Drastičan porast nasilja u porodici: Djeca i žene nemaju gdje pobjeći od nasilja – Global ANALITIKA\nŠirom svijeta, tačnije u 200 zemalja pandemija COVID19 (koronavirusa) već je dosegnula million oboljelih, preko 200 hiljada se oporavlja, dok je nešto više od 50,000 smrtnih slučajeva. Međutim, posebno je zabrinjavajuća činjenica da je uz donošenje mjera suzbijanja prevencije koronavirusa i zatvaranja granica, zabilježen je porast i do 30 posto nasilja u porodici. Mjerama se pokušavaju spasiti životi potencijalnih žrtava koronavirusa, dok ujedno ugrožavamo žene i djecu od daljeg nasilja.\nU provinciji Hubei, samog nastanka epidemije korona virusa, prema izvještajima policije nasilje u porodici se više nego utrostručilo, samo u jednom okrugu tokom stupanja na snagu mjera i uvođenja karantena u februaru, sa 47 slučaja prošle godine na 162 ove godine. “Epidemija je imala ogroman uticaj na nasilje u porodici, Prema našim statistikama, 90 posto uzroka nasilja u ovom period povezano je sa epidemijom Covid-19”, izjavio je Sixth Tone Wan Fei, penzionisani policajac koji je započeo dobrotvornu kampanju protiv zlostavljanja.\nU demokratskim zemljama Evrope nasilje u porodici u porastu\nŽena i djeca koja žive sa nasiljem u porodici nemaju spasa od nasilnika tokom karantina, širom svijeta aktivisti i žrtve nasilja navode da već primjećuju alarmantni porast zlostavljanja, te pozivaju na hitnu reakciju.\nStanje u Evropi takođe postaje zabrinjavajuće, gdje je generalna sekretarka Vijeća Evrope Marija Pejčinović Burić izrazila zabrinutost zbog porasta nasilja u porodici otkako su mjere stupile na snagu zbog korona virusa. Izvještaji zemalja članica posljednjih nekoliko sedmica već su pokazali da su žene i djeca sada izloženi većem riziku od zlostavljanja unutar svojih domova, izjavila je Pejčinović Burić za DPA.\nNa dan kada je predsjednik Emmanuel Macron najavio sveobuhvatne planove za ulazak u 15-dnevno razdoblje prisilnog zatvaranja, pojavila se i zabrinutost zbog potencijalnog porasta slučajeva rodno zasnovanog nasilja u porodici, nakon prethodnog naleta u Kini pod sličnim uvjetima. Euronews navodi da Francuska i bez obzira na trenutno stanje, ima jednu od najviših stopa nasilja u porodici u Evropi. Svake godine se preko 200,000 žena u dobi od 18 do 75 godina suoči sa fizičkim ili seksualnim nasiljem od strane sadašnjih ili bivših partnera, ali samo 20 posto ih prijavi. Prema službenim podacima, svaka tri dana jedna žena bude ubijena od strane sadašnjeg ili bivšeg partnera.Christophe Castane, francuski ministar unutrašnjih poslova navodi da su prijave nasilja u porodici širom zemlje za više od 30 posto, a samo u Parizu za 36 posto, otkako su na snazi mjere karantina.\nGuardian piše da je Katalonska regionalna vlada saopštila da su se pozivi na njenu telefonsku liniju za pomoć povećali za 20 posto u prvih nekoliko dana uvođenja mjere za suzbijanje koronavirusa, dok su se na Kipru pozivi za sličnu liniju porasli za 30 posto u sedmici nakon 9. marta, kada je na ostrvu utvrđen prvi slučaj korona virusa.\nTakođe je i u Danskoj zabilježen povećan broj žena koje traže utočište u ženskim skloništima, potvrdila je generalne sekretarka Pejčinović Burić. Osim povećanog rizika od nasilja, efekti krize mogli bi ekonomski naštetiti i ženama i ugroziti njihovu finansijsku neovisnost, naglašava Pejčinović Burić.\nSrbija uvodi posebne sankcije za nasilnike\nO tome da li je i stanje u Srbiji, slično onome u Evropi, po pitanju nasilja u porodoci, profesorica i ekspertica za ženska ljudska prava Zorica Mršević, kaže da za sada nemaju nikakve relevantne podatke. “Rano je za konstatacije koje se osnivaju na službenim ciframa, ali nije daleko od pameti opravdana strepnja da će takvo nasilje biti u značajnom porastu. Ljudi mnogo manje izlaze, mnogi su ostali bez posla, stambeni uslovi skučeni, višečlane, višegeneracijske porodice sabijene na malom prostoru”, pojašnjava Mršević.\nTrenutno vlada opšti osjećaj frustracije, neizvjesnosti, porast anksioznosti, što sve svakako dovodi do sukoba u porodicama, među partnerima, a i na drugim relacijama, te tako su žrtve nasilja i žene i djeca i starije osobe.\n“Znamo i da uvek postoji porast porodičnog nasilja za vreme vikenda, počev već od petka uveče i prazničnih dana, da je stereotip o ‘toplom domu’ samo stereotipna iluzija koji je previše često narušavan nasiljem. A sada živimo kao u nekakvom prolongiranom ‘vikendu’ čije trajanje ne možemo ni da naslutimo. Nasilje svakako možemo i da naslutimo i realno gledajući i da očekujemo”, procjenjuje Mršević.\nZvančnici Srbije, ministar unutrašnjih poslova i drugi se oglašavaju ovih dana upozorenjima da će porodični nasilnici biti strogo sankcionisani.\n“Pozivaju na prijavljivanje takvih slučajeva, objavljuju da neće biti tolerancije. Hvala im, to je važno, važno je da postoji zvaničan stav države kojim se porodično nasilje osuđuje”, mišljenja je Mršević.\nKako se nositi sa nasiljem u porodici, odnosno kako zaštiti žrtvu od daljeg nasilja, Mršević poručuju da je jedino rješenje udaljavanjem nasilnika, ako treba i lišenjem slobode. “Doslednom primenom već postojećih zakonskih odredbi.”\nNa preventivnom aspektu, Mršević poručuje da se može djelovati samo prijavljivanjem nasilnika i nasilja nadležnim institucijama. “Naming and shaming, tj. javno objavljivanjem da je taj i taj sa punim imenom i adresom osuđen prekršajno i/ili krivično za delo nasilja u porodici, za primer drugima”, zaključuje Mršević.\nBosna i Hercegovina zaboravila žrtve nasilja u porodici?\nNa području Bosne i Hercegovine, odnosno Federacije BiH uvedeno je stanje nesreće, dok je na području Republike Srpske danas proglašeno vanredno stanje zbog korona virusa. Doneseni su setovi mjeri o zabranama kretanja, obaveznom nošenju rukavica i maski, dok se problematika nasilja u porodici do sada nije posebno razmatrala. Agencija za ravnopravnost spolova BiH objavila je saopštenje u kojem se ističe da u vremenu bespoštedne borbe protiv pandemije virusa COVID-19 ne smijemo izgubiti iz vida da trenutna kriza dodatno pogađa žene i djevojčice.\nDo sada mediji nisu izvještavali o povećanom porastu nasilja u porodicu, otkako su na snazi stanje nesreće u FBiH i u RS, što ne znači da nije došlo do istog. Ono što treba da nas brine i što treba da relevantne institucije u saradnji sa nevladinim sektorom podstaknu jeste samo prijavljivanje nasilja u porodici. Ukoliko ne postoji evidentan porast nasilja, to ne znači da nema nasilja, već da se nasilje ne prijavljuje, što predstavlja daleko kompleksniji problem, sa mnogo većim posljedicama na fizičko i mentalno zdravlje žrtava nasilja.\nOvim putem pozivamo sve nevladine organizacije da svoje aktivnosti usmjere i na podsticanje žrtava nasilja na prijavljivanje istoga. Međutim, da bismo ohrabrili žrtve da prijavljuju nasilje, relevantne institucije moraju raditi u korelaciji sa nevladinim sektorom i osigurati politike i kapacitete za zaštitu žrtava od daljeg nasilja.\nGlobal Analitika se stavlja na raspolaganje svim zainteresovanim licima/institucijama za kreiranje aktivnosti s ciljem suzbijanja nasilja u porodici u doba pandemije, kako bismo zaštitili i osigurali osnovna ljudska prava svih nas, posebno žrtava nasilja.\nTagsNasilje u porodici žene\nZaštitimo našu djecu od nasilja na internetu!


Izvor: JužneVesti.com, 27.Nov.2020, 13:18\nKako bi se pomoglo građanima koji u pretpeli štetu zbog poplava, opozicioni odbornici grupe “Niš, moj grad” predlažu da se 20 miliona dinara, koji će se rebalansom budžeta prebaciti niškim opštinama, usmere pre svega Opštini Palilula. Odbornici traže i izveštaj o rezultatima radne grupe koja je formirana kako bi se rešio problem zagađenog vazduha. Od predsednika niške Skupštine očekuju da ove zahteve uvrsti u dnevni red i da o njima diskutuje na sednici gradskog parlamenta >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << 30. novembra.\nIz odborničke grupe "Niš moj grad" navode da imaju saznanja da su se nadležnima javili građani Palilule sa preko 500 zahteva za nadoknadu štete od poplave, te predlažu da se razmotri pomoć oštećenima.\nTražimo da se izdvojena sredstva, u iznosu od 20 miliona dinara, koja će se rebalansom budžeta transferisati niškim opštinama, namenski usmere, pre svega, opštini Palilula za saniranje ovih poplava. Činjenica je da se dugo posle ovih poplava, zbog izlivanja vode iz kanalizacije, u čairskom parku osećao neprijatan miris danima, a poplave su usledile i posle saniranja kanalizacione mreže kod podvožnjaka u Zetskoj ulici, prema rečima čelnika Grada i JKP „Naisus“ - navode iz grupe “Niš, moj grad”.\nUkazuju da se šteta takvih razmera nije se desila poslednjih pedeset godina, a da je posebno teška situacija bila u delu grada oko pruge i čairskog parka, ali i u ostalim opštinama.\nSmatramo da su poplave ovolikih razmera, pre svega, kod čairskog parka i palilulske rampe, kao i do poteza osnovne škole „Učitelj Tasa“, posledica nestručnog, lošeg projektovanja i nekvalitetno izvedenih radova na izgradnji čairskog i južnog kolektora - dodaju.\nČelnike Grada podsećaju da i dalje nema trajnih rezultata, iako su ih obećali i od njih traže odgovornost za “suludo utrošena sredstva”.\nOsim što žele da se o ovome diskutuje na sednici Skupštine, žele da tema bude i radna grupa koju je Grad Niš formirao početkom 2020. godine kako bi se rešio problem aerozagađenja, te traže da vide izveštaj o njenom radu i rezultatima.\nZdravlje stanovnika Niša je ugroženo, posebno hroničnih i srčanih bolesnika. Taj problem su građani Niša imali i prošle, a i prethodnih godina, ali je sada još izraženiji zbog loše epidemiološke situacije u gradu - ističu.\nTraže i nove informacije o radu Štaba za vanredne situacije, te predlažu da lokalna saomuprava učini sve kako bi ljudima olakšala život u narednom periodu.\nDa ove tri teme budu tačke kojima će se dopuniti dnevni red sednice Skupštine Grada Niša zahtev su uputila 4 odbornika ove opozicione grupe, a odluku o tome saznaće verovatno pred sam početak zasedanja koje je zakazano za ponedeljak, 30. novembar.\nIzvor: RadioCity.rs, 27.Nov.2020\nZahtev koji su uputili, očekuju da će se naći na dnevnom redu i da će o njemu razmatrati 30.novembra na sednici gradskoog parlamenta.. Prema našim saznanjima do sada je na adresu ove opštine došlo preko 500 zahteva sugrađana sa te teritorije da im se nadoknadi bar deo štete koju su pretrpeli...


Policijski čas od petka od 17h do utorka do 5h - Politički.rs\nPolicijski čas od petka od 17h do utorka do 5h\nPolicijski čas u Srbiji trajaće od petka od 17 h do utorka do 5 h ujutru, nezvanično saznaje B92.net. Predsednik Vučić najavio skoro donošenje odluke.\nTo znači da će policijski čas u Srbiji tokom vaskršnjeg praznika trajati 84 sata.\nOvu informaciju najavio je i potvrdio predsednik Aleksandar Vučić, gostujući na RTS-u, prenosi B92.\nKako je rekao, gostujući na RTS-u, odluka će biti doneta uskoro.\n“Građani će moći da odu u prodavnice i kupuju za Veliki petak, ponedeljak i utorak su ionako neradni dani.”\nPrethodna dva vikenda policijski čas u Srbiji je trajao 60 sati, odnosno od petka do ponedeljka.\nOvaj vikend je poseban, jer pravoslavni vernici u nedelju proslavljaju Vaskrs.\nPodsetimo, Sinod Srpske pravoslavne crkve zatražio je da se dozvoli kretanje ljudi u nedelju od pet do deset časova ujutro.\nNa konferenciji za novinare o koronavirusu danas je istaknut stav epidemiološke struke da su protiv tog predloga.\nEpidemiolog Predrag Kon kazao je da ga je duboko pogodio taj zahtev Sinoda, jer se njime, kako je kazao, negira sve što je u borbi protiv korone do sada postignuto u nastojanju da se spasu životi građana Srbije.


Ministri Dačić i Lukšić: Odnosi neuporedivo bolji\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić primio je danas u zvaničnu posetu potpredsednika Vlade i ministra vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore dr Igora Lukšića.\nDvojica ministara obratili su se nakon sastanka novinarima, i ocenili da dve zemlje imaju suštinski različite stavove po pitanju dvojnog državljanstva, kao i da su iscrpljene sve mogućnosti za kompromisno rešenje po tom pitanju.\nMinistar Dačić je rekao da nije moguće naći kompromisno rešenje po tom pitanju i da Srbija nastavlja da dozvoljava dvojno državljanstvo za razliku od Crne Gore, što je, kako je izjavio, potpuno legitimno.\nMinistar Lukšić je, objašnjavajući poziciju Crne Gore, rekao da male zemlje imaju rigidnije zakonodavstvo po pitanju dvojnog državljanstva.\nMinistri Dačić i Lukšić istovremeno su ocenili da su odnosi dve zemlje neuporedivo bolji nego pre nekoliko godina i da treba da se usredsrede na traženje zajedničkih interesa, među kojima su i evropske integracije i ekonomska saradnja.\nSrpski šef diplomatije je rekao da je dobro što Srbija i Crna Gora idu ka EU svesne težine tog puta i raznih uslovljavanja, različitih poglavlja, ali da je to put koji će obezbediti bolju budućnost.\n"Otvoreni smo za razgovore o svim temama, eventulanom zajedničkom nastupu na političko-diplomatskoj karti sveta" rekao je ministar Dačić, i dodao da to podrazumeva i saradnju u oblasti ekonomije infrastrukture, energetike, saobraćaja...\nCrnogorski ministar Igor Lukšić poručio je da je važno da se odnosi dve zemlje produbljuju kroz konkretne kanale saradnje na pragmatičan način, navodeći da se danas razgovaralo i o evropskim integracijama koje, kako je rekao, imaju ogroman značaj za region.\nCrnogorski ministar Lukšić je rekao da saoseća sa građanima Srbije zbog posledica poplava navodeći da na sastanku ministara regiona u Crnoj Gori očekuje konkretne dogovore o pomoći ugroženima.\nDva ministra potpisali su danas Sporazum o saradnji diplomatskih akademija i Sporazum o ustupanju korišćenja nepokretnosti na recipročnoj osnovi za smeštaj diplomatsko-konzularnih predstavništva.\nKljučne reči: Crna Gora Ivica Dačić


NBA kreće 25. decembra, sezona skraćena? – ProSrpski Portal\nČelnici NBA lige su sve bliži odluci da nova sezona počne 25. decembra, da se odigraju 72 utakmice u regularnom dijelu, javlja ESPN.\nBožićna noć je poseban datum u NBA sezoni, jer se tradicionalno igraju utakmice između najboljih ekipa, te čelnici lige žele to i da iskoriste.\nTakođe, početak tog datuma i skraćeno takmičenje omogućilo bi da najbolji igrači mogu da nastupe na Olimpijskim igrama.\nAdam Silver, komesar NBA, prošog mjeseca je rekao da je cilj da se navijači vrate u dvorane, da se odigra 82 meča i plej-of, ali, prema pisanju ESPN-a, posljednjih dana se polako odustaje od tih ciljeva jer se pandemija koronavirusa ne stišava.\nNBA draft na programu je 18. novembra, a odmah nakon toga kreće i prelazni rok, takozvani “free agency”.\ndecembra kreće NBA sezona skraćena\nU 2019. ostvareno 470.000 eura dobiti\nFIFA ukinula suspenziju Tripijeu


Javni poziv nevladinim organizacijama za predlaganje predstavnika/ce za člana/icu Komisije za raspodjelu sredstava za finansiranje projekata i programa NVO u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava u Crnoj Gori u 2018.godini\nDatum objave 09.02.2018 12:50 | Autor Ministarstvo pravde | Izvor: Ministarstvo pravde\nU skladu sa članom 9 Uredbe o načinu i postupku ostvarivanja saradnje organa državne uprave i nevladinih organizacija („Službeni list CG“, broj 7/12) i Odlukom o utvrđivanju prioritetnih oblasti od javnog interesa i visine sredstava za finansiranje projekata i programa NVO u 2018. godini („Službeni list CG“, broj 83/17), a u vezi sa članom 32b Zakona o nevladinim organizacijama („Službeni list CG“, br. 39/11 i 37/17), Ministarstvo pravde upućuje\npredstavnika/ce za člana/icu Komisije za raspodjelu sredstava za finansiranje projekata\ni programa nevladinih organizacija u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava u Crnoj Gori u 2018. godini\nMinistarstvo pravde obrazuje Komisiju za raspodjelu sredstava za finansiranje projekata i programa nevladinih organizacija u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava (u daljem tekstu Komisija), koju čine predsjednik/ca i dva člana/ice, od kojih su predsjednik/ca i jedan član/ica državni službenici/e Ministarstva pravde, a drugi član/ica je predstavnik/ca nevladinih organizacija koje djeluju u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava.\nNevladina organizacija može predložiti samo jednog kandidata/kinju za člana/icu Komisije.\nTakođe, više nevladinih organizacija može predložiti istog kandidata/kinju.\nU slučaju da nevladine organizacije ne predlože svog predstavnika/cu za člana/icu Komisije, za drugog člana/icu Komisije određuje se državni službenik/ica iz ministarstva.\nI Nadležnosti i zadaci Komisije za raspodjelu sredstava nevladinim organizacijama su:\n• objavljivanje javnog konkursa za raspodjelu sredstava za finansiranje projekata i programa nevladinih organizacija;\n• objavljivanje obavještenja o javnom konkursu u jednom štampanom mediju, koje sadrži osnovne informacije o javnom konkursu;\n• objavljivanje liste nevladinih organizacija koje nisu dostavile urednu i potpunu prijavu uz ukazivanje na utvrđene nedostatke koji se odnose na prijavu, odnosno potrebnu dokumentaciju;\n• utvrđivanje rang liste projekata, odnosno programa koji su bodovani od strane nezavisnih procjenjivača/ica;\n• odlučivanje o raspodjeli sredstava za finansiranje projekata i programa nevladinih organizacija, odnosno donošenje odluke o raspodjeli sredstava;\n• traženje izjašnjenja od nevladine organizacije o tome da li sa manje dodijeljenih sredstava može realizovati projekat, odnosno program, u slučaju da projekat, odnosno program nevladine organizacije ne može biti finansiran u iznosu sredstava koji je naveden u prijavi;\n• dostavljanje učesnicima konkursa i objavljivanje na internet stranici ministarstva i portalu e-uprave odluke o raspodjeli sredstava;\n• zaključivanje sa nevladinom organizacijom kojoj su dodijeljena sredstva za finansiranje projekta, odnosno programa, ugovora o načinu isplate i korišćenja sredstava, izvještavanju i nadzoru nad realizacijom projekta, odnosno programa za koji su dodijeljena sredstva;\n• praćenje uspješnosti realizacije projekata, odnosno programa za čije finansiranje su dodijeljena sredstva;\n• sačinjavanje izvještaja o finansiranju projekata i programa nevladinih organizacija.\nII Nevladine organizacije koje mogu predložiti kandidata/kandidatkinju:\n• u aktu o osnivanju i statutu ima utvrđene djelatnosti i ciljeve u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava;\n• u prethodnoj godini je realizovala najmanje jedan projekat ili aktivnost u oblastima zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava;\nIII Uslovi za kandidate/kandidatkinje:\n• posjeduje iskustvo u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava;\nPredstavnik nevladinih organizacija u Komisiji ne može učestvovati u odlučivanju o prijavi na javni konkurs koju je podnijela nevladina organizacija koja ga je predložila za člana/icu Komisije.\n• pregled realizovanih projekata i aktivnosti u prethodnoj godini u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava;\n• biografiju kandidata/kinje, sa podacima o iskustvu u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava;\nV Rok za podnošenje predloga:\nRok za podnošenje predloga je osam dana od dana objavljivanja ovog poziva.\nDokumentacija po javnom pozivu dostavlja se na adresu: Ministarstvo pravde, Vuka Karadžića br. 3, 81000 Podgorica, sa napomenom: „Predlaganje kandidata/kinje za člana/icu Komisije za raspodjelu sredstava za finansiranje projekata i programa nevladinih organizacija u oblasti zaštite i promovisanja ljudskih i manjinskih prava u Crnoj Gori u 2018. godini”.\nPredlog kandidata/inje za člana/icu Komisije biće razmatran samo ukoliko je dostavljen uz svu potrebnu dokumentaciju i u naznačenom roku.\nMinistarstvo pravde će, u roku od tri dana od isteka roka za dostavljanje predloga kandidata/kandidatkinja, na svojoj internet stranici objaviti listu kandidata/kandidatkinja koji su predloženi za članove/ice Komisije, sa nazivima nevladinih organizacija koje su ih predložile.\nU roku od pet dana od objavljivanja Liste, Ministarstvo pravde će imenovati kandidata/kinju sa najvećim brojem predloga nevladinih organizacija koji ispunjavaju propisane uslove.\nEventualna pitanja oko postupka predlaganja kandidata/inje za člana/icu Komisije mogu se dostaviti elektronskim putem na adrese lidija.masanovic@mpa.gov.me i aida.bojadzic@mpa.gov.me .


Film Pipeline - Prijavite se na takmičenje za kratke filmove - CAT BiH\nFilm Pipeline – Prijavite se na takmičenje za kratke filmove\nGodišnje takmičenje za kratke filmove traži reditelje koji mogu pružiti raznolik i zanimljiv sadržaj.\nFilm Pipeline stvorio je platformu koja se značajno razlikuje od tipičnog festivala: odabrani učesnici dobijaju upoznavanje sa menadžerima i agentima za potencijalno predstavljanje, pojedinačnu saradnju sa Film Pipelineom za razvoj ili produkciju drugih scenarija i proširenu promociju njihovog kratkog filma ili pilot serije.\nNakon dvije decenije otkrivanja novih projekata kroz pisanje scenarija, pisanje TV-a i takmičenja Pipeline Media Group (PMG) donosi dinamičan, praktičan proces industrijskog olakšavanja na Film Pipeline. Ovo omogućava i novim i sezonskim filmskim stvaraocima da pokušaju da finansiraju i produciraju svoj rad, kao i da istaknu svoje talente kako bi privukli interesovanje izvršnih radnika koji mogu da napreduju u karijeri.\nSamo jedna osoba iz filmskog tima treba da se registruje, bilo da je to pisac, reditelj ili producent. Nema ograničenja ukoliko je film već bio prikazivan na nekom od festival.\nSvi zainteresovani kandidati se mogu prijaviti popunjavanjem aplikacione forme na sljedećem linku: https://filmpipeline.com/film-pipeline-competition-terms/\nMeđunarodni festival humora i satire „Satira fest 2020″ Festival PLAYUK 20/21 se vratio sa bogatijim sadržajem – Serija online digitalnih sesija je pred vama! Posjeti Internacionalni festival književnosti ili prati online


Lokalni izbori u Negotinu u nedelju - Zaječarska hronika\nStanovnici opštine Negotin u nedelju biraju novi saziv Skupštine opštine.\nZa 45 odborničkih mesta u izbornoj trci je 141 kandidat. Na zbirnom glasačkom listiću je šest izbornih lista: „Aleksandar Vučić – Za našu decu – Ivica Dačić“; „Dr Vojislav Šešelj – Srpska radikalna stranka“; „Krsta Stanković Njenjulović – Narodna stranka“; NADA za Negotin – Pokret obnove Kraljevine Srbije(POKS) – Demokratska stranka Srbije (DSS) – Nacionalno demokratska alternativa – dr Miloš Jovanović – Žika Gojković“; „Zdrava Srbija – Milan Stamatović“ i „Savez 90 Zelenih Srbije – Miloš Simić“.\nPravo glasa ima 37.315 građana, što je za 2.115 manje nego na lokalnim izborima pre četiri godine.\nTok izbora nadgledaće tri posmatrača iz Organizacije za fer izbore i demokratiju iz Beograda.\nDo zatvaranja birališta u nedelju u 20 sati na snazi je izborna tišina.\nTagovi: lokalni izborinegotin\nPrethodno Zaječarska premijera filma o Zoranu Radmiloviću\nSledeće Zaječar domaćin Krosa RTS -a 16. oktobra


Vesti online / Vesti / Srbija / Dosijei kriju ubice u srpskoj dijaspori\nTajne službe pratile su veliki broj pripadnika srpske emigracije, a osim građana Srbije, komunističkih neistomišljenika streljanih širom zemlje tokom i posle Drugog svetskog rata, likvidirani su i pripadnici ravnogorskog pokreta ili nekih političkih organizacija u inostranstvu, obrazlaže za "Vesti" Aleksandar Nedić iz Srpskog liberalnog kluba zahtev srpskim vlastima za otvaranje dosijea tajnih službi, za koji je pomoć potražio od ambasada SAD, Rusije i najmoćnijih zemalja EU.\nArhivi ne daju mnogo odgovora\nTo je, ističe Nedić, i uslov na putu Srbije ka Evropskoj uniji.\n- Mi od 1995. tražimo otvaranje arhiva, ali do danas ništa nije urađeno i nepoznanica su oni koji su streljali naše građane civile i još važnije, nalogodavci tih i likvidacija u emigraciji - pojašnjava Nedić.\nNajviše interesovanja za otkopavanje grobnica tokom i posle Drugog svetskog rata pokazala je Nemačka koja želi da sazna i istinu o stradalim vojvođanskim Nemcima.\nProcene su, objašnjava naš sagovornik, da je posle Drugog svetskog rata pobijeno oko 100.000 građana Jugoslavije "od Vardara do Triglava", ali se zbog nedodirljivih dosijea, ne zna tačan broj stradalnika.\n- Recimo, samo u Beogradu bilo je 5.000 do 7.000 streljanih od oktobra 1944. do maja 1945. kada je pod pritiskom Moše Pijade, Tito naredio da sa time prestanu - otkriva Nedić.\nOtvaranje dosijea podržava Aleksandar Stojanović, naučni istraživač Instituta za noviju istoriju, ukazujući da je to jedini način da se ne spekuliše sa brojem žrtava komunističkog sistema, već da bude utvrđen njihov tačan broj.\n- Sve cifre o stradanju su nepotpune, pa ne ulazeći u političke motive, moram da kažem da je otvaranje arhiva važno zbog toga, ali i sa aspekta demokratizacije zemlje i od značaja za istoričare istraživače - kaže ovaj istoričar.\nPriznaje da nije optimista, jer je prošlo 17 godina od demokratskih promena u Srbiji i više od četvrt veka kako je pao komunizam, a da još uvek po ovom pitanju ništa nije urađeno. Iz EU je svakoj vlasti u Srbiji posle 2000. godine ukazivano da mora da otvori dosijee, pronađe tajne grobnice i istraži sve zločine.


12.07.2021 u 15:52\nBajden pomešao Đukanovića i Krivokapića\nPODGORICA - Američki predsednik Džozef Bajden čestitao je predsedniku Milu Đuknoviću 13. jul, Dan držvnosti Crne Gore, ali ga je u čestitki pomešao sa premijerom Zdravkom Krivokapićem. Bajden, naime, u čestitki kaže da je bilo važno čuti „vaše inpute tokom našeg nedavnog NATO samita u Briselu”, na kojem Đukanović nije bio, već Krivokaić, a koji je održan sredinom juna u sedištu NATO. Bajden je u čestitki, između ostalog, napisao da će SAD „nastaviti da pružaju snažnu podršku narodu Crne Gore u napretku na evro-atlanskom putu i implementaciji reformi potrebnih za pristupanje Evropskoj uniji”. Bajden je čestitao i četvrtu godišnjicu članstva Crne Gore u NATO allijansi.\n10.07.2021 u 11:58\nBajden tražio od Putina da preduzme nešto protiv hakera koji deluju iz Rusije\nVAŠINGTON – Predsednik SAD Džo Bajden razgovarao je telefonom s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom i rekao mu da „mora nešto da preduzme” protiv hakera koji delaju iz Rusije i da SAD zadržava pravo da „brani svoj narod i ključnu infrastrukturu” od budućih napada, saopštila je Bela kuća. Bajdenovo upozorenje Putinu je najvećim delom ponavljanje retorike sa prošlomesečnog sastanka u Ženevi, kada je ruskom lideru rečeno da će biti posledica ukoliko se hakerski napadi iz Rusije nastave. Od tada je bilo više napada, pa je Bajden pod pritiskom da učini nešto konkretnije. Razgovor dva predsednika pokazuje koliko su pretnje koje predstavljaju hakerske grupe prerasle u ozbiljan bezbednosni izazov za Belu kuću, javlja Beta. Takođe, dogovoreno je i da se omogući isporuka humanitarne pomoći u


RS očekuje gradnja novih 140 kilometara auto-puteva\nTanjug 6. marta 2020. 08:08\nBANJALUKA – RS u narednom periodu očekuje izgradnja više od 140 kilometara auto-puteva za šta je neophodno izvršiti pravovremene i kvalitetne pripreme kako ne bi došlo do zastoja u realizaciji projekata, zaključeno je u četvrtak u Banjaluci na sastanku zvaničnika RS sa predstavnicima javnih preduzeća.\nKako je zakljuceno na sastanku ministra saobraćaja i veza RS Đorđa Popovića sa predstavnicima Pravobranilaštva RS, Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove i Javnog preduzeća „Autoputevi Republike Srpske“, neophodno je izvršiti pripreme na jačanju kapaciteta uključenih subjekata da ne bi dolazilo do zastoja u realizaciji projekata zbog administrativnih ili pravnih procedura.\n„Izgradnja auto-puta na koridoru „5C“, koji prolazi kroz Republiku Srpsku od Doboja do Vukosavlja, planirana je kroz četiri faze, a vrednost ovog projekta procenjena je na više od 500 miliona evra, bez troškova eksproprijacije nepokretnosti i PDV-a“, navodi se u saopštenju.\nIzgradnja prve faze – deonica od petlje Johovac (Tovira) do petlje Rudanka (Kostajnica) ukupne dužine oko šest kilometara započeta je u junu 2019. godine.\nVrednost ovog projekta je 70 miliona evra, a reč je o sredstvima obezbeđenim kreditnim sporazumom sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) i grant sredstvima u sklopu Investicionog okvira za zapadni Balkan (WBIF) od 12 miliona evra i realizacija ovog projekta teče planiranom dinamikom.\nKada je reč o izgradnji druge faze, odnosno sedam kilometara auto-puta na Koridoru „5C“ koji prolazi kroz RS od Rudanke do granice entiteta/Putnikovo brdo, BiH je potpisala sporazum sa EBRD za obezbeđivanje kreditnih sredstava u iznosu od 150 miliona evra, a odobrena su bespovratna WBIF u iznosu od 30 miliona evra.


Odluka rukovodstva ZTC "Banja Vrućica": Minimalna plata 600 KM\n07:00 Prijedlog za ručak: Pastrmka u foliji\n08. Oct 2019 1492\nIako je najniža zakonom propisana zarada u Republici Srpskoj 480 KM, Zdravstveno-turistički centar "Banja Vrućica" svojim zaposlenima najnižu platu je povećao na iznos od 600 maraka.\nU ovom zdravstveno-turističkom kompleksu zaposleno je skoro 400 radnika i to je bio samo jedan od načina kojim ovo društvo unapređuje njihove uslove za rad. Na ovaj nesvakidašnji korak Uprava kompanije se odlučila i zbog povećanih troškova života kako bi i na taj način pomogla one sa najnižim primanjima.\n"U cilju stvaranja što boljih uslova za rad kao i podsticaja zaposlenih odlučili smo da najnižu zaradu povećamo na iznos od 600 KM. Takođe, ovako radimo i u interesu Republike Srpske jer sprečavamo odliv radnika u inostranstvo. Pored povećanja najniže zarade, ostalim radnicima plata je povećana za 50 KM", ističe dr Dragan Bogdanić, generalni direktor ZTC "Banja Vrućica".\nPrethodno je ZTC "Banja Vrućica", zahvaljujući odlukama Vlade, svim zaposlenim platu uvećao za 30 KM. Inače, ova kompanija prepoznatljiva je po svom društveno-odgovornom poslovanju i po redovnim izmirivanjima svih svojih obaveza, ne samo prema zaposlenima, već i prema državi.\n"Ovo je zaista značajno povećanje i mnogo nam znači. Mnogo smo zahvalni našem poslodavcu i nastojaćemo da ovo povećanje opravdamo našim dodatnim zalaganjem na poslu. Ovo nam je umnogome uvećalo kućni budžet", istakla je Nada Popović, zaposlena u Službi održavanja.\nZaposleni u ZTC "Banja Vrućica", pored navedenih primanja, dobijaju i naknadu za minuli rad, a obezbijeđen im je i topli obrok, kao i sva moderna oprema i sredstva za zaštitu na radu. U posljednjih nekoliko godina ova kompanija radnicima isplaćuje i trinaestu platu, te dio sredstava od ostvarene ukupne dobiti.\nTagovi: "Banja Vrućica"


03-06-2015 14:50 Planeta Svet\nTURSKA - Turski list "Birgjun" je objavio tekst u kojem tvrdi da je Islamska država zapravo vojska pod upravom SAD-a.\nVehabista Islamske države (Foto: naharnet.com)\nList ističe da je neoboriv dokaz dokument američke obaveštajne službe DIA (DIA) iz 2012. godine koji pokazuje da su američke vlasti bile upoznate sa postojanjem ove terorističke-militantne grupe koju danas znamo kao "Islamska država" i to dve godine pre nego što su počeli sa stvaranjem "kalifata". Dokument je bio poverljiv i namenjen isključivo obaveštajnim službama bezbedonosnog sistema SAD-a, navodi turski list. Iz ovog dokumenta se vidi da je Pentagon odstupio od mehanizama borbe protiv terorizma u slučaju "Islamske države", navodi se u tekstu turskog lista. Najveći dokaz je prognoza DIA u ovom dokumentu koja detaljno govori o tome da će biti proglašen "kalifat" na teritoriji Sirije i Iraka, a turski list ocenjuje da je reč o američkoj strategiji uvlačenja Irana u rat širokih razmera.\nPročitajte još:Kijev u Šoku: Snage DNR-a nastupaju, pogođeno ukrajinsko skladiše municije (FOTO)Ukrajinci pokrenuli napad na Marinku: Pokušavaju proboj ka Donjecku (MAPA/VIDEO)\nIran ima podršku Rusije i Kine, navodi se u tekstu. Podsećamo, nedavno je šef CIA, DŽon Brenan, u intervjuu za televizijski kanal CBS, potvrdio da su američke obaveštajne službe znale o namerama i planovima grupe "Islamska država". Izvor: Pravda\nAmerici potreban hladni rat da bi povećala budžet


Umičević o odluci EHF: Ko će da plati Evropsko prvenstvo? - Glas Srpske\nGS 26.03.2020 16:59\nBANjALUKA - Potpredsjednik Rukometnog saveza BiH Marinko Umičević iz medija je saznao za odluku EHF-a da domaćinstvo EURO 2020 oduzme Italiji i Austriji i organizaciju takmičenja dodijeli BiH i Letoniji.\nEvropska rukometna federacija (EHF) donijela je u srijedu niz odluka o takmičenjima zbog pandemije koronavirusa, između ostalih, prolongirala je dvomeč predbaraža “zmajeva” i Rumunije, kao i dodijelila organizaciju prvenstva Evrope (U-20) Letoniji i BiH od 13. do 23. avgusta.\nTakva odluka iznenadila je Marinka Umičevića, predsjednika RS Republike Srpske, koji je istakao da BiH nema kapaciteta da šampionat uspješno organizuje za tako kratko vrijeme bez pomoći EHF.\n“Nismo dobili nikakvo zvanično obavještenje o tome. Kad dobijemo, onda ćemo moći govoriti o tome ozbiljnije, ali u ovom trenutku mogu da kažem da BiH nema finansijskih mogućnosti da to realizuje. Pa nemamo ni žiro račun zbog poznate situacije. Ali, ako nam u tome EHF bude spremna da pomogne, onda ćemo vidjeti šta i kako. U tom slučaju, predložiću i da osim Bugojna i Banjaluka bude jedan od gradova domaćina”, izjavio je Umičević.


Tim za škole doneo odluku - Zelena učionica\nTim za škole doneo je odluku da od 31. januara 2022. godine, učenici od prvog do četvrtog razreda osnovnih škola nastavu pohađaju neposredno, dok će učenici od petog do osmog razreda obrazovno-vaspitni rad pratiti po kombinovanom modelu i ići u školu dan za danom, podeljeni u dve grupe.\nPrema podacima iz nadzora preuzetim iz elektronskog sistema „Servis javnog zdravlja“ koje je Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dostavio Institut za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ u nedelji od 20. do 26. januara 2022. godine broj obolele dece školskog uzrasta od 6 do 18 godina je bio 5480 (0.71%) obolelih. Učešće dece školskog uzrasta u ukupnom broju potvrđenih slučajeva COVID-19 u istom periodu iznosio je 3.7%.\nU osnovnim i srednjim školama na teritoriji Republike Srbije, ukupno je 25 (0.06%) odeljenja (16 i manje učenika), koja su zbog najmanje tri slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog rada na onlajn nastavu u poslednjih 10 kalendarskih dana. Ukupno je 214 (0.54%) odeljenja (17 i više učenika) koja su zbog najmanje dva slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog na kombinovani model u poslednjih 10 kalendarskih dana i 43 (0.11%) grupa u kojima se iz kombinovanog modela nastave prešlo na onlajn (pojava tri slučaja infekcije učenika) u poslednjih 10 kalendarskih dana.\nŠarčević: Ne znači da će učitelji biti dodatno opterećeni, ‘spuštaju se’ profesori veština\nNove mere Kriznog štaba – bez reči o školama i vrtićima\nČekali ih sedam godina: U ovom domu, sve je u broju tri\n3 komentara na "Tim za škole doneo odluku\n28 januara, 2022 u 12:45 pm\nPošto od prvog do četvrtog razreda radimo neposredno zašto Ministarstvo ne obezbedi testiranje prosvetnim radno ima bar jedne on nedeljno( u zemljama u susedstvu testiraju se i deca i učitelji tri puta u toku nedelje.)\n28 januara, 2022 u 5:37 pm\nIli online ili neposredno.\n28 januara, 2022 u 8:22 pm\nKombinovano-najgora varijanta.Ali,treba održati formu.\nProsvetni radnici na trećem mestu u planu vakcinacije protiv koronavirusa\n12 zahteva prosvetnih sindikata i šta na to kaže Ministarstvo


Predsedavajući Odbora za pravosuđe Džerold (Jerrold) Nadler.\nAmeričke demokrate, koji imaju većinu u Predstavničkom domu Kongresa, nastoje u ponedeljak da podupru istragu u cilju opoziva predsednika Donalda Trampa, nazivajući njegov pritisak na vlasti u Kijevu da istraže bivšeg potpredsednika SAD i glavnog pretendenta za predsedničkog kandidata Demokratske stranke na izborima 2020. godine – "jasnom i trenutnom opasnošću" po slobodne i fer izbore i nacionalnu bezbednost.\nU polemičnom i žučnom saslušanju, koje bi moglo da bude osnova za pokretanje formalne procedure Trampovog opoziva u Odboru Predstavničkog doma za pravosuđe, članovi ovog tela iz Demokratske stranke su istakli da postoji mnoštvo dokaza prestupa američkog predsednika.\n"Dokazi pokazuju da je Donald Tramp, predsednik SAD, stavio sebe ispred zemlje. Prekršio je bazične odgovornosti koje ima prema narodu. Prekršio je svoju zakletvu," rekao je predsedavajući Odbora za pravosuđe Džerold (Jerrold) Nadler.\nRepublikanci: Pretpostavke umesto istine\nRepublikanci su uzvratili optužbama na račun demokrata da su pokrenuli jednostranu kampanju u cilju Trampovog uklanjanja sa funkcije bez ijednog dokaza da je zloupotrebio funkciju, opstruisao Kongres ili počinio prekršaj koji se kažnjava impičmentom.\n"Pretpostavke su postale sada standard umesto istine," rekao je Dag Kolins (Doug Collins), najviše pozicionirani republikanski kongresmen na panelu. "Oni očajnički žele glasanje o impičmentu ovoga predsednika," dodao je Kolins.\nRepublikanci tvrde da nema direktnih dokaza da je Tramp zamrznuo vojnu pomoć Ukrajini u iznosu od 391 miliona dolara ili uskratio posetu novoizabranog predsednika Ukrajine Volodomira Zelenskog Beloj kući kako bi ubedio vlasti u Kijevu da pokrenu istragu protiv Bajdena i njegovog sina Hantera, koji je bio član borda direktora ukrajinske gasne kompanije Burisma.\nOni odbacuju i teoriju da je Tramp, navodno, tvrdio da se Ukrajina a ne Rusija mešala u američke predsedničke izbore 2016.\nTramp je negirao da je napravio bilo kakav prekršaj, nazivajući istragu o njegovom impičmentu “obmanom”.\nUkoliko Predstavnički dom izglasa Trampov opoziv, to bi pokrenulo postupak u Senatu, u kome republikanci imaju većinu. Za smenu predsednika SAD potrebna je dvotrećinska većina u ovom domu, što je malo verovatno.\nSaslušanje u ponedeljak prekinuo je na trenutak jedan muškarac koji je uzviknuo da su demokrate počinile izdaju. Republikanci su onda pokušali da odugovlače raspravu raznim prigovorima i drugim manevrima.\nOčekuje se da Odbor za pravosuđe do kraja sedmice glasa o slanju formalne optužnice na razmatranje Predstavničkom domu u panelu, što će neizbežno dovesti do novih trzavica u odnosima sa Belom kućom i republikanskom manjinom u ovom domu. Nijedan član Predstavničkog doma iz redova republikanaca nije podržao Trampov opoziv.\nSavetnica Bele kuće Kelien Konvej (Kellyanne Conway) je izjavila da ne učestuvje u postupku u Odboru za pravosuđe jer bi takva saradnja značila "dosluh sa nelegitimnim procesom."\n"Nećemo da radimo njihov prljav posao," rekla je Konvej uoči saslušanja.\nDemokrate: Tramp pretnja po nacionalnu bezbednost\nU pismu republikanskom kongresmenu Kolinsu, Nadler je odbacio zahtev njegove stranke da se u istrazi pojavi osam svedoka.\nMeđutim, kako javlja Rojters, čini se da su demokrate odustale od jedne od tačaka optužnice koja počiva na izveštaju specijalnog savetnika Roberta Mulera o mešanju Rusije u američke predsedničke izbore 2016.\nUmesto toga, demokrate nagoveštavaju da mogu da koriste Mulerove nalaze kako bi pokazali "model ponašanja" kojim je Tramp u više navrata nastojao da ohrabri meštanje sa strane u američke izbore, a onda blokirao rad istražitelja.\nDanijel (Daniel) Daniel Goldman, pravni savetnik većinskih demokrata, kazao je da ukoliko Tramp ostane na funkciji predsednika, to će otvoriti vrata za dalje podrivanje američkog izbornog procesa.\n"Trampovo uporno i kontinuirano nastojanje da primora stranu zemlju da mu pomogne da na prevaru pobedi na izborima, jasna je i trenutna pretnja po naše slobodne i fer izbore i našu nacionalnu bezbednost," kazao je Goldman.\nStiven Kastor (Stephen Castor), pravni savetnik republikanaca, kazao je da činjenice koje su prezentovale demokrate kao osuđujuće, mogu se objasniti na drugačiji način.\nOn je kazao da Tramp zatražio od Zelenskog da pokrene istragu tokom telefonskog razgovora 25. jula ne zarad sopstvenih političkih interesa već da\n"pomogne našoj zemlji da krene napred i odmakne od podela izazvanih istragom o dosluhu sa Rusijom," dodao je Kastor.\n"Opozvati predsednika za koga je glasalo 63 miliona ljudi zbog osam redova transkripta telefonskog razgovora – jeste koještarija. Demokrate žele da smene predsednika Trampa jer se ne slažu sa njegovom politikom, " ocenio je Kastor.\nNadler je istakao da je prošlonedeljna poseta Ukrajini Trampovog ličnog advokata Rudija Đulijanija dodatni pokazatelj tog "obrasca ponašanja" što predstavlja trajni rizik po SAD.\nĐulijani, bivši gradonačelnik Njujorka i jedna od ključnih ličnosti u istrazi o Trampovom opozivu, negirao je da je prekršio bilo koji zakon.\nDemokrate će predočiti izveštaj na 300 strana Odbora za obaveštajni rad sa, kako navode, dokazima o sveobuvahtnoj Trampovoj zloupotrebi vlasti.\nRepublikanci imaju svoj izveštaj na 110 stranau kome se ističe da se istraga oslanja na\n"neizabrane birokrate" koji se "suštinski ne slažu sa stilom, pogledom na svet i odlukama predsednika Trampa," ali da nisu predočili dokaze o kršenju zakona, neophodne za smenu predsednika.


SmartCity Petrinja - Održana volonterska akcija – Flashmob\nOdržana volonterska akcija – Flashmob\nUdruga IKS i Info centar za mlade Petrinja organizirali su "Volontersku akciju - Flashmob" u okviru projekta "lNFO53" koja se održala u Gradskom parku u Petrinji.\nVolonterska akcija ima za cilj pružiti mladima sve bitne informacije o prilikama volontiranja i mobilnosti na zabavan i inovativan način. Na volonterskoj akciji je sudjelovalo 12 stranih EVS volontera (ltalija, Spanjolska, Portugal, Francuska, Bosna i Hercegovina) koji borave u Petrinji.\nTijekom volonterske akcije održan je Flashmob, prezentacija o prilikama volontiranja i druženje sa stranim i lokalnim volonterima što je mladima bila savršena prilika iz prve ruke saznati sve bitne informacije o mobilnosti, volontiranju i učenju stranih jezika. Organizatori ove akcije vjeruju da je ovakav pristup i informiranje zajednice od iznimnog značaja posebno zbog širokog opsega informacija na jednom mjestu.\nOvaj događaj koji je bitan za mlade u našem gradu svojim dolaskom podržao je Darinko Dumbović, gradonačelnik Grada Petrinje.


FTN Challenge Junior - Estiem LG Novi Sad\nPrijavi se Pravilnik O disciplinama\nKako bi srednjoškolce upoznali sa industrijskim inženjerstvom i inženjerskim menadžmentom, ESTIEM studentska organizacija organizuje FTN Challenge Junior. FTN Challenge Junior se uspešno organizuje od 2015. i iz godine u godinu okuplja sve više takmičara. Namenjeno svim đacima treće I četvrte godine srednjih škola na teritoriji Republike Srbije i održava se na Fakultetu tehničkih nauka. Samo takmičenje obuhvata dve discipline: debatu i takmičenje u kratkim idejnim prezentacijama (Elevator Pitch).\nOvogodišnje takmičenje biće održano 28. i 29. marta 2020. u prostorijama Fakulteta tehničkih nauka. Prijave za takmičenje biće otvorene do 15 marta 2020. godine!\nFTN Challenge Junior 2019\nFTN Challenge Junior se ove godine organizuje po 6. put u saradnji sa Departmanom za industrijsko inženjerstvo i menadžment.\nSrednjoškolci imaju priliku da razvijaju veštine potrebne za discipline, da osete šta znači prezentovati pred žirijem, kako koncipirati ideju, razviju timski rad, da se oslobode straha i unaprede javni nastup ! Kako je sve to izgedalo na prošlogodišnjem takmičenju imate priliku da vidite u nastavku...\nNa prošlogodišnjem FTN Challenge Junior-u imali smo priliku da ugostimo srednjoškolce iz više gradova (Zrenjanin, Sremska Mitrovica, Odžaci, Ruma i Novi Sad), a verujemo se da će ovaj broj nastaviti da raste!


Izbori u Mađarskoj i Srbiji – nastavak ´djelimične slobode´? » Javni Servis\nOrban i Vučić praktikuju oblik vladavine čvrstom rukom Viktor Orban i Aleksandar Vučić | Izvor: Pres Predsjedništvo Srbije\n22 Februara, 2022 24 Februara, 2022 fadminLeave a Comment on Izbori u Mađarskoj i Srbiji – nastavak ´djelimične slobode´?\nPrije više od tri decenije, zemlje centralne i istočne Evrope ponosno su proslavile oslobađanje od jednopartijske komunističke vlasti. Sada tom dostignuću prijeti opasnost iz dva pravca. S jedne strane, ruski pritisak na Ukrajinu i zahtjevi za preoblikovanjem evropskog bezbednosnog poretka čine taj region zabrinutim zbog teško stečene nezavisnosti, ocenjuje Fajnenšel tajms. Sa druge strane, piše list, neke zemlje doživljavaju urušavanje demokratije, degradaciju vladavine prava, duboko ukorijenjenu korupciju, organizovani kriminal i širok dijapazon postkomunističkog nacionalizma. Izgleda da će izbori 3. aprila u Srbiji i Mađarskoj pokazati da, barem u ove dvije zemlje, zloćudni unutrašnji trendovi neće skoro nestati, dodaje list.\nOve dvije države, kako navodi FT, imaju mnogo toga zajedničkog, uprkos tome što je Mađarska u EU i NATO, a Srbija nije.\nFridom haus je u svom izvještaju o slobodi u svijetu za 2021. godinu obije zemlje kategorizovao kao „djelimično slobodne“.\nMađarski premijer Viktor Orban i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić praktikuju oblik vladavine čvrstom rukom, prožet kulturnim konzervativizmom, prijateljstvom sa Rusijom i Kinom i snažnom podrškom dijaspori – Mađarima u Rumuniji, Slovačkoj i Ukrajini, odnosno Srbima na Kosovu i BiH.\nMeđutim, negovanje bliskih odnosa sa predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom ne znači da ni Mađarska ni Srbija podržavaju revizionizam Kremlja u Ukrajini i istočnoj Evropi uopšte. Obije zemlje zavise od snabdijevanja ruskim energentima, a Srbija posebno cijeni podršku Moskve njenoj politici kada se radi o problemu Kosova.\nNo, uprkos tome, Orban i Vučić su posljednjih dana jasno stavili do znanja da podržavaju nezavisnost Ukrajine.\nNesumnjivo, i jedan i drugi imaju značajnu podršku naroda, ali samo da bi bili sigurni, ukazuje FT, da će “nakrenuti” izbore u svoju korist i prije nego što ijedan Mađar ili Srbin glasa.\nIz tog razloga OEBS planira da pošalje posmatrače na parlamentarne izbore u Mađarskoj. Oni će nadgledati samo sprovođenje izbora, registraciju birača, njihovo eventualno zastrašivanje i kupovinu glasova, izvještavanje medija, finansiranje kampanji i proces prigovora i žalbi. Takve misije u zemljama EU su, u najmanju ruku, neuobičajene, navodi FT.\nPosmatrači OEBS će takođe posjetiti Srbiju, u kojoj se istog dana održavaju predsjednički i parlamentarni izbori, kao i lokalni izbori za glavni grad i još neke gradove i opštine u zemlji.\nIpak, ocjenjuje list, opozicija nema šanse da pobedi u trci u kojoj Vučić dominira medijima, državnom upravom i javnim sektorom.\nMeđutim, dodaje FT, ne teče sve glatko za Vučića, koji drži sve poluge moći od 2014. godine, najprije kao premijer, a onda i kao predsjednik države.\nUpravo zato što su parlamentarni izbori jednostrano nadmetanje, prava opozicija nema priliku da se pokaže u parlamentu, već u ponekad veoma velikim, gnijevnim uličnim protestima.\nSlične demonstracije primorale su vladu prošlog mjeseca da odustane od multimilijarderskog projekta iskopavanja litijuma sa rudarskom kompanijom Rio Tinto. Ako dođe do političkih promjena u Srbiji, građanski protesti mogu biti njihov glavni izvor.\nMađarska opozicija, pak, nada se da će, formiranjem šestopartijske izborne koalicije, moći da zbaci sa vlasti Orbana, koji je na čelu države od 2010. godine. Orban je to shvatio dovoljno ozbiljno da je glasače “zapljusnuo” smanjenjima poreza i davanja u vrijednosti od pet milijardi eura, navodi FT. On može da računa na ogromnu podršku od mađarske dijaspore u susjednim zemljama, kojima je njegova vlada dala državljanstvo, pravo da glasaju i velike olakšice.\nZa EU, ovo je frustrirajuće vrijeme. Komesarka za vrijednosti i transparentnost Vera Jurova priznaje da Unija može malo da uradi ako izbori u Mađarskoj ne ispune standarde koji se očekuju od jedne zemlje članice. Mada, u nekom smislu, smatra FT, EU može samo samu sebe da krivi.\nTagged Aleksandar Vučić Izbori Mađarska N1 Region Srbija Viktor Orban


Zajedničko saopštenje izbornih timova Vuka Jeremića, Saše Jankovića i Boška Obradovića – Balkanekspresrb.rs\nIAKO jasno odvojeni u predsedničkim kampanjama, izborni timovi Vuka Jeremića, Saše Jankovića i Boška Obradovića saglasili su se o zajedničkom cilju da spreče neregularnosti i krađu u izbornom procesu i da zaštite prava birača da na predsedničkim izborima slobodno, neometano i bez straha biraju svog predsednika.\nRepubličku izbornu komisiju da prizna pravo sudskim overiteljima da vrše overu potpisa građana\nZakon o izboru predsednika Republike izričito navodi sudske overitelje, a ne notare, kao isključivo nadležne za poslove overe potpisa. U suprotnom, usled nedovoljnih kapaciteta notarskih kancelarija i pritisaka vlasti na notare, biće ugroženo ili onemogućeno pravo pojedinih predsedničkih kandidata da podnesu kandidaturu.\nNarodnu skupštinu da osnuje Nadzorni odbor za kontrolu izbora\nU izveštaju OEBSa od 24. aprila 2016. godine, uočene su brojne nepravilnosti u toku izbornog procesa i date preporuke koje nisu ispunjene. Zato zahtevamo od državnih organa da ne ponove nepravilnosti uočene u prethodnim izbornim procesima.\nIzborni timovi tri predsednička kandidata preduzimaće usaglašene mere kako bi tokom celog izbornog procesa pratili i štitili ostvarivanje prava građana na slobodnu izbornu volju.(Press ISTVJ)♦\nTagsBoško Obradović Izbori 2017 Saša Obradović Vuko Jeremić\nMinistri posetili povređene iz Kragujevca na VMA


HomeSportBez boksa i dizanja tegova u Parizu 2024. godine?\n28/10/2021Redakcija BALKAN TVSport, Vesti0\nOlimpijske igre u Parizu 2024. godine mogle bi da proteknu bez dva stara olimpijska sporta: boksa i dizanja tegova.\nOvu mogućnost je najavio Tomas Bah, predsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta (MOK). Prvi čovek MOK-a je istakao da će odluka biti doneta u najkraćem mogućem roku.\n„Zabrinuti smo zbog stanja u ove dve federacije. Postoje ogromni problemi kako funkcionišu. Pratimo ih veoma pažljivo. Uskoro ćemo izaći sa svim informacija u interesu pre svega sportista“, izjavio je Bah.\nAIBA, krovna organizacija svetskog amaterskog boksa, je već godinama u finansijskim, organizacionim, etičkim i problemima sa suđenjem. Zbog toga nije ni učestvovala u organizaciji bokserskog takmičenja na Igrama u Tokiju ove godine.


Mira Škorić otkrila čime održava savršenu liniju: Mini pomorandže prave čuda! (Foto) - Lifestyle - Zdravlje - Vesti - Svet Plus\nMira Škorić otkrila čime održava savršenu liniju: Mini pomorandže prave čuda! (Foto)\nFolk zvezda Mira Škorić otkrila je tajnu linije na kojoj bi joj i devojčice pozavidele, a koju uspešno održava godinama unazad i to jednostavno zahvaljujući pomorandžicama koje, kako kaže pevačica, prave čuda.\n10:05 23. JUL 2014.\nPevačica naime, i pored obilnih obroka uspeva da zadrži mladalački izgled i fit formu, i to uz pomoć kumkvata, odnosno mini pomoranže koja se uzgaja u dalekom Japanu. Pevačica je na žurki koja je organizovana na prestoničkom splavu "Shake 'n' Shake" prijateljima otkrila dugo čuvanu tajnu, ali i podelila poklone, odnosno pomorandžice.\n"Fora je u samoj voćki, koja u kombinaciji sa čajem, lotosovim listom i čokoladom pravi čuda", kaže pevačica.\nMira Škorić je do kasno uveče uživala u razgovoru sa prijateljima, haus muzici i tropskim koktelima, a nakon kratkog odmora ući će u studio i snimiti novi singl, koji će po svemu sudeći obeležiti predstojeću jesen, budući da ga potpisuje hitmejker Damir Handanović.


Potvrđeni rezultati generalnih izbora\nCentralna izborna komisija Bosne i Hercegovine (CIK BiH) potvrdila je na sjednici u utorak u Sarajevu rezultate Opštih izbora u BiH održanih 7. oktobra.\nTo znači da su sve prijave i optužbe za lažiranje u izbornom procesu i pljačke glasova završene. Takođe, potvrđivanje rezultata je znak da počinju da teku rokovi za sazivanje sjednica novoizabranih zakonodavnih tijela BiH, Republike Srpske, Federacije BiH i kantona. Predsjedništvo BiH, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, predsjednik i potpredsjednici Republike Srpske i Narodna skupština Republike Srpske, kao i Predstavnički dom Parlamenta Federacije BiH i 10 kantonalnih skupština izabrano je na opštim izborima.\nPrema potvrđenim izbornim rezultatima, Milorad Dodik, Šefik Džaferović i Željko Komšić izabrani su za tripartitno Predsjedništvo BiH u naredne četiri godine. Željka Cvijanović izabrana je na položaj predsednika Republike Srpske. Potpredsednici RS u narednom mandatu biće Ramiz Salkić i Josip Jerković.\nNa opštim izborima, 42 poslanika izabrana su u Parlamentarnu skupštinu BiH, 83 u Narodnu skupštinu Republike Srpske i 98 u Predstavnički dom Parlamenta FBiH. Na kantonalnom nivou vlasti izabrani su poslanici u 10 kantonalnih skupština.\nNovoizabrani srpski član Predsjedništva BiH, Milorad Dodik, izjavio je u utorak da će konstitutivna sjednica Narodne skupštine RS biti održana 19. oktobra u Banja Luci. Na sjednici će poslanici i novoizabrani predsjednik RS, Željka Cvijanović, položiti zakletvu. Nakon toga, Dodik će proći kroz isti postupak. Dan nakon sjednice Predsjedništvo BiH će održati inauguralnu sjednicu.\nOvo je neuobičajena situacija jer većina ranijih srpskih članova Predsjedništva nije imala prigovor da položi zakletvu na inauguraciji u Sarajevu, a Dodik će to učiniti pred narodnim poslanicima RS-a. Izuzetak je bio Momčilo Krajišnik, koji je izabran na prvim demokratskim izborima u BiH nakon rata 1996. godine. On je odbio da dođu u Sarajevo na inauguraciji jer se, kako je tada rekao, nije osjećao sigurnim. Zakletvu je položio u hotelu u blizini centra Sarajeva nekoliko dana kasnije./IBNA


SAD pozdravile razmenu zatvorenika talibana i avganistanskih vlasti\nOslobođeni talibani čekaju transport iz zatvora Bagram, severno od Kabula 11. april 2020.\nAmerički izaslanik zadužen za pregovore SAD i talibana Zalmaj Kalilzad ocenio je danas, 13. aprila, kao "važnu etapu" ka miru u Avganistanu prvu razmenu zatvorenika između talibana i vlasti u Kabulu.\n"Razmena zatvorenika je važna etapa u mirovnom procesu i smanjenju nasilja", napisao je Kalilzad na Tviteru i pozvao dve strane da ubrzaju napore da bi što pre postigli ciljeve navedene u sporazumu SAD i Talibana.\nSporazum potpisan u februaru koji zvanični Kabul još nije ratifikovao, predviđa između ostalog da avganistanske vlasti oslobode 5.000 talibanskih zatvorenika dok talibani treba da oslobode 1.000 pripadnika avganistanskih snaga, pre nego što počnu mirovni pregovori Avganistanaca.\nTalibani su u nedelju, 12. aprila, oslobodili 20 zatvorenika avganistanskih snaga, iako su napustili razgovore sa Kabulom o tome prošle nedelje.\n"Mi smo olakšali oslobađanje 20 pripadnika avganistanskih nacionalnih odbrambenih i bezbednosnih snaga koje su držali talibani i prebacili smo ih u kancelariju guvernera Kandahara", potvrdio je sinoć preko Tvitera šef Međunarodnog crvenog krsta u Avganistanu Huan-Pedro Šerer.\nRadi se o prvom oslobadjanju zatvorenika koje su držali talibani, u okviru razmene koja je do sada išla sporo zbog brojnih nesuglasica, navodi agencija Frans pres (AFP).\nAvganistanske vlasti objavile su juče ujutro da su prethodnog dana oslobodile 100 talibanskih zatvorenika, što se dodaje na 200 već oslobođenih prošle nedelje.\nTalibani – od partije do partnera u mirovnim pregovorima\nOslobađanje zatvorenika je presudna etapa ka otvaranju pregovora Kabula i talibana o budućnosti zemlje, piše AFP.\nJučerašnja faza sa razmenom zarobljenika ipak ne znači da će dve strane nastaviti pregovore, rekli su juče talibani koji nastavljaju ofanzivu protiv avganistanskih snaga širom zemlje.


Lobiranje ili savetovanje? Uloga privatnih kompanija u izradi zakona Srbije – SLOBODNA VOJVODINA\nPrivatne kompanije – i domaće i strane – učestvuju u izradi zakona u oblastima u kojima te firme i same posluju, pokazuje analiza Radija Slobodna Evropa (RSE).\nIako zakon ove aktivnosti ne prepoznaje kao lobiranje, stručnjaci koji se bave istraživanjem korupcije smatraju da ima osnova da se te firme registruju kao lobisti.\nPrema podacima koje je RSE dobio iz Ministarstva rudarstva i energetike, predstavnici Naftne industrije Srbije (NIS), koja je većinski u ruskom vlasništvu, kineskog Ziđina, ali i drugih privatnih kompanija učestvovali su u radnim grupama za izrade i izmene zakona u ovoj oblasti u poslednjih pet godina.\nDeo radne grupe za izradu izmena i dopuna Zakona o energetici, koja je formirana decembra 2020. godine, bila je Stanka Leskovac, menadžerka za strategiju i dugoročno planiranje u Naftna industrija Srbije, a kao njen zamenik imenovan je Rastislav Kragić, ekspert Koordinator za energetiku u toj kompaniji.\nZa predstavnika NIS u radnoj grupi koja je takođe formirana decembra 2020. za izradu Nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima bio je imenovan Zvezdan Cimbaljević, rukovodilac Sektora za licenciranje u NIS, a njegov zamenik je bio Nikola Radovanović, direktor Kancelarije za saradnju sa institucijama Evrpske unije u Naftnoj indrustiji Srbije.\nRastislav Kragić i Nikola Radovanović učestvovali su kao članovi radne grupe i na izradi Zakona o obnovljivim izvorima energije koji još uvek nije izglasan.\nKompanija NIS je u vlasništvu ruske državne kompanije Gasprom njeft.\nU radnoj grupi za izradu Nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima su, osim predstavnika NIS-a, bili i predstavnici kineske kompanije Ziđin koper (Zijin Copper) koja posluje u Boru, gradu na jugoistoku Srbije. Jianming Jiao, glavni inženjer na nivou kompanije, bio je imenovan za člana ove radne grupe, a kao njegov zamenik navodi se Yuchuan Luo, zamenik generalnog direktora Ziđin koper.\nZiđin je inače kompanija koja je proteklih godina na meti kritika zbog zagađenja koje emituje u svojim postrojenjima u Boru.\nMinistarstvo rudarstva i energetike objavilo je u januaru ove godine Nacrt zakona o obnovljivim izvorima energije, kao deo paketa novih propisa u kojem su i Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o energetici, Nacrt zakona o energetskoj efikasnosti i racionalnoj upotrebi energije i Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima.\nŠta kažu u Ministarstvu energetike?\nU Ministarstvu rudarstva i energetike su za RSE rekli da je Zakonom o planskom sistemu Republike Srbije propisana obaveza učešća svih zainteresovanih strana i ciljnih grupa u procesu konsultacija u svim fazama izrade dokumenta javnih politika.\nKako se navodi u pisanom odgovoru, u zavisnosti od obuhvata dokumenta koji se donose u proces konsultacija se uključuju zainteresovane strane i ciljne grupe iz reda građana i privrednih subjekata, udruženja građana ili privrednih subjekata i drugih organizacija civilnog društva, naučno-istraživačkih, strukovnih i drugih organizacija, kao i predstavnici državnih organa, lokalnih vlasti i ostalih učesnika u planskom sistemu koji sprovode ili u odnosu na koje se sprovodi ta politika.\n“Učešće navedenih subjekata ne može se smatrati lobiranjem, niti navedeni predstavnici mogu ‘okrenuti legislativu u svoju korist’. Kad je reč konkretno o učešću predstavnika Naftne industrije Srbije, iz oblasti nafte i gasa, dostavili su sedam načelnih primedbi i 27 pojedinačnih primedbi (po članovima Zakona o energetici). Od navedenog, Radna grupa za izmene i dopune Zakona o energetici prihvatila je u potpunosti četiri načelne primedbe i delimično dve pojedinačne primedbe”, kažu u Ministarstvu energetike.\nRadnu grupu u kojoj mogu biti predstavnici državnih organa, strukovnih i građanskih udruženja, te privrednog sektora, formira resorni ministar prilikom izrade legislative ili izmene postojećeg zakona.\nU redu je da predstavnici zainteresovanih kompanija dobiju priliku da iznesu mišljenje o tome kako treba da izgleda zakon koji se tiče i njih, ali nije nužno da njihovi predstavnici učestvuju kao članovi radne grupe, smatra Nemanja Nenadić, programski direktor nevladine organizacije Transparentnost Srbija.\nTo, dodaje on, nosi opasnost da prilikom formulisanja zakonskih normi one budu skrojene tako da pogoduju interesima tih privrednih subjekata.\n„Zbog tog rizika bi u najmanju ruku trebalo da se obezbedi javnost podataka o tome koji su to predlozi stizali od strane kompanija koje učestvuju u ovoj radnoj grupi i sa kakvim obrazloženjem su te norme bile predložene”, kaže Nenadić.\nOn napominje da ne postoje pravila koja takav vid učešća nalažu ili zabranjuju.\nNIS i Ziđin bez odgovora\nIz kompanija NIS i Ziđin koper nije odgovoreno na upit RSE koja je bila uloga privatnih kompanija u izradi legislative, kao ni da li se prisustvo njihovih predstavnika u radnim grupama može smatrati lobiranjem.\nU NIS-u su nas u nezvaničnom razgovoru kratko uputili na Zakon o lobiranju.\nOdgovor nismo dobili ni iz Agencije za suzbijanje korupcije, koja vodi registar lobista u Srbiji.\nKoje još firme učestvuju u izradi zakona?\nOsim ruskog NIS-a i kineskog „Ziđin kopera“, u radnim grupama Ministarstva energetike učestvovale su i druge privatne kompanije ili udruženja koja zastupaju interese privatnih kompanija.\nJedan od članova radne grupe za izradu Zakona o obnovljivim izvorima energije, bio je Tomislav Mićović, generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije, koje okuplja šest privatnih naftnih kompanija i dve u statusu posmatrača. Kao njegova zamenica imenovana je Ivana Mančević.\nU izradi istog zakona učestvovao je i Željko Đurić, direktor kompanija „Tesla Wind“ i „Vetroelektrane Balkana“.\nPrema podacima Agencije za privredne registre (APR), „Tesla wind“ je osnovan jula 2015. godine. U APR-u se vodi pod šifrom 6420 – delatnost holding kompanija.\nKao zakonski zastupnici vodi se pet osoba: Niall Patrick Hannigan, državljanin Irske, Kai Matias Rintala iz Finske, državljanin Kanade William Stephen Butler, Ahmed Abdelrahim Yousif Mohamed Alawadhi iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i Željko Đurić, državljanin Srbije.\nĐurić je naveden i kao direktor firme “Vetroelektrane Balkana”, a u APR-u je kao adresa za slanje elektronske pošte navedena ista ona kao i za firmu “Tesla Wind”. Inače, firma “Vetroelektrane Balkana” osnovana je krajem 2007. godine.\nNa upit RSE da pojasne ulogu svojih predstavnika u izradi Zakona o obnovljivim izvorima energije, odgovor nije stigao ni iz Udruženja naftnih kompanija Srbije niti iz firmi čiji je predstavnik Željko Đurić.\nŠta kaže Zakon o lobiranju?\nPrema zakonu koji reguliše tu oblast, lobiranjem se smatra aktivnost kojom se vrši uticaj na organe republičke, pokrajinske i lokalne vlasti u Srbiji, “u postupku donošenja zakona, drugih propisa i opštih akata, iz nadležnosti tih organa vlasti, radi ostvarivanja interesa korisnika lobiranja, u skladu sa zakonom”.\nMeđutim, isti zakon u drugom stavu člana 3 navodi da se pod lobiranjem ne smatra „aktivnosti lica koja javno saopštavaju svoje stavove, odnosno dostavljaju predloge i stručna mišljenja organima vlasti radi iniciranja, pripreme, razmatranja, usvajanja i davanja obrazloženja predloženih rešenja zakona, drugih propisa i opštih akata”.\nTakođe lobiranje ne podrazumeva učestvovanje po pozivu organa vlasti “ili u okviru projekata čiji je korisnik organ vlasti, u pripremi, razmatranju ili davanju stručnih mišljenja o predloženim rešenjima zakona, drugih propisa i opštih akata”.\nOvaj zakon spada u noviju legislativu u Srbiji, s obzirom na to da je u parlamentu usvojen novembra 2018, a da je na snagu stupio u avgustu naredne godine.\nDa li kompanije treba da se registruju kao lobisti?\nPrema Zakonu o lobiranju, fizičko ili pravno lice koje se bavi lobiranjem mora biti upisano u Registar lobista.\nLobiranje može da obavlja i fizičko lice koje nije upisano u registar pod uslovom da je zakonski zastupnik ili je zaposlen kod fizičkog ili pravnog lica u čijem interesu se vrši lobiranje ili zastupa interese udruženja ili privrednog društva čiji je član korisnik lobiranja.\nUpravo učešće u radnim grupama za izrade zakona ukazuje da zakon nije dao dovoljno jasan odgovor na pitanje – šta se smatra lobiranjem i ko je lobista, kaže Nemanja Nenadić. On, međutim, smatra da bi ovakvi slučajevi trebalo da budu evidentirani u skladu sa Zakonom o lobiranju.\n„U samom zakonu se iz pojma lobiranja isključuju neki uticaji na zakonodavni proces, poput situacija kada spoljni konsultanti daju svoja mišljenja radnoj grupi koja izrađuje zakon ili vrši neke analize. Međutim, mislim da se ova situacija ne može izjednačiti sa tom, tako da bi po slovu Zakona o lobiranju i obraćanja predstavnika kompanija koji učestvuju u radnim grupama trebalo da budu obuhvaćena i na sasvim jasan način evidentirana“, smatra Nenadić.\nU Registar lobista na sajtu Agencije za sprečavanje korupcije u Srbiji do sada je upisano ukupno 28 subjekata – 26 kao domaća fizička lica i dva kao domaća pravna lica.\nSavet za borbu protiv korupcije se kao državno nezavisno telo izjasnio protiv donošenja ovog pravnog akta, s obrazloženjem da Srbija trenutno nema dovoljno jake institucije za sprovođenje takvog zakona.\n„Kao prvo, mi nismo demokratska i transparentna zemlja. I vi sad u takvu zemlju ubacujete lobiranje koje može da dâ rezultate samo ako je ta država demokratska, transparentna i ako u njoj postoji vladavina prava”, kaže za RSE Jelisaveta Vasilić, članica Saveta za borbu protiv korupcije.\nTransparentnost Srbije je istraživala koliko je ovaj zakon primenjivan tokom prvih pet meseci u Vladi Srbije i njenim ministarstvima, Narodnoj skupštini i Predsedništvu Srbije.\nKako se navodi u nedavno objavljenoj studiji “Korupcija na visokom nivou i zakoni krojeni po meri privatnih interesa“, ova organizacije je poslala 23 zahteva za pristup informacijama od javnog značaja i dobila 23 identična odgovora – da nije bilo lobističkih kontakata u smislu odredaba Zakona o lobiranju.\n“To ne govori da takvih kontakata nije bilo, već, naprotiv, da o njima nije vođena evidencija i da je zakon u tim prvim mesecima bio kršen”, kaže Nenadić i kaže da se može sumnjati da je ta pojava i dalje prisutna.\nKako se donose zakoni za interese privatnih kompanija?\nJelisaveta Vasilić kaže da je za temeljno istraživanje o uticaju privatnih kompanija na donošenje zakonodavnog okvira neophodno imati uvid u ugovore koje predstavnici vlasti zaključuju sa privatnim kompanijama. Međutim, ti ugovori su često nedostupni javnosti, kaže Vasilić i kao primer navodi projekat “Beograd na vodi”, koji je pratio posebni zakon (lex specialis) koji je izvršio eksproprijaciju zemljišta na tom području.\nU preporukama za pravno regulisanje aktivnosti lobiranja, koje je 2017. godine usvojio Savet Evrope, navodi se da postoje različiti oblici lobiranja, među kojima su i povremeno ili stalno nuđenje saveta ili prezentacija zvaničnicima, učestvovanje u javnim ili zatvorenim konsultacijama, te učestvovanje u formalnim konsultacijama kroz institucionalne kanale.\nLobiranjem se takođe smatra učestvovanje u raspravama, poput parlamentarnih odbora, kao i učešće u delegaciji ili konferenciji, navodi se u dokumentu koji je usvojio Komitet ministara Saveta Evrope.\nSavet Evrope u tom dokumentu navodi da zakoni u većem broju država predviđaju da se lobiranjem ne smatra poziv vlade da razgovara sa zvaničnicima, pa stoga nije potrebna registracija tih subjekata.\nMeđutim, Savet Evrope upozorava da postoji rizik da osoba pozvana da razgovara sa zvaničnikom iskoristi to za promociju svoje agende, te da bi “čin lobiranja ostao neotkriven pod izgovorom izuzete komunikacije sa zvaničnikom”.\nKao primer se navodi Kanada, gde su mnogi lobisti na saveznom nivou tvrdili da ne moraju da se registruju, pošto su zakoni iz 1989, i 1995. godine propisivali da se moraju registrovati samo lobisti koji su želeli da izvrše uticaj, ali da to ne važi za one od kojih je vlada tražili da daju informacije prilikom donošenja odluke.\nIzmenom Zakona o registraciji lobista 2003. godine je ova zakonska rupa popunjena, pa u Kanadi svi oblici komunikacije, traženi ili ne od vlade, zahtevaju registraciju i evidenciju u Registru lobista.\nU Nemačkoj je, pak, inicijativa o pokretanju Registra lobista pokrenuta tek nedavno, nakon skandala oko tamošnjih parlamentaraca koji su profitirali od posredovanja u prodaji medicinskih maski tokom pandemije korona virusa.\nEvropski parlament i Evropska komisija vode dobrovoljni registar koji postoji od 2011. godine.\nRelated Topics:lobiranjeministarstvo energetikeNIS\nNavaljni loše: Objavljene fotografije iz zatvora\n“Nema suštinske promene u vlasništvu NIS”: Vučić o prodaji šest odsto akcija kompanije na berzi\n„Gasprom“ prljavom tehnologijom truje vodu u Vojvodini\nKada bi Srbija mogla da računa na još jedan pravac snabdevanja gasom i smanji zavisnost od Rusije\nTri scenarija za NIS – nacionalizacija, prodaja strancima ili dogovor sa EU


SUZBIJANjE SIVE EKONOMIJE - Glas Podrinja\nPORESKA UPRAVA I INSPEKCIJA RADA POJAČAVAJU KONTROLE\nDržava pojačanim kontrolama pokušava da obezbedi bolju naplatu izvornih prihoda i osigura poštovanje zakona u oblasti radnog prava\nPoreska uprava je za sedam meseci ove godine naplatila poreze i akcize u iznosu od 427 milijardi dinara, što je 1,4 odsto više od plana, a za 1,2 odsto više nego u istom periodu prošle godine. Naplata poreza na dohodak bila je 23,8 milijardi dinara, dva odsto više od plana, a poreza na dobit preduzeća 39 milijardi dinara, što je 14,5 odsto manje od plana. Porez na dodatu vrednost iz uvoza je naplaćen u iznosu od 176,9 milijardi dinara, što je 4,7 odsto više od planiranog, dok je PDV u domaćoj trgovini naplaćen u iznosu 59 milijardi, 0,6 odsto više od planiranog. Po osnovu naplate akciza prihod budžeta za sedam meseci ove godine, planiran u iznosu od 124,3 milijarde, bio je 128,2 milijarde dinara. Poreska policija je od januara do kraja jula podnela 973 krivične prijave, od čega je 438 protiv 659 učesnika u sivoj ekonomiji koji su izbegli plaćenje poreza u vrednosti 2,6 milijarde dinara i ostvarili protivpravnu imovinsku korist od 489,3 miliona dinara. Poreski inspektori su za sedam meseci ove godine obavili 5.935 kontrola evidentiranja prometa preko fiskalne kase i prijave radnika i utvrdili nepravilnosti u 1.724, odnosno 29,05 odsto kontrola i doneli 1.280 rešenja o privremenoj zabrani delatnosti. Pojačane kontrole vrši i inspekcija rada, pa je tako samo na području Mačvanskog okruga tokom prvih šest meseci 2015. godine podneto 239 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, pri čemu vrednost izrečenih kazni iznosi pet miliona dinara.\n- Obavili smo više od 1.900 inspekcijskih nadzora iz oblasti radnih odnosa i bezbednosti i zaštite na radu. Zabrinjava da se za prvih šest meseci ovo godine dogodilo 10 teških povreda na radnom mestu. Smrtnih povreda, na svu sreću, nije bilo. Često nam se obraćaju i radnici, jer ih poslodavci ne prijavljuju, a kada ih prijave često se ne drže odredbi ugovora, posebno u onim delovima koji se odnose na propisano radno vreme i poslove koje radnik obavlja. Kontrolama smo od januara uočili skoro 300 prekršaja iz ove oblasti, odnosno toliki broj građana nije bio prijavljen prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora, navodi Danilo Nedeljković, načelnik inspekcije rada Mačvanskog okruga.\nPoreske uprave Srbije će do početka 2017. godine biti značajno reogranizovana, jer ta služba trenutno nema dovoljno terenskih inspektora, pre svega onih koji su osposobljeni da obavljaju unakrsnu proveru imovine i prihoda poreskih obveznika.


Istraživanje: Poljoprivreda kao spasilac klime? - MediaSfera\nIstraživanje: Poljoprivreda kao spasilac klime?\nNa Poljoprivrednom fakultetu u Beču trenutno se obavljaju istraživanja u vezi sa programom koji se odvija u čitavoj Evropi a koji treba da istraži klimatski povoljno upravljanje zemljištem i da aktivno nešto učini protiv promene klime.\nNovi metodi upravljanja treba zemljište da učine otpornijim i istovremeno zaštite okolinu i klimu.\nPrethodnih godina poljoprivreda je izašla na zao glas zbog maksimalne proizvodnje na teret plodnosti zemljišta i staklene bašte izazvane usled jakog đubrenja azotom. „Kada se uspe, da se humus u zemljištu održivo obogati, onda se CO2 iz vazduha može dugoročno čuvati. Tako može da se poboljša plodnost zemljišta i istovremeno potpomogne stabilizacija klime“, naglašava Sofija Cehmajster-Boltenštern sa Instituta za istraživanje zemljišta na Poljoprivrednom fakultetu u Beču.\nKroz inicijativu „4-promila“ pokrenutu tokom Klimatske konferencije Ujedinjenih nacija u Parizu prvi put je mogućnost sprovođenja zaštite klime kroz pravljenje humusa stavljena u centar pažnje. „Kada bismo mogli da povećamo sadržaj ugljenika u našem zemljištu za 4 promila godišnje, bilo bi moguće „uhvatiti“ emisiju ugljen-dioksida koju ljudi tokom čitave godine pričine“, kaže Cehmajster-Boltenštern.\nEvropska unija u okviru programa „EJP SOIL“ sa 80 miliona evra podstiče istraživanje zemljišta i za to potrebnu zajedničku infrastrukturu. Za Austriju rade pet dobro povezanih institucija za zemljište: Poljoprivredni fakultet u Beču – BOKU, Austrijska agencija za bezbednost hrane – AGES, Savezna agencija za životnu sredinu, Savezna uprava za šume – BFW, Savezna uprava za vodoprivredu – BAW.\nCilj ove velike evropske infrastrukture za istraživanje zemljišta je stvaranje razumevanja, kako pod različitim klimatskim i zemljišnim uslovima, sa različitim osnovnim stenama može najbolje da se sačuva humus u zemljištu. U te svrhe potrebno je izgraditi mrežu oglednih površina i laboratorija za istraživanje zemljišta u Evropi koja treba da radi po istim principima i kreira evropsku bazu podataka.\nAustrijski partneri organizuju 16. aprila onlajn-informativni dan na temu EU-programa „EJP SOIL“.\nTagoviistrazivanje klima poljoprivreda\nRudno bogatstvo Srbije i Rio Tinto


Tanjug 6. maja 2021. 10:07\nRABAT – Ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković sastao se u Rabatu s predsednikom Vlade Maroka Saadom Dineom el Otmanijem i u razgovoru istakao da izmedu dve države ne postoje otvorena pitanja, a bilateralne odnose Srbije i Maroka ocenio kao vrlo dobre, prijateljske i iskrene.\nSelaković je izrazio uverenje da će poseta Maroku dati podstrek za suštinsko unapredenje bilateralnih odnosa u celini, te naglasio da je Srbija opredeljena da s Marokom razvija sveobuhvatnu saradnju i očekuje dalje intenziviranje političkog dijaloga i jačanje ekonomskih odnosa.\nSelaković je zahvalio Otmaniju na doslednoj politici i principijelnom stavu Maroka u vezi s nepriznavanjem jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, kao i na dosadašnjoj aktivnoj podršci naporima Srbije da očuva svoj teritorijalni integritet i suverenitet.\nIzrazio je nadu da se stav Maroka neće menjati i da će dve strane nastaviti da se pomažu u međunarodnim organizacijama u skladu sa svojim nacionalnim prioritetima.\nSrbija želi da i dalje proširuje svoje ekonomske odnose sa Marokom, što uključuje i povećanje trgovinske razmene, ukazao je ministar i dodao da je Srbija spremna da sa Marokom ostvari što snažniju privrednu saradnju, koja bi na pravi način odražavala prijateljske odnose država i naroda.\nSrbija je, prema recima ministra, zainteresovana i za izvoz poljoprivrednih mašina i alata, žitarica, posebno visokokvalitetnih sorti semena na marokansko tržište, ukazao je ministar i dodao da Srbija želi i unapredenje saradnje u sferi privlacenja marokanskih investicija.\nŠef srpske diplomatije rekao je i da dve države imaju interes da pospeše zajednička ulaganja u privredne grane čiji su proizvodi deficitarni, poput farmaceutske, tekstilne i drvne industrije, kao i zajednički interes za plasman proizvoda na treca tržišta, što omogućavaju sporazumi o slobodnoj trgovini koje su obe zemlje potpisale sa drugim zemljama ili grupama zemalja.\nSelaković je dodao i da postoji ogroman potencijal i zainteresovanost da Maroko Srbiji bude most za tržište zapadne Afrike.\nMogućnosti za saradnju, istakao je Selakovic, postoje i u okviru oblasti informacionih i komunikacionih tehnologija, a podvukao je da je srpska strana posebno zainteresovana za razvoj kulturno-prosvetne saradnje, koja doprinosi jacanju medusobnog upoznavanja i širenju saradnje u svim drugim oblastima.


Otvoren "Iberostar Herceg Novi" (FOTO) | Ekonomist\nObnovljeni hotel Rivijera u Njivicama, svečano je otvorio premijer Duško Marković.\nZa manje od godinu, otkako je na javnoj licitaciji kupljen oronuli hotel Rivijera u Njivicama, sa ulaganjem od 17 miliona eura obnovljen je veći dio tog zdanja u suvlasništvu Iberostara i kompanije Montenegro Hotels. Hotel će poslovati pod novim nazivom Iberostar Herceg Novi.\nMarković je kazao da ovaj hotel predstvalja novu vrijednost u Crnoj Gori i novu mogućnost za radna mjesta, ali i novu viziju Migela Fluksa i njegovu posvećenost Crnoj Gori.\n“Na ovom dijelu obale moramo uraditi mnogo više da bismo imali bolju infrastrukturu”, primijetio je premijer.\n“Crnogorski turizam nadmašuje rekord iz 1989. U projektima smo od tri milijarde eura. To nije samo uspjeh Vlade, nego i Iberostara i ostalih”, naveo je Marković.\nCrnogorski turizam u 2018. bilježi rast od 20 odsto u odnosu na isti period 2017. godine, a Vlada će obezbijediti bolji ambijent za poslovanje, jer imamo resurse i zajedno treba da učinimo ovu zemlju ljepšom, a život njenih stanovnika kvalitetnijim, poručio je premijer.\nMigel Fluksa je podsjetio da je Iberostar 10 godina u Crnoj Gori, te da je hotel u Njivicama nešto posebno i nezaboravno. Njegov posao je da čini ljude srećnim i on vjeruje da je donio sreću i novim zdanjem u Njivicama.\nVeć danas hotel Iberostar Hreceg Novi primiće prve goste iz Austrije.


Rukometni savez RS jasan: Nema ustupaka, pravila su jasna - Glas Srpske\nDušan Repija 01.04.2020 09:55\nBANjALUKA - Predsjednik Rukometnog saveza Republike Srpske Marinko Umičević naveo je da ne postoji nikakva šansa da se Premijer liga za rukometaše proširi sa 16 na 19 ili čak 20 ekipa, za šta lobiraju pojedini klubovi u FBiH.\nUmičević je u prilično oštrom saopštenju naglasio da je u prošlosti bilo dosta ustupaka od strane RS RS te zauzeo jasan stav da se poštuje odluka donesena u septembru prošle godine. Prema usvojenim propozicijama Premijer ligu napuštaju tri kluba, a ulaze dva iz FBiH i jedan iz RS RS. U dokumentu koji je u posjedu “Glasa Srpske” i koji su potpisali tadašnji predsjednik RS BiH Marinko Umičević i potpredsjednici Mensur Sinanović i Slobodan Zadro dalje se navodi da ligu u sezoni 2020/21. čini isto 16 klubova kao i u još nezavršenoj sezoni, a da na kraju prvenstva ispadaju četiri kluba, a ulaze dva, po jedan iz RS RS i RS FBiH. Klubovi koji ispadnu u toj sezoni formiraće sa pet klubova iz Prve lige Srpske i Prve lige FBiH Premijer ligu B.\n- Musić je kao član UO RS BiH već jednom proširio Premijer ligu za sezonu 2017/2018. po principu dva plus dva iako je dogovor prilikom formiranja saveza bio da uvijek bude jedan plus jedan. Tada mu je to odgovaralo kako bi svom klubu omogućio lakši povratak u elitu, ali evo i sada pravi isti problem, kao da smo mi Evrovizija. Ovo što on nastoji je urušavanje kompletnog sistema na kojem počiva RS BiH i BiH kao država. Za nas takvo djelovanje nije prihvatljivo i tražićemo da se o svemu izjasni RS FBiH kao osnivač i partner u RS BiH. Posebno ćemo insistirati na odluci iz septembra prošle godine u kojoj je sve jasno i nedvosmisleno navedeno - naveo je između ostalog Umičević.


Glavnokomandujući američkih snaga u Avganistanu predao dužnost - 12.07.2021, Sputnik Srbija\nGlavnokomandujući američkih snaga u Avganistanu predao dužnost\nDosadašnji glavnokomandujući američkih oružanih snaga u Avganistanu general Skot Miler predao je danas dužnost generalu Frenku Mekenziju tokom svečane... 12.07.2021, Sputnik Srbija\nPrimopredaja dužnosti odvijala se dok snage talibana nastavljaju svoj pohod i zauzimanje teritorija širom Avganistana.Američki general Frenk Mekenzi koji preuzima dužnost je načelnik Centralne američke komande i njegova odgovornost biće sprovođenje vazdušnih operacija u slučaju da regularnim avganistanskim snagama zatreba podrška do planiranog završetka povlačenja američkih snaga 31. avgusta, preneo je Rojters.General Mekenzi će komandovati iz sedišta Centralne komande u Tempi na Floridi.Nakon odlaska generala Milera u Kabulu će ostati još jedan američki admiral koji će rukovoditi obezbeđivanjem američkog diplomatskog kora i aerodroma u Kabulu, prenosi Tanjug.SAD su najavile da će i nakon povlačenja svojih oružanih snaga iz Avganistana izdvajati oko 4,4 milijarde dolara godišnje zaključno sa 2024. godinom kao pomoć avganistanskim vojnim i bezbednosnim strukturama.\nvesti, svet, sad, glavnokomandujući, oružane snage, avganistan\n16:07 12.07.2021 (Osveženo: 04:39 26.08.2021)\nDosadašnji glavnokomandujući američkih oružanih snaga u Avganistanu general Skot Miler predao je danas dužnost generalu Frenku Mekenziju tokom svečane ceremonije u Kabulu, čime su se SAD za korak približile konačnom završetku najdužeg rata u istoriji Amerike.\nAmerički general Frenk Mekenzi koji preuzima dužnost je načelnik Centralne američke komande i njegova odgovornost biće sprovođenje vazdušnih operacija u slučaju da regularnim avganistanskim snagama zatreba podrška do planiranog završetka povlačenja američkih snaga 31. avgusta, preneo je Rojters.\nGeneral Mekenzi će komandovati iz sedišta Centralne komande u Tempi na Floridi.\nPrimopredaja dužnosti je obavljena u dobro utvrđenom komandnom centru nazvanom Odlučna podrška koji se nalazi u srcu Kabula.\nNakon odlaska generala Milera u Kabulu će ostati još jedan američki admiral koji će rukovoditi obezbeđivanjem američkog diplomatskog kora i aerodroma u Kabulu, prenosi Tanjug.\nSAD su najavile da će i nakon povlačenja svojih oružanih snaga iz Avganistana izdvajati oko 4,4 milijarde dolara godišnje zaključno sa 2024. godinom kao pomoć avganistanskim vojnim i bezbednosnim strukturama.


Predstavljen set ekonomskih zakona za dalje jačanje privrede – Balkanekspresrb.rs\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali predstavio je danas set ekonomskih zakona koji će doprineti daljem jačanju privrede i sigurnom poslovanju, a jedan od najznačajnijih jeste Predlog zakona o tržištu kapitala, čiji je cilj razvoj tog tržišta i obezbeđivanje dodatnih izvora finansiranja preduzećima u Srbiji.\nBeograd, 22. decembra 2021 – Zakon o trzistu kapitala, kao potpuno nov sistemski zakon, trebalo bi da doprinese stvaranju transparentnijeg i sigurnijeg trzista kapitala u Srbiji, izjavio je danas ministar finansija Sinisa Mali predstavljajuci poslanicima u Skupstini predlog ovog zakona. FOTO TANJUG/ JADRANKA ILIC/bs\nMali je, obraćajući se narodnim poslanicima, istakao da je reč o potpuno novom sistemskom zakonu koji treba da pospeši stvaranje transparentnog, efikasnog i sigurnog tržišta kapitala, što će doprineti daljem privlačenju investitora, atraktivnosti domaćeg tržišta, većoj pravnoj sigurnosti i stabilnosti finansijskog tržišta.\nTreba da imamo čvrsto tržište kapitala sa jakim institucijama koje garantuju sigurnost ulaganja, a sa druge strane da privreda ima na raspolaganju još veći broj instrumenata kojima može da finansira svoj rast i da na tržištu kapitala dođe do novca za kupovinu opreme i otvaranje novih postrojenja, objasnio je on.\nPrema njegovim rečima, predlogom zakona je propisano dodatno jačanje institucija koje regulišu tržište kapitala, a usklađuje se i sa evropskim standardima.\nPredloženi zakon podrazumeva jačanje institucija, pre svega Komisije za hartije od vrednosti i Centralnog registra HOV, naveo je on i dodao da se njegovim usvajanjem stvaraju preduslovi da se povežemo sa Juroklirom (Euroclear), koji je najvažniji sistem na osnovu kojeg se trguje i kupuju hartije od vrednosti kada je u pitanju država.\nOvaj zakon je važan za razvoj naše ekonomije u celini. Prošle godine smo usvojili Zakon o digitalnoj imovini, koji reguliše tu oblast i na taj način omogućavamo našoj privredi da na više načina obezbedi novac koji joj je potreban za razvoj, predočio je ministar.\nOn je naglasio da je zakon usklađen sa standardima MiFid II, EU normativima, što traže i investitori kako bi u većem broju došli u našu zemlju i investirali u HOV, ali i direktno u privredu, uz napomenu da je ovo i reformski cilj koji je dogovoren sa MMF-om.\nMali je predstavio i izmene Zakona o elektronskom fakturisanju, a najvažnija izmena se odnosi na propisivanje novog roka za prelazak na novi sistem e-faktura.\nIzmenama je, kako je precizirao, predloženo da se privredi i javnom sektoru, zbog potrebe prilagođavanja na novi sistem elektronskih faktura, da prelazni rok do kraja aprila 2022. godine da se korisnici prilagode da izdaju i primaju elektronske fakture.\nOno što ovaj zakon definiše jeste obaveza javnog subjekta da primi i čuva e-fakturu i da izdaje elektronsku fakturu drugom subjektu javnog sektora. Taj rok se sa 1. januara pomera na 1. maj 2022. godine. Svi ostali rokovi ostaju kako su definisani u prethodnom zakonu, potvrdio je ministar.\nOn je ukazao na to da je za Srbiju izuzetno važan i proces e-fiskalizacije, ocenivši da se uspostavljanjem ovog sistema stvaraju uslovi za to da se povraćaj PDV-a vrši u istom danu ako se poklope ulazna i izlazna faktura, a to dodatno doprinosi njihovoj likvidnosti.\nKada je reč o e-fiskalizaciji, ministar je rekao da je do sada približno 50.000 privrednih subjekata primilo subvencije iz budžeta Srbije za subvencionisanje fiskalnih uređaja, za šta je iz budžeta potrošeno 1,5 milijardi dinara. Takođe, u ovom trenutku postoji više od 50 sertifikovanih uređaja na tržištu, koji su na raspolaganju privredi.\nMali je, govoreći o Predlogu zakona o izmeni i dopuni Zakona o utvrđivanju druge garantne šeme kao mere dodatne podrške privredi usled produženog negativnog uticaja pandemije COVID-19, naveo da se ovim izmenama omogućava da preduzeća iz oblasti saobraćaja, ugostiteljstva i turizma nastave da uzimaju kredite od banaka pod povoljnim uslovima i uz garanciju države.\nPrema njegovim rečima, izmenama je omogućeno da firme koje dolaze iz delatnosti kao što su putnički transport, ugostiteljstvo, hotelijerstvo, turističke agencije, budu izuzete iz ograničenja u ukupnom iznosu kredita za koje bi garantovala Republika, pod uslovom da su prethodno, prevremeno i u celosti, izmirili obaveze po kreditima odobrenim u skladu sa prvom garantnom šemom.\nVelika vest za njih je mogućnost da ukoliko su već vratili novac koji su uzeli da imaju pravo da pod istim uslovima uzmu novac ponovo, naglasio je on i predočio da su upravo garantne šeme pomogle preduzećima da tokom pandemije održe likvidnost i zaposlenost.\nGaratnim šemama smo obezbedili likvidnost za preduzeća i kao rezultat toga imate mali pad privredne aktivnosti prošle godine, a i ove godine imaćemo rekordan rast od preko 7,4–7,5 odsto, najavio je ministar.\nU ove dve godine, Srbija će imati najbolji ekonomski učinak u Evropi. To je rezultat građana Srbije, ali i delimično ovih garatnih šema koje smo uspostavili. U prvoj smo odobrili preko 2,4 milijardi evra, 37.994 kredita sa garancijom Republike Srbije. To je ono što je spasilo privredu, onemogućilo zatvaranje pogona i sačuvalo radna mesta, ukazao je Mali.\nOn je predstavio i Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o posebnim ovlašćenjima radi efikasne zaštite prava intelektulane svojine, čiji je predlagač Ministarstvo privrede.\nNjime se predlaže prenošenje nadležnosti za utvrđivanje postojanja povrede prava intelektualne svojine, a naročito prava na računarske programe (softver) i baze podataka, kao sporedne aktivnosti Poreske uprave, sa Poreske uprave Ministarstva finansija na Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunukacija, odnosno na tržišnu inspekciju.\nNa skupštinskoj sednici se razmatra i Predlog zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za projektni zajam – Univerzitetska infrastruktura.\nMali je objasnio da će novac biti iskorišćen za izgradnju novih zgrada i rekonstrukciju postojećih objekata na sedam fakulteta, što je ukupno 90.600 kvadrata.\nReč je o Fakultetu muzičke umetnosti – izgradnja i opremanje novog objekta za muzičku akademiju i umetnički ples (balet), Fakultetu primenjenih umetnosti – izgradnja i opremanje novih objekata, Fakultetu likovnih umetnosti – rekonstrukcija i opremanje pet postojećih objekata i izgradnja dva nova objekta, Kampusu tehničkih fakulteta – proširenje Elektrotehničkog fakulteta, izgradnja zajedničkih objekata kampusa, sanacija postojećih zgrada i opreme, Fakultetu za geografiju i bezbednost – izgradnja i opremanje nove zgrade, Biološkom fakultetu – izgradnja i opremanje nove zgrade, precizirao je on.\nPrema njegovim rečima, ovo je za državu veoma važan zakon jer je jedan od naših prioriteta da jačamo infrastrukturu u obrazovanju.\nKorist od ovih projekata imaće 13.000 studenata, kojima želimo da obezbedimo mnogo bolje uslove za učenje, napredak, obuku i školovanje, istakao je on i dodao da se vrednost projekta procenjuje na 155,2 miliona evra.\nPred poslanicima će se, kako je rekao, naći i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu za projekat izgradnje puta Loznica–Valjevo–Lazarevac, deonica puta Iverak–Lajkovac.\nMinistar je podsetio na to da su ulaganja u kapitalne investicije jedan od stubova našeg rasta, te je izgradnja ove deonice deo te agende.\nGradimo ukupno deset auto-puteva i brzih saobraćajnica. Nikad se više nije ulagalo u putnu i železničku infrastrukturu, a krenuli smo i sa izgradnjom kanalizacionih mreža i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda po lokalnim samoupravama. Ovim projektom je obezbeđen novac da se ova deonica završi, saopštio je Mali.\nPoslanici će se izjašnjavati i o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Kambodže o ukidanju viza za nosioce diplomskih i službenih pasoša.\nOvim sporazumom će biti omogućeno navedenim licima da ulaze, prelaze preko teritorije obe države i napuste je bez vize u trajanju do 30 dana.


Bebama rođenim od 1.jula 2018. po 100 000 dinara - Porodično zakonodavstvo - Ringeraja.rs\nNaime, kako "Večernje novosti" pišu, roditelji svih provorođenih beba koje su na svet došle od 1. januara ove godine i onih koje će se roditi do 1. jula primaće roditeljski dodatak od 39.000 dinara, odnosno iznos koji propisuje važeći zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom.\nIako su se novopečeni roditelji ponadali da će zbog mogućnosti da se za ovu državnu pomoć prijave godinu dana od rođenja naslednika, te kasnijim podnošenjem papira dobiju i više novca, 100.000 dinara, to ipak nije moguće.\nKako kažu u Ministarstvu za rad, zahtev za ostvarivanje prava na roditeljski dadatak po sadašnjim propisima podnosi se najkasnije do navršenih šest meseci deteta, a visina se utvrđuje u odnosu na dan rođenja.\n- Novi zakon o finanskijskoj podršci porodici sa decom počinje da se primenjuje 1. jula 2018. i njime je predviđeno da se zahtev podnosi najkasnije do navršene prve godine deteta, a njegova visina se i dalje utvrđuje u odnosu na dan rođenja - navode u Ministarstvu.\nKonkretno, roditelji dece rođene zaključno sa 30. junom ove godine ostvarivaće pravo na dodatak u skladu sa Zakonom o finansijskoj podršci porodici sa decom koji se primenjivao na dan detetovog rođenja, dok će bebe rođene 1. jula i kasnije pravo ostvarivati u skladu sa novom regulativom.\nJedna od novina u zakonu je i paušal, u iznosu od 5.000 dinara, za svako rođeno dete za nabavku bebi-opreme, uveden umesto ranije mere povraćaja PDV na bebi-opremu. Nova rešenja trebalo bi da smanje mogućnost zloupotrebe, do kojih je dolazilo.


Restitucija predmet sudskog spora - RT Kragujevac\nRestitucija predmet sudskog spora\nRubrika koja je emitovana u Hronici pre dva dana, a odnosi se na preseljenje dela knjižnog fonda Narodne bibilioteke Vuk Karadžić, otvorila je nove teme.\nPorodica Bojadžić reagovala je na informaciju da je kuća vraćena postupkom restitucije.\nGrad je na ovo rešenje uložio žalbu, smatrajući da je pogrešno tumačeno materijalno pravo i činjenično stanje po Zakonu o vraćanju oduzete imovine.\nPotomak porodice Bojadžić Jovan Pavlović Bojadžić našoj redakciji dostavio je na uvid kompletnu dokumentaciju kojom potvrđuje da se u vlasništvu njegove porodice nalaze kuće i objekti u ulicama Nikole Pašića i Svetozara Markovića.\nOn je dobio rešenje Agencije za restituciju i Ministarstva finansija da se u vlasništvo porodice vraća veći deo imovine.\nMeđutim, na doneto rešenje o povraćaju kuće u ulici Nikole Pašića broj 33 Grad je uložio žalbu, jer želi da do kraja verifikuje rešenje da li bi ova nepokretnost zaista trebalo da bude vraćena porodici ili će biti u posedu Grad Kragujevca.\nBojadžić navodi da u razgovoru sa nadležnima u biblioteci nije bilo nikakvog spora i da su zaposleni prihvatili rešenje Agencije za restituciju i Ministarstva finansija o oslobađanju tog prostora koji bi trebalo da bude vraćen vlasniku.\nGradski pravobranilac Branko Petronijević navodi da je Grad Kragujevac pokrenuo tužbu u kojoj osporava doneta rešenja.\nŽalbu na rešenje pokrenuo je Grad navodeći da u praksi ima primera koji se odnose na osobe koja su potraživala povraćaj imovine ali za to nije bilo pravnog osnova.\nVuk Karadžić restitucija\nMorava info pre 12 minuta\niKragujevac pre 37 minuta


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Izbori 2020 :: Krivokapić pozvao da se slavi u kućama\n31. 08. 2020. 23:47 >> 07:43 9\n"NE ŽELE NEMIRE"\nKrivokapić pozvao da se slavi u kućama\nLider koalicije "Za budućnost Crne Gore" Zdravko Krivokapić pozvao je pristalice opozicije, koji večeras slave na ulicama širom Crne Gore, da se vrate svojim kućama.\n"Mi ne stojimo iza bilo kakvih okupljanja, mi ne želimo nemire, ne treba iritirati bilo koga.", poručio je Krivokapić tokom uključenja na FB stranici.\n"Zbog provjerenih informacija da značajan broj plaćenih provokatora pokušava da izazove incidente i nemile događaje, kako u Podgorici tako i u drugim gradovima Crne Gore, pozivamo građane da se vrate svojim kućama i u njima nastave slavlje. Ne smijemo dozvoliti bilo kakav izgovor odlazećem režimu da opovrgne neporecive rezultate izbora i narodnu volju", poručio je Krivokapić.\nI iz koalicije "Mir je naša nacija" pozvali su građane da izbornu pobjedu slave dostojanstveno u svojim domaćinstvima.\n"Podjele i tenzije odgovaraju samo DPS provokatorima. Pozivamo i sve političke subjekte da svoje pristalice pozovu na uzdržanost, kako ne bi umanjivali značaj jučerašnjih istorijskih promjena. Udba po zadatku ubacuje provokatore koji izazivaju međunacionalne tenzije. Samo mirno i pomiriteljski, viteška Crna Goro", saopšteno je iz te koalicije.\nTVCG IZBORI 2020.\nOdbijena dva prigovora na prilog u Dnevniku


Da li je država spremna da zaštiti novinare? | Nacionalni konvent o Evropskoj uniji\nVesti Međusektorska podgrupa za slobodu izražavanja i medije\nO trenutnoj situaciji u Srbiji po pitanju slobode medija i izražavanja, bezbednosti novinara, praksi i primeni postojećih mera govorili su i Ilir Gaši ispred Fondacije Slavko Ćuruvija i Stevan Ristić iz Nedeljnika „Vreme“. Oni su podvukli da je primetna tendencija pogoršanja stanja po pitanju bezbednosti novinara. Iznet je zabrinjavajući podatak iz NUNS-ove baze podataka, da je od početka 2018. godine zabeleženo čak 23 napada na novinare. Od 2014. godine kada je usvojen set medijskih zakona i primećen napredak u ovoj oblasti, svake naredne godine broj napada na novinare je drastično rastao.\nPoziv za sastanak upućen je i predstavnici relevantnih državnih institucija koji se nisu odazvali pozivu i time još jednom pokazali nezainteresovanost i nerazumevanje države za pitanja bezbednosti novinara.\nSastanak Međusektorske grupe za slobodu izražavanja i medija i Radne grupe za Poglavlje 23 Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji na temu “Mehanizmi zaštite novinara” održan je 26. marta 2018. godine u Narodnoj skupštini RS, a prisustvovalo je više od četrdeset novinarskih i medijskih udruženja iz cele Srbije.


ŽURKA U DOMU PEVAČA, TRUBAČI DO DASKE, ĆERKA NA RAMENIMA Bojan Lexington podelio intimne snimke zbog kojih ćete se skroz raznežiti\nFoto: Instagram/mrsvaskovic / Instagram\nDok mnogima smeta konstantan boravak u karantinu, frontmen grupe “Lexington” pokazao je da vreme u izolaciji i sa dvoje male dece ume da bude jako veselo i puno smeha.\n#familytime#holidays #mountain photo by @donvaskovic\nSupruga Bojana Vaskovića, Aleksandra, podelila je video kako se porodica trenutno zabavlja u svom domu. Od kada su u novembru dobili drugo dete, sina Mihajla, starija ćerkica Anđela preuzela je ulogu glavnog zabavljača u porodici, čemu svedoči i novi video.\nSudeći po celokupnoj atmosferi u videu izgleda da se ludo zabavljaju u izolaciji, a posebno uz trubače. Ćerka Anđela u jednom trenutku uzela je i sam trubu pa je posebno nasmejala sve, a ponosni tata sve vreme je nosio naslednicu na ramenima dok su zajedno igrali ispred petomesečnog Mihajla. Ovo je prvi put da Boki pokaže svog sina u javnosti, koga su on i supruga dobili u novembru, a koji je na najradosniji način upotpunio njihovu porodicu.\nMALI HEROJ Bojan Vasković proslavio prvi rođendan ćerkice\nKako izgleda njihovo vreme u karantinu pogledajte u videu.\nBojan Vaskovic se zabavlja sa decom


U BPK potpisivanje ugovora s privrednicima koji su ostvarili pravo na subvenciju – FENA-BIZ\nHome Vijesti U BPK potpisivanje ugovora s privrednicima koji su ostvarili pravo na subvenciju\nU BPK potpisivanje ugovora s privrednicima koji su ostvarili pravo na subvenciju\nGORAŽDE, 8. jula (FENA) – Predstavnici Vlade Bosanskopodirnjskog kantona (BPK) Goražde potpisali su danas ugovore s korisnicima sredstava koji ostvarili pravo na subvencije u vidu minimalne neto plaće za mjesec april i maj ove godine, po kantonalnom “korona zakonu“.\nPravo na subvenciju za april ostvarilo je 112 obrtnika za 198 radnika, te 17 privrednih društava za 86 radnika.\nOd sredine marta do početka maja odredbama Kantonalnog i Federalnog štaba Civilne zaštite rad je između ostalih bio zabranjen i frizerskim salonima.\n– Zahvaljujem se resornom ministarstvu i vladi BPK na podršci, shodno njihovim mogućnostima, imam dva uposlena radnika i bio nam je onemogućen rad, tako da će ova pomoć značiti za taj period – kazao je vlasnik frizerskog salona Nihad Hubjer.\nPremijerka BPK Aida Obuća istakla je da će sredstva za april u ukupnom iznosu od 115.000 KM, obrtnicima, ugostiteljima, trgovinskim radnjama i privrednim društvima biti uplaćena tokom današnjeg i sutrašnjeg dana, a za maj bi se to moglo desiti već naredne sedmice.\nTime bi BPK Goražde prvi u Federaciji BiH implementirao obaveze iz “korona zakona“.\n– BPK Goražde prednjači u odnosu na ostale kantone kada je u pitanju pomoć privredi za ova tri mjeseca jer neki su tek u fazi raspisivanja javnih poziva a naš kanton je već isplatio subvenciju polovinu neto plaće za mjesec mart u ukupnom iznosu od 36.500 KM. Danas je to urađeno za mjesec april a nadam se da će se to uraditi i za maj u toku ovog mjeseca. Želim da napomenem da ćemo u julu raspisati i javni poziv za one privredne subjekte kojima je otežano poslovanje i koji imaju evidentan pad prihoda uzrokovanim pojavom pandemije COVID-19 – istakla je Obuća.\nIsplatom subvencije u vidu minimalnih neto plaća za dva i po mjeseca biće okončana obaveza propisana “korona zakonom” na nivou kantona koji važi do 31. jula.\nPo riječima premijerke, pomoć privrednicima kroz druge vidove subvencije biće nastavljena tokom godine s obzirom na izrazito teško poslovanje uzrokovano pandemijom koronavirusa.