostvarili obim saobraćaja koji je na nivou iz 1995. godine.\nPrivredno udruženje Aerodromski savet Evrope (ACI Europe, Airports Council International Europe) objavio je izveštaj o saobraćaju u 2020. godini koji je otkrio zastrašujuće rezultate.\nEvropski aerodromi su u 2020. imali 1,72 milijardi putnika manje nego u 2019, što je pad od 70,4 posto.\n„Sa samo 728 miliona putnika u 2020. odnosu na 2,4 milijarde u 2019, evropski aerodromi su vraćeni na obim saobraćaja iz 1995. godine. Nijedna druga privredna grada nije doživela takav šok. Iako su neke od evropskih država obezbedile finansijsku pomoć aerodromima, ukupan iznos pomoći iznosi samo 2,2 milijarde evra što je tek oko 8 posto od ukupnog gubitka koji su aerodromi u Evropi napravili“, izjavio je Olivier Jankovec, generalni direktor ACI Europe-a.\nOn dodaje da se pad obima saobraćaja nastavlja i u narednom periodu, bez ikakvih naznaka da će uskoro doći do oporavka.\nPrema izveštaju ACI Europe-a najviše su pogođeni aerodromi u Evropskoj uniji, koji su imali pad broja putnika od 73 posto dok su aerodromi van EU zabeležili pad od 61,9 posto. Tome je najviše doprineo domaći saobraćaj u Turskoj i Rusiji, na koji restriktivne mere nisu imale podjednak uticaj kao na međunarodni saobraćaj, koji je dominantan unutar EU.\nI unutar Evropske unije pokazale su se velike razlike. Najveći pad saobraćaja u poslednjem kvartalu 2020. su imale Austrija, Češka, Finska, Mađarska, Irska, Slovenija i Slovačka gde je pad broja putnika bio malo ispod 90 posto, a njih u stopu prate Nemačka i Velika Britanija sa padom od 87,9 posto. Sa druge strane, najmanji pad je imala Bugarska (-69%) dok su Francuska, Portugal i Grčka zabeležile pad u rasponu od 72 do 78 posto.\nVanevropske zemlje su takođe pokazale veliku nejednakost. Dok su Rusija (-44,2%) i Turska (-60,7%) imale manji pad broja putnika, u isto vreme Island pada za 96,2 posto, a Gruzija za 94,8 posto.\nInteresantan obrt se desio na top listi najprometnijih evropskih aerodroma. Nekadašnja petorka, prema podacima iz 2019, London-Heathrow, Paris-CDG, Amsterdam-Schiphol, Frankfurt i Istanbul imala je 250 miliona putnika manje. Prema podacima iz 2020. samo je Istanbul uspeo da opstane među prvih pet najprometnijih aerodroma u Evropi i to na prvom mestu. Iza njega su drugi istanbulski aerodrom Sabiha Gokčen, te tri moskovska aerodroma Šeremetjevo na trećem, Domodedovo na četvrtom i Vnukovo na petom mestu.\nACI Europeavio saobraćajEUkorona-krizanajprometniji aerodromiRusijatop 5Turska


Među mladima apolitičnost i apatija | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Među mladima apolitičnost i apatija\nSamo 20 odsto mladih u Srbiji je društveno i politički aktivno, a posledica te apolitičnosti je to što mladima nema ko da predstavi koncept politike kao skupa društvenih pitanja, smatraju stručnjaci i poručuju da politička aktivnost nije samo učlanjivanje u političke stranke.\nKoordinator Lokalne kancelarije za mlade iz Pirota Miloš Colić je učestvujući u panel diskusiji na temu “Izgubljena generacija? Problemi mladih da učestvuju u srpskom društvu”, koju je organizovala Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju u okviru projekta “Jačanje struktura za osnaživanje i participaciju mladih u Srbiji”, rekao da je glavni uzrok apolitičnosti diskriminacija na osnovu uzrasta.\nSa njim je saglasna programska asistentkinja Jedinice za prevenciju nasilja, Ministarstva prosvete nauke i tehnološkog razvoja Gordana Medenica.\n“Apatija je možda posledica toga što mlade niko ništa ne pita”, rekla je Medenica i dodala da je problem u sistemu, koji je nefleksibilan na stavove mladih.\nČlan organizacije “Ministarstvo prosvete” Dobrica Veselinović smatra da u civilnom sektoru “ljudi dobijaju nešto čime će da se bave, a ne iniciraju sami te ideje”, što ukazuje na nedostatak ideološkog ubeđenja.\n“Ako pogledate navijačke grupe i desničarske organizacije, oni sve rade iz ideološkog ubeđenja, što fali onima koji imaju više levičarski stav”, istakao je Veselinović.\nPo rečima šefa odseka za saradnju sa Kancelarijom za mlade i udruženjima, Ministarstva omladine i sporta Zorice Labudović situacija se, ipak, promenila u odnosu na 2007. godinu, kada je samo dva odsto mladih bilo aktivno.\nOna je najavila da je će to ministarstvo izraditi nove strategije za mlade, u cilju jačanja kapaciteta udruženja za mlade i podsticanja pravnog sistema na aktivizam mladih.\n“Nije dovoljan samo rad Ministarstva omladine i sporta, već je potrebno da se uključe svi, pogotovo škola, gde oni provode najviše vremena”, podvukla je ona.\nNa panel diskusiji govorile su i predsednica Organizacije za promociju aktivizma Tatjana Nikolić i članica Upravnog odbora Centra za prava deteta Marija Petrović, koje problem vide u neadekvatnom radu institucija i lošoj komunikaciji medija sa mladima.\nOne su poručile da mladi treba aktivno da menjaju sistem u skladu sa svojim željama i interesima.\nIzvor Novi magazin/TANJUG\nPomoćnica ministra prosvete u Pirotu: Cilj sastanka…\nVanredna sednica Štaba za vanredne situacije – Četiri potvrdjena slučaja morbila i tri verovatna\nGoreo automobil u Cetinjskoj ulici, na svu sreću nema povređenih


Mladi iz Budve snimili kratki film za festival “Svetlo” u Češkoj\nMladi sugrađani Budve Lazar Đuković, Pavel Slavković, Đorđe Milatović, Jovana Vojvodić, Andrea Rajović, Anastasija Zvicer, Varja Delibašić i Maša Gudelj su tokom ovog ljeta napisali scenario, snimili i montirali kratki film koji će biti prikazan na festivalu “Svetlo” u Opštini Valaške Meziriči u Češkoj.\nPotpredsjednik Opštine Budva Vladimir Bulatović primio je učesnike i roditelje 26. avgusta i upoznao ih sa svim pogodnostima koje su obezbijeđene u okviru projekta Kreativni Višegrad.\nDjeci je poželio srećan put i čestitao im na kreativnosti i predanosti tokom realizacije ovog projekta.\nDjeca će u Valaškim Meziričima boraviti od 04. do 09. septembra gdje će zajedno sa svojim vršnjacima iz Češke, Slovačke i Poljske učestvovati u brojnim aktivnostima i predavanjima iz oblasti filmske umjetnosti, ali i posjetama muzejima, kulturno - istorijskim spomenicima, školi, gastonomskim festivalima, kao i samom festivalu “Svetlo”.\nOpština Valaške Mezirički je grad pobratim sa Opštinom Budva i zajedno realizuju brojne projekte.\nProjekat Kreativni Višegrad realizuje Kancelarija za evropske integracije i saradnju uz podršku Sekretarijata za društvene djelatnosti, dok tehničku podršku pruža Radio - televizija Budva.


Zvaničnik EMA potvrdio vezu između "Astra-Zenekine" vakcine i retkih slučajeva stvaranja krvnih ugrušaka - BIGportal.ba\n6 Aprila, 2021 6 Aprila, 2021 08148\nVisoki zvaničnik Evropske agencije za lekove rekao je za jedan italijanski dnevnik da je jasno da postoji veza između vakcine kompanije “Astra-Zeneka” i retkih slučajeva stvaranja krvnih ugrušaka, ali da uzrok još uvek nije poznat.\nŠef Odeljenja za bezbednost i strategiju vakcinacije Evropske agencije za lekove (EMA) Marko Kavaleri potvrdio je da postoji veza između vakcine “Astra-Zeneke” i stvaranja krvnih ugrušaka.\n“Po mom mišljenju, sada možemo reći da je jasno da postoji veza sa vakcinom. Još uvek ne znamo šta uzrokuje ovu reakciju”, rekao je Kavaleri za italijanski list Masađero.\nKavaleri je najavio i da će Agencija tokom dana objaviti i zvanično saopštenje na ovu temu.\n“Pokušavamo da dobijemo preciznu sliku o onome što se dešava, da detaljno definišemo ovaj sindrom”, istakao je Kavaleri.\nEMA je prošle nedelje saopštila da očekuje “ažurirane preporuke” nakon sastanka svog odbora koji počinje danas i traje do petka.\n“Među vakcinisanim osobama, veći je broj slučajeva cerebralne tromboze kod mladih nego što bismo očekivali. To ćemo morati da kažemo”, istakao je Kavaleri.\nNemačka, Italija, Francuska, Španija i Holandija nedavno su ograničile upotrebu vakcine britansko-švedske kompanije samo na starije ljude. Uvođenje sličnog ograničenja razmatra i Britanija.\nVeliki broj evropskih zemalja obustavio je sredinom marta vakcinaciju “Astra-Zenekinom” vakcinom zbog stvaranja krvnih ugrušaka kod nekolicine ljudi koji su je primili, kao i nekoliko sumnjivih smrtnih slučajeva.\nNakon što je Evropska agencija za lekove saopštila da vakcina ne izaziva neželjena stanja i da je korist od vakcinacije daleko veća od rizika, većina zemalja je vratila u upotrebu vakcinu kompanije “Astra-Zeneka”.\nKompanija je nedavno promenila i ime sporne vakcine, pa sada umesto jednostavnog “Astra-Zenekina kovid 19 vakcina” nosi ime “vakszervija”.


Odgovor Rusije na divljaštvo u Harkovu - 03.06.2019, Sputnik Srbija\nOdgovor Rusije na divljaštvo u Harkovu\nU nedelju tokom protesta ekstremno desničarskih i nacionalističkih grupa zbog organizovanja sednice nove političke partije „Veruj delima“, predvođene... 03.06.2019, Sputnik Srbija\nPrva pobeda protiv sila osovine: Žukov pobedio Japanske Imperijalne trupe u Mongoliji pre zvaničnog početka drugog svetskog rata.\nŠta će fašistima jedan Žukov, kada mogu na tom mestu da postave fašističku banderu?\n© Sputnik / Stringer / Uđi u foto-galerijuGeorgije Žukov\nU nedelju tokom protesta ekstremno desničarskih i nacionalističkih grupa zbog organizovanja sednice nove političke partije „Veruj delima“, predvođene gradonačelnicima Harkova i Odese, Genadija Kernesa i Genadija Truhanova, srušena je bista sovjetskog vojskovođe i ratnog heroja maršala Georgija Žukova u Harkovu.\nNacionalisti su obrazložili da je to njihov doprinos desovjetizaciji i dekomunizaciji zemlje i istakli su da „ni za Žukova, ni za bilo kog drugog proruskog političara nema mesta u Ukrajini“.\nNa video-snimcima se vidi da su predstavnici Nacionalnog korpusa i Desnog sektora, nakon sukoba sa policijom, uspeli da sruše bistu pomoću užeta. Nakon toga, nacionalisti su počeli da gule slova sa spomenika, a na tom mestu su postavili zastavu Ukrajine. Prema rečima jednog od lidera partije Nacionalni korpus, rušenje je deo primene Zakona o dekomunizaciji.\n2 Jun 2019, 16:59\nZakon o dekomunizaciji je naziv paketa od četiri pravna akta koje je potpisao predsednik Petro Porošenko 15. maja 2015. godine. On podrazumeva niz mera u borbi protiv „totalitarnog nasleđa“, kao što je zabrana propagande komunističkih i nacističkih simbola, masovno preimenovanje gradova i ulica nazvanih u čast sovjetskih državnih službenika, a takođe uništavanje spomenika sovjetske epohe i drugo. Institut za nacionalno pamćenje Ukrajine objavio je spisak od 520 istorijskih ličnosti čija delatnost potpada pod ovaj zakon. Dokument je izazvao burnu reakciju u društvu, jer granice njegove primene nisu jasno definisane.\nDok je bio na vlasti, Porošenko je više puta dekomunizaciju nazvao jednim od njegovih glavnih dostignuća. On je naveo da je ovaj proces od velike važnosti za kulturnu obnovu zemlje, „oproštaj“ od Rusije i SSSR-a, kao i „dekolonizaciju kolektivnog pamćenja“.\nMoskva od zvaničnog Kijeva očekuje da osudi taj akt vandalizma i poziva novo političko rukovodstvo da prestane da se dodvorava građanima koji se pridržavaju radikalnih ideologija. Analitičari smatraju da je potrebno javno osuditi ove postupke i pronaći vandale kako bi odgovorili za ovaj incident.\nEksperti ocenjuju da će novi predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski, ukoliko ne reaguje na ovaj akt vandalizma, još jednom pokazati da se u suštini po malo čemu razlikuje od Porošenka.\n„Oni sada, u Ukrajini, gaze po našem zajedničkom nasleđu i bukvalno ga razbijaju i uništavaju… Želela bih da verujem da se gradonačelnik Harkova prizvao pameti i shvatio da je vreme vratiti se normalnom toku dijaloga, da je vreme da se zamislimo o svojim korenima, o pobedama koje su ukrajinski i ruski narod zajedno izvojevali. Verovatno je bilo potrebno da se o tome misli malo ranije, ali sam sigurna da će Rusija uvek donositi zrele, promišljene i utemeljene odluke“, rekla je za Sputnjik Svetlana Besarab, deputat ruske Državne dume.\nNekad Jugoslavija, danas Ukrajina: Šta povezuje Kosovo i Donbas\n2 Jun 2019, 14:05\nUkrajinsko tužilaštvo je pokrenulo krivični postupak po predmetima „huliganstvo“ i „pretnja ili nasilje prema pripadnicima policije“, s obzirom na to da su trojica pripadnika policije povređena tokom rušenja biste.\nPolicajci su zadobili opekotine očiju i bili hospitalizovani nakon što je grupa nepoznatih osoba bacila suzavac.\nMeđutim, veruje se da novoizabrani predsednik Ukrajine neće ukinuti ovaj zakon, iako je raskol u društvu, otežan dekomunizacijom, već dugo jedan od glavnih problema ukrajinske države. Tome u prilog ide i nedavna izjava Zelenskog, koji je dekomunizaciju nazvao „normalnom pojavom“. Gradonačelnik Harkova Genadij Kernes je obećao da će obnoviti spomenik putem donacija i pozvao je na direktne pregovore sa Rusijom.\nMaršal Žukov je nije heroj samo za Rusiju i Ukrajinu, nego briljantan vojnik pod čijim su vođstvom ostvarene velike pobede. Bio je i ministar odbrane Sovjetskog Saveza od 1955. do 1957. godine.\nPod njegovom komandom, Crvena armija je izvojevala važne pobede u bitkama za Moskvu, Staljingrad, Lenjingrad, Belorusiju i Berlin u Drugom svetskom ratu. Zato ga nazivaju ga i „maršalom pobede“.\n3 Jun 2019, 21:45\n4 Jun 2019, 00:31


Otvoren fotokonkurs za srednjoškolce i studente\nJavna ustanova „Centar kulture i mladih Općine Centar Sarajevo“ je objavila javni poziv za fotokonkurs na temu „Odnos prema kulturno-historijskom naslijeđu i ljudi u njihovim svakodnevnim aktivnostima na području općine Centar Sarajevo”.\nPrijavu i svoje fotografije na otvoreni fotokonkurs mogu predati srednjoškolci i studenti sa područja Kantona Sarajevo. Moguće je poslati do tri fotografije na navedenu temu na kojoj između ostalog mogu biti: Narodno pozorište, Kamerni teatar 55, Akademija likovnih umjetnosti, Akademija scenskih umjetnosti, SARTR, Pozorište mladih, zgrada Općine Centar, zgrada glavne pošte na Obali Kulina bana, Ajfelov most, Skenderija, Zemaljski muzej, Alipašina džamija, crkva svetog Josipa na Marijin Dvoru...\nJavna ustanova „Centar kulture i mladih“ je pod pokroviteljstvom Općine Centar, kao svojim osnivačem, obezbijedila nagradni fond u iznosu od 600 KM, od čega za prvo mjesto 300 KM, za drugo mjesto 200 KM, dok je za trećeplasiranog na fotokonkursu obezbijeđen iznos od 100 KM. Sve detalje oko same prijave i teme fotokonkursa zainteresovani mogu naći na web stranici Centra kulture i mladih: https://centarkulture.ba/foto-konkurs/, gdje se također može popuniti online prijava za fotokonkurs. Dodatna pojašnjenja je moguće dobiti putem brojeva telefona 033/ 232 594 ili na mail: info@centarkulture.ba.\nPrijave je moguće slati do 11. novembra 2019. godine.


Fiona Hil, bivša članica Saveta za nacionalnu bezbednost Bele kuće za ruska i evroazijska pitanja\nBivša članica Saveta za nacionalnu bezbednost za ruska i evroazijska pitanja i nekadašnja bliska saradnica Donalda Trampa, Fiona Hil, svedoči u Kongresu u okviru istrage o opozivu predsednika.\nFiona Hil je Savet za nacionalnu bezbednost napustila u julu 2019.\nNjen advokat Li Voloski kaže da je od Odbora za obaveštajna pitanja Predstavničkog doma dobila obavezujući poziv za svedočenje u istrazi o opozivu i da planira da odgovori na sva pitanja.\nFiona Hil u zgradi Kongresa\nNBC Njuz prenosi da je Hil spremna da kaže da su Rudi Đulijani i ambasador SAD u EU Gordon Sondlend zaobišli Belu kuću i Savet za nacionalnu bezbednost i da su vodili paralelnu politiku prema Ukrajini.\nGordon Sondlend bi trebalo da svedoči pred Kongresom u četvrtak.\nProšle nedelje u Kongresu je svedočila nekadašnja američka ambasadorka u Ukrajini Mari Jovanovič, koja je rekla da je Tramp smenio na osnovu "neosnovanih i lažnih tvrdnji" pošto je Trampov lični advokat Rudi Đulijani kritikovao njeno službovanje u Kijevu.\nĐulijani je tražio od Ukrajine da istraži jednog od Trampovih političkih rivala, bivšeg potpredsednika Džoa Bajdena i ulogu koju je imao u smeni ukrajinskog tužioca, kao i da li ta smena ima veze sa poslovanjem njegovog sina Hantera u Ukrajini, gde je bio član borda gasne kompanije "Burisma".\nBajden i njegov sin negirali su navode o nelegalnim poslovima u Ukrajini.\nDonald Tramp je, tokom telefonskog razgovora sa ukrajinskim predsednikom Volorimirom Zelenskim tražio "uslugu" - da Ukrajina istraži poslovanje Bajdenovih, a da će detalje o tome dogovoriti Đulijani i sekretar za pravosuđe SAD Vilijem Bar.\nTo je otkrio transkript razgovora dvojice predsednika, a potom je objavljena i žalba anonimnog uzbunjivača u kojoj tvrdi da je Tramp pred razgovor sa Zelenskim obustavio isplatu vojne pomoći Ukrajini.\nDemokrate u Predstavničkom domu su potom pokrenule istrage u procesu opoziva predsednika Donalda Trampa.\nPredsednik Donald Tramp sve vreme negira da je uradio nešto protivzakonito.\nSmatra da je razgovor sa ukrajinskim predsednikom bio "savršen", da je istraga "totalna prevara", demokrate je optužio za "izdaju" i zahtevao je da sazna identitet uzbunjivača, kojeg je u nekim trenucima poredio i sa "špijunom"


Saradnja sa ruskim preduzećima moguća i u okviru Evropske mreže preduzetništva | Razvojna agencija Republike Srpske\nSaradnja sa ruskim preduzećima moguća i u okviru Evropske mreže preduzetništva\nDirektor Republičke agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća Marinko Đukić upoznao je danas predstavnike privredne delegacije ruske regije Nižnji Novgorod sa mogućnostima saradnje u okviru Evropske mreže preduzetništva čije su članice i Republika Srpska i Rusija. On je goste iz Rusije pozvao na predstojeći «Forum o internacionalizaciji poslovanja Banja Vrućica 2019» koji će se održati 7. i 8. novembra u Tesliću, istakavši da je to odlična prilika za uspostavljanje direktne poslovne saradnje preduzeća iz Srpske i Rusije. Republička agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća takođe je otvorena za sve druge oblike saradnje koji će unaprijediti razvoj privrede u Republici Srpskoj.\nSa ruskom delegacijom Đukić je danas razgovarao u okviru sastanka koji je organizovan u Vladi Republike Srpske povodom manifestacije "Dani Nižnjenovgorodske oblasti u Republici Srpskoj", koji će trajati do ponedjeljka, 20. maja. Rusku delegaciju dočekali su ministar energetike i rudarstva Petar Đokić, ministar za evropske integracije i međunarodnu saradnju Zlatan Klokić, ministar privredei preduzetništva Vjekoslav Petričević i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Boris Pašalić.\nMinistar Đokić rekao je da je saradnja Srpske sa ruskom regijom Nižnji Novgorod moguća u metaloprerađivačkoj, automobilskoj i prehrambenoj industriji i proizvodnji medicinske i saobraćajne opreme. On je dodao da će ova posjeta podstaći privrednu saradnju Srpske i najrazvijenijeg industrijskog područja Ruske Federacije.\nMinistar privrede i preduzetništva Vjekoslav Petričević rekao je da je na sastanku bilo riječi o formiranju zajedničkih firmi koje bi nastupale na evropskom, kao i na tržištima u Rusiji i Srpskoj.\n"Bilo je govora i o otvaranju ruskih firmi u Srpskoj, pri čemu smo im predstavili uslove investiranja i pokretanja poslovanja", dodao je Petričević.\nMinistar industrije, trgovine i preduzetništva regije Nižnji Novgorod Maksim Valerievič Čerkasov rekao je da postoji iskren interes za razvijanje saradnje sa Republikom Srpskom.\n„Danas i sutra biće održani bilateralni sastanci naših preduzetnika i računamo da će rezultat tih sastanaka biti zaključivanje ugovora između preduzeća“, naglasio je Čerkasov.\nGeneralni direktor Privredne komore Nižnjenovgorodske oblasti Ivan Razuvajev rekao je da postoji prilika za saradnju u poljoprivredi, automobilskoj i medicinskoj industriji, kao i ideja o pronalaženju zajedničkih tržišta, osnivanju preduzeća i pokretanja zajedničke proizvodnje.\nDirektor Međunarodne agencije za inovacije Jurij Smorodov, koji je i šef Kancelarije za poslovnu saradnju Srpske i Nižnjeg Novgoroda, ocijenio je da su potencijali za saradnju ogromni, kao i da su ruski privrednici došli sa konkretnim prijedlozima jer su upoznati o potencijalima Srpske.


Foto: Srna | Krčmar: Mjere Vlade RS tokom pandemije bile veoma važne i efikasne\nSrna 18.05.2021 13:55\nBANJALUKA - Direktor Garantnog fonda Republike Srpske Radivoja Krčmar rekao je da je vidljivo da su mjere Vlade Srpske tokom pandemije virusa korona bile veoma važne i efikasne, istakavši da je do sada u okviru garantnog programa sa bankama ugovoreno 168 miliona KM kredita za privrednike.\n"Poznato je da je prošle godine, da bi se održala radna mjesta, Vlada Srpske uplaćivala poreze i doprinose radnicima firmi koje zbog pandemije nisu mogle da obavljaju djelatnost", naveo je Krčmar.\n"Dobili smo zadatak da u ime i za račun Vlade Srpske izdamo garancije firmama koje su trpjele štetu. Primarna namjera Vlade je bila da poslovne banke koje imaju dozvolu Agencije za bankarstvo Srpske iz svojih sredstava plasiraju povoljne kredite firmama koje su se našle u teškoj situaciji da bi bila obezbijeđeni likvidnost, obrtna sredstva i neki dio investicija, odnosno investicija u osnovna sredstva", naveo je Krčmar.\n"Pregovarali smo sa bankama, pozvali smo ih sve. Rezultat je da smo potpisali ugovore sa devet banaka i dvije mikrokreditne organizacije u iznosu 168 miliona KM i sigurno je da ćemo u ovoj godini taj ugovoreni iznos kredita uspjeti realizovati. Onda se smatra da smo mi izdali garanciju, to je kroz portfolio garancija da ne idemo na pojedinačne ugovore sa klijentima, što radimo u našoj redovnoj djelatnosti", naglasio je Krčmar.\n"Dobar motiv je da je ta garancija 70 odsto. Banka onda rizikuje samo 30 odsto, pošto mi po pozivu plaćamo ako bi se desilo da padne garancija i da moramo platiti", naglasio je Krčmar i dodao da se to do sada nije desilo, te da sve ide dobrim tokom.\n"Plasirano je 22 do 23 miliona KM kredita za ovaj prvi kvartal, što je solidno i trend je uzlazni, imamo još dvije zainteresovane banke da pristupe ovom programu i očekujemo da će se ostvariti planiranih 238 miliona KM kredita, što je značajna podrška iz tog izvora", naglasio je on.\n"Mislim da je ovo dobra ideja i da je efikasno. Suština je da se usmjere tokovi novca kojima banke raspolažu više u poslovnu zajednicu nego do sada", smatra on.\n"To više nije kredit od 400.000 KM, može da bude iznos od tri ili pet miliona, a mi kao Garantni fond, zakonom je to propisano, pojedinačnu garanciju ne možemo izdati u iznosu većem od 1,5 miliona KM", pojasnio je Krčmar.


Sredstvima iz buđeta općine Visoko od 35000 KM, radi se asfaltirenje prostora pored visočke pijace u vlasništvu privatnog preduzeća Sebilj Visoko. Potvrdu ove informacije dobili smo od Emira Fejzovića iz Službe za prostorno uređenje općine Visoko. Na naše pitanje kako i zašto se novcem poreznih obveznika, u iznosu od 35000 KM, asfaltira prostor koji je u vlasništvu privatnog preduzeća, Fejzović je odgovorio da se ovo radi „za dobrobit svih građana koji koriste prostor pijace“.\n„Asfaltira zato što ovaj prostor koriste svi građani, da bi život u gradu bio što kvalitetniji i to je jedini naš cilj. Naravno, od ovog uređenja ima koristi i ovo privatno preduzeće jer dobijaju uređen prostor koji se može koristiti za više namjena, ali neosporno je i da će ovim potezom građani dobiti ljepši prostor„ – izjavio je za Radio Q Fejzović.\nTrenutno se ovaj prostor koristi za parkiranje automobila, nerijetko je i prostor nelegalne trgovine koju već godinama općinski inspektori ne uspijevaju značajnije spriječiti.\n„ Mi ne znamo kakva će biti dalja namjena ovog prostora, ali je činjenica da ga koriste svi građani. Možda će njegova buduća namjena biti uvrštena u buduću pješačku zonu koja će imati neke nove sadržaje“ – izjavio je Fejzović.\nPored činjenice da će se postavljanjem asfalta vizuelno i praktično urediti područje pijace i prilaza zanatskom centru, ovaj poteze općinskih vlasti značajno ide „na ruku“ preduzeću „Sebilj“ – što je potvrdio u saradnik u ovom preduzeću Mirsad Novokmet.\n„ Razlog zašto ovo preduzeće nije učestvovalo je čisto finansijske prirode jer nemamo sredstava za ove radove. Jedan od naših planova, o kojima smo i razgovarali s predstavnicima općine, je i iskorištavanje ovog prostora za buduće projekte u vrijeme zatvaranja ove dionice za saobraćaj“ – istakao je Novokmet.


Smederevci zadovoljni čekaju Esmark – Semendria\nSmederevci zadovoljni čekaju Esmark\n30. oktobar 2014. PRIVREDA – Izvor: b92 – Građani Smedereva i zaposleni u Železari Smederevo nestrpljivo čekaju strateškog partnera za srpsku čeličanu, od koje će cela Srbija imati puno koristi.\nSmederevci hvale aktivnosti premijera Aleksandra Vučića jer pokušava da pomogne tom gradu u kome čak 20.000 ljudi zavisi od te fabrike.\n“Lepa vest za sve Smederevce i oko 5.000 zaposlenih u Železari – da je premijer pri kraju razgovora o dovođenju stateškog partnera i rešavanja problema Železare”, izjavila je danas Tanjugu gradonačelnica Smedereva Jasna Avramović povodom odluke američke kompanije Esmark da se prijavi na tender za privatizaciju Železare.\nAvramovićeva je kazala da je Vučić u prethodnih godinu dana bio veoma angažovan kako bi našao partnera za Železaru i dodala da pozitivno rešenje očekuje krajem godine.\n“Od Železare zavisi skoro celo Smederevo, jer kada Železara kasni sa platom, ceo grad stane, kasne plate i to se svuda oseti”, reklaje ona i dodala da je ta fabrika strateški bitna za taj grad, ali i celu Srbiju.\nPredstavnici sindikata Železare su, takođe, veoma zadovoljnim poslednjim dešavanjima oko pronalaska partnera za tu fabriku. Oni su Tanjugu rekli da nestrpljivo čekaju razgovor sa Vučićem. Predsednik Samostalnog sindikata Železare Siniša Prelić je rekao da je odluka Esmarka dočekana kao “dobra i lepa vest koja ohrabruje”.\n“Nedavnom posetom premijera Železari prihvatili smo kao prekretnicu”, kazao je Prelić dodajući da su do tada slušali u javnosti razne negativne komentare o čeličani.\nRadnici, kaže, očekuju od novog partnera da što pre bude pokrenuta proizvodnja u punom kapacitetu kako bi radnici bili stalno uposleni, te da će radnici dati očekivane rezultate.\n“Železara ne posluje kao nekada i to nam teško pada. Mi smo najmanje želeli da budemo na teretu države”, naglasio je Prelić.\nPrema njegovim rečima, u Železari sada radi jedna visoka peć smanjenim kapacitetom, sa proizvodnjom od 50 do 60 hiljada tona mesečno, a maksimalni projektovani kapacitet iznosi 2,2 miliona tona godišnje. On je rekao da je prošlosti Železara proizvodila i 1,7 miliona tona godišnje i pokazala da može da radi profitabilno.\nPredsednik Nezavisnog sindikata metalaca Železare Mileta Gujaničić je rekao za Tanjug da pronalazak strateškog partnera ili novog vlasnika za Železaru Smederevo nešto “najjače” što je vlada mogla da uradi za taj grad i srpsku čeličanu, jer će to pokrenuti celu industriju, a naročito metalsku.\nOčekujemo od novog partnera da se ponaša kao i prethodni (američki Ju-es stil) odnosno da zaposleni imaju odgovarajuća zaštitna sredstva, procedure i obuke, ali i da budu adekvatno plaćeni za svoj rad, kazao je Gujaničić ističući da Smederevci nisu ništa lošiji od evropskih i američkih radnika.\nRadnik Železare Novica Ristić, koji ima 39 godina radnog staža u toj fabrici, ističe da je dovođenje partnera veoma važno za budućnost smederevske železare i zapošljavanje mladih radnika. Očekuje, kaže, da strateški partner oživi privredu.\n“Daj Bože da bude tako i da dođe stateški parnter”, kaže Radomir Dokmanović koji je 1991. godine izgubio posao kao tehnološki višak, ali ima sestrića koji radi u Železari. Zato je, smatra, mnogo važno za Smederevo da se reši to pitanje.\nInženjer Nebojša Dimitrijević je, takođe, rekao da je veoma važno za oživljavanje srpske privrede da Železara dobije partnera i konstatovao da je to za vreme Tita bila sjajna fabrika u kojoj se kvalitetno radilo i dobro zarađivalo i da nije tačno ono što se sada priča da je ona loše poslovala.\n“Svaka država treba da ima tešku industriju i po meni mora da ima proizvodnju čelika zbog potreba vojne industrije, koja mora da bude jako ako hoćemo da imamo pravu državu”, naglasio je Dimitrijević i dodao da Železara nikada ne može da bude “strateški promašaj”, kao što neki sada govore.\nPenzioner Radomir Milovanović, bivši radnik Železare, kaže da je ta fabrika i pre dvadesetak godina, imala problema sa nabavkom sirovina i plasmanom, kao i da je tada u njoj radilo više od 10.000 radnika. Uprkos tome, to je bila fabrika za primer u bivšoj Jugolsaviji, rekao je Milovanović navodeći da nema govora o tome da je to bila promašena investicija pošto nemamo sirovinu za Železaru.\nKako je rekao, na primer železare u Danskoj, Belgiji i Japanu, takođe, nemaju rudnike za potrebne sirovine i opet veoma profitabilno posluju. Milovanović kaže da u Železari nikada nisu izgrađeni svi kapaciteti i da bi najpre trebalo uložiti u pogon za galvanizaciju lima.\nOn kaže da su radnici nekada Železaru zvali “letnja fabrika” zbog nezgrađenosti pratećih objekata, zbog čega zimi ima puno problema u njenom funkcionisanju i da bi novi strateški partner trebalo da reši taj problem.\nIpak, smatra, da to ne umanjuje cenu Železare koja, kako se procenjuje, vredi celih pet milijardi dolara.\nDržava sada sa oko 10 miliona dolara mesečno pomaže proizvodnju u Železari Smederevo.\nSmederevska železara Sartid je prodata 2003. godine Ju-es stilu za 23 miliona dolara i do 2012. je bila veliki izvoznik naše zemlje, zatim je Vlada Srbije u januaru 2012. otkupila Železaru simoboličan jedan dolar.\n« „Esmark“ preuzima Železaru\nVučić: Javni poziv za Železaru do početka sledeće sedmice »