Republika / EVROPSKA UNIJA POSLE BREGZITA: Ovi događaji su obeležili 2017. u EU\nponedeljak, 1. 1. 2018.| 08:11\nPosle Bregzita u 2016. godini - kada je većina Britanaca odlučila da izađe iz Evropske unije, EU se donekle konsolidovala u godini za nama, iako su protivrečnosti koje deluju na Starom kontinetnu i dalje prisutne i čini se da nema jasnih naznaka kako bi mogle da budu razrešene u budućnosti. Polazeći od ovog aksioma - koji se kao takav ne dokazuje - Republika.rs predstavlja pet politički najznačajnijih događaja koji su obeležili 2017. u Evropskoj uniji.\n1. Predsednik bogatih u Jelisejskoj palati\nNakon što su građani Velike Britanije većinski odlučili da napuste zajednicu 29. evropskih zemalja, oči svetske javnosti sa zebnjom su gledale u Pariz, gde su na proleće, tačnije 23. aprila održani predsednički izbori.\nDotadašnji predsednik Fransoa Oland nije želeo da učestvuje u trci za novi mandat, pa je ulogu favorita za osvajanje predsedničkog mesta jedine preostale nuklearne sile u EU poneo osnivač i lider pokreta "U marš!" Emanuel Makron.\nRezultati prvog kruga predsedničkih izbora u Francuskoj*\nEmanuel Makron 24,01 odsto\nMarin Le Pen 21,30 odsto\nFransoa Fijon 20,01 odsto\nŽan Lik Melanšon 19,58 odsto\n* Izvor: wikipedia.org\nOstaće upamćeno da je tokom izborne kampanje, ovaj četrdesetogodišnji Francuz, oženjen 25 godina starijom Brižit Tronje i nekadašnji ministar u vladi Emanuela Valsa, koji je zbog svojih političkih stavovao poneo nadimak "kandidata bogatih" i "kandidata sistema", doživeo da mu demonstranti doslovno razbiju o jaje o glavu.\nIzgradio je imidž "neprijatelja nacionalizma" i zagovornika ostanka Francuske u EU i na toj političkoj platformi uspeo je, u drugom krugu izbora, da pobedi liderku Nacionalnog fronta Marin Le Pen.\nU tome mu je doduše pomogla činjenica da su ostali kandidati, koji se nisu plasirali u drugi krug - i Fransoa Fijon i Žan Lik Melanšon i Benoa Amon - upravo Markonu dali podršku samo kako bi onemogućili Le Penovu da dođe na vlast.\nRezultati drugog kruga izbora u Francuskoj*\nEmanuel Makron 66,1 odsto\nMarin Le Pen 33,9 odsto\nU prvoj godini mandata, međutim, Makron će se susresti sa protestima na ulicama Pariza zbog donošenja rigoroznijeg zakona o radu, ali će njegova popularnost i dalje biti na visokom nivou.\nKao poseban kuriozitet, vredi napomenuti da je Makron odneo pobedu protiv američkog predsednika Donalda Trampa i to u Trampovoj omiljenoj disciplini - dugom rukovanju.\nNa prekretnici: Angela Merkel\n2. Pirova pobeda "Titanijumske frau"\nPolitičke tenzije na Starom kontinentu u 2017. godini dodatno je pojačavala činjenica i da su u Nemačkoj, najvećoj ekonomskoj sili i najuticajnijoj članici EU, bili zakazani redovni parlamentarni izbori.\nKancelarka Angela Merkel kandidovala se za 4. mandat i koalicija njene Hrišćansko-demokratske unije (CDU) i Hrišćansko-socijalne unije (CSU) osvojila je najviše glasova (33%), ali se ubzo videlo da je reč o Pirovoj pobedi, pošto se "Titanijumska frau" našla na mukama da formira vladu.\nŠREDER PORUČIO MERKELOVOJ: Od igrarija nema ništa, Evropi treba stabilna Nemačka\nNaime, Socijaldemokratska partija Martina Šulca, koja je osvojila je 20,5 odsto glasova, nedavno je stopirala pregovore o vladi, pa je sve manje izvesno da će "velika koalicija" biti formirana i u narednom periodu.\nDodatnu glavobolju za Merkelovu predstavlja i rezultat nacionalističke i antiimgrantske partije Alternative za Nemačku (AfD), koja je sa osvojenih 12,6 odsto glasova, prvi put ušla u Bundestag.\nU svakom slučaju, kakav god da bude rasplet - bilo da Nemačka uskoro dobije vladu ili pak o novom kancelaru odluče vanredni izbori - jedno je sigurno - i u 2018. godini Berlin će, više nego Brisel, biti glavni centar u kome će se odlučivati o sudbini EU.\nRezultati parlamentarnih izbora u Nemačkoj*\nCDU/CSU 32,9 odsto\nCPD 20,5 odsto\nAfD 12,6 odsto\nFDP 10,7 odsto\nUneo pometnju u EU: Karles Pudždemon\n3. Pudždemonov gambit i virus separatizma\nDa su odnosi unutar EU sve samo ne idilični, najbolje je pokazala kriza u Kataloniji, koju je održavanjem referenduma o nezavisnosti od Španije inicirao katalonski lider Karles Pudždemon.\nVećina Katalonaca, prema očekivanjima, zaokružila je da želi da se Barselona otcepi od Madrida - odluku sa referenduma potvrdio je i katalonski parlament, a tih dana oktobra 2017. na ulicama bilo je pravo vanredno stanje.\nKao odgovor, Madrid je aktivirao član 155. Ustava Španije kojim se autonomija Katalonije ukida, a za Pudždemonom je bila raspisana međunarodna poternica, nakon što je on, sa pet ministara, utočište našao u Belgiji.\nZa javnost u Srbiji posebno je interesantna i reakcija takozvane međunarodne zajednice na katalonsku krizu, pošto su gotovo sve zemlje EU pojedinačno, ali i EU kao celina, da ne spominjemo SAD, stale na stranu Madrida, što nije bio slučaj 2008. godine u slučaju jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova.\nNEMAČKI ŠEF DIPLOMATIJE: "Sjedinjene države Evrope" ne znače kraj nacionalnih država\nONI ĆE ODREDITI BUDUĆNOST EU!\nImajući u vidu da Katalonija nije mogla da računa na makar razumevanje ako ne na odobravanje Vašingtona, Brisela, Berlina ili Londona, ali i Moskve, Pudžemonov "gambit" izgleda kao potpuno neracionalan politički potez.\nBilo kako bilo, katalonska kriza pokazala je da evropski imuni sistem nije otporan na virus separatizma, pošto su, sledeći primer Barselone, zahteve za nezavisnošću glasnije počele da traže i druge oblasti ili pokrajine poput Korzike, Flandrije, Irske...\nKako će se sve završiti, ostaje da vidimo.\nNesumnjivo najveći dobitnik u 2017: Sebastijan Kurc\n4. "Tirkizno-plava" vlada Austrije\nOd političkih događaja od značaja u 2017. godini u zemljama EU, vredi navesti i dogovor lidera Narodne partije (OVP) Sebastijana Kurca i lidera Slobodarske partije Austrije (FPO) Hansa Kristijana Štrahea o formiranju nove - "tirkizno-plave" vlade Austrije.\nKoaliciona vlast konzervativaca i ultradesničara ozvaničena je krajem decembra, a na agendi vlade su ostanak u EU, uz borbu za strožija pravila za azilante.\nMeđutim, ni formiranje vlade Austrije nije prošlo bez trzavica, pošto su za vreme dok su kancelar i ministri polagali zakletvu pred predsednikom Vandre Belenom, ulicama Beča marširali demonstranti uzvikujući parole poput onih da se u Austriju "vraća fašizam" do one da "nacistima ne bi trebalo dozvolizi da vladaju".\nOvako će izledati EU 2025.. godine\n5. Vojska EU\nPodstaknuta najavom američkog predsednika Donalda Trampa da će promeniti odnos SAD prema EU kada je sfera bezbednosti u pitanju, Evropska unija se okrenula ka stvaranju vojske EU, koja će doduše zadržati tesne odnose sa NATO, ali će biti i samostalna u odlučivanju.\n- San očeva i majki osnivača se konačno ostvaruje. Posle više od 60 godina, tu su konačno svi temelji za izgradnju bezbednosne Unije - poručila je u novembru Federika Mogerini, šefica evropske diplomatije.\nSlične izjave stizale su i od šefa evropske komisije Žan Klod Junkera, koji je poručio da je stvaranje evropske armije neizbežno, jer je "malo verovatno da će SAD u budućnosti brinuti o bezbednosti Evrope".\nI oni su obeležili 2017.\nViktor Orban i Miloš Zeman\n- Mađarski i češki predsednik ostali su dosledni svojim politikama protiv evropskih kvota za migrante, iako su Brisel ni najmanje blagonaklono ne gleda na takve poteze.\nMilijarder Andrej Babiš položio je pred predsednikom Češke Milošem Zemanom zakletvu kao novi premijer pošto je njegov centristički pokret pobedio na izborima.\nBabišev pokret ANO, koji je kampanju vodio obećanjem za borbu protiv korupcije, evra i prihvatanja migranata, dobio je 78 od 200 mesta u Parlamentu.\n- Naš stav o migraciji je jasan - rekao je Babiš posle polaganja zakletve i dodao da Češka treba da bude aktivnija i da predloži članicama EU i Evropskoj komisiji rešenje za nelegalne migracije "i to rešenje je borba protiv trgovaca ljudima".\nVelika Britanija EU Evropska unija Španija Nemačka Austrija Referendum Angela Merkel Emanuel Makron Sebastijan Kurc Katalonija Nezavisnost Bregzit Karles Pudždemon Specijal Nova godina 2018. Specijal 2018. Hajnc Kristijan Štrahe


„Druga strana svega“, novo ostvarenje Mile Turajlić, autorke filma „Cinema Komunisto“ – LookerWeekly.com magazin\n„Druga strana svega“, novo ostvarenje Mile Turajlić, autorke filma „Cinema Komunisto“\nZaključana vrata u jednom stanu u Beogradu, koja već 70 godina predstavljaju barijeru koja jednu porodicu odvaja od njene prošlosti, otkrivaju istoriju jedne porodice i burnu političku prošlost jedne zemlje. Kroz intimne razgovore majke i ćerke, dokumentarni film „Druga strana svega“ ispituje ishode političkog angažovanja u vremenu nacionalizma, građanskog rata i diktature. Dok rediteljka traži odgovore od svoje majke o njenoj borbi i razočarenjima, hronika jedne porodice postaje i portret jednog društva tokom političkih nemira, i postavlja pitanje da li, i kako nove generacije nastavljaju, i oblikuju borbu za budućnost zemlje u kojoj žive.\n“Ako sam ja zaista osvajala slobodu, onda je to najneuspešniji posao koji sam u životu obavila” — Srbijanka Turajlić\nKarte za film „Druga strana svega“ će biti puštene u prodaju 14. novembra, i moći će da se kupe na blagajnama Sava Centra i Eventima.\nSerija Darijana Mihajlovića će se razvijati u Amsterdamu\nNaš poznati kontrabasista,Đorđe Stijepović,još jednom je pokazao svoj veliki talenat, ovoga puta na poziv jodnog od najpopularnijih rok bendova iz Meksika - Molotov, koji je inače i nosilac 5 Grammy nagrada. Povod je...\nBDP: Švajcarska otvara sezonu\nBeogradsko dramsko pozorište startuje sezonu već 6. septembra, gostovanjem predstave Narodnog pozorišta Republike Srpske “Švajcarska”, u režiji Milana Neškovića, a koja će biti izvedena u okviru proslave Dani republike...


"Staklencu" krckaju staklene noge - Gradjevinarstvo.rs\n"Staklencu" krckaju staklene noge\nDa se pitaju vlasnici 40 lokala u TC „Trg republike“, popularnom „Staklencu“, koji je 1989. sagrađen kao privremeni objekat, on nikada ne bi bio srušen. Ali, urbanističko-arhitektonski konkurs nedavno raspisan za uređenje Trga republike predviđa da „Staklenac“ bude uklonjen i na tom mestu izgrađen objekat javne namene, za kulturne sadržaje. Hoće li to biti galerija ili opera, oko čega su gradske vlasti i stručna javnost pre desetak godina lomili koplja ili neka druga institucija kulture, znaće se u junu sledeće godine, kada se završava nadmetanje arhitekata.\nTo malo vremena u toku kojeg još mogu biti mirni, nije uteha za upravu „Staklenca“ i više od 300 zaposlenih. Zabrinuti su za svoju sudbinu iako su još pre 25 godina, kada su pazarili lokale, znali da su sve saglasnosti i dozvole izdate na deset godina i da jedan od prvih tržnih centara u Beogradu neće večno gospodariti centralnim beogradskim trgom. Tu činjenicu ne poriče ni Dušan Padežanin, upravnik „Staklenca“, koji priče o rušenju sluša godinama, ali zvanično obaveštenje od gradskih vlasti ni on ni njegovi prethodnici nikada nisu dobili.\n- Svaka najava rušenja samo narušava ugled centra i tera zakupce. Ali centar i dalje posluje dobro, svega tri lokala su prazna. Plaćamo porez na imovinu u ekstrazoni. Ove godine smo uložili oko 8.000 evra za sređivanje objekta. Ako ga poruše, a ne nađemo rešenje koje bi svima odgovaralo, ljudi će ostati na ulici, a njihove porodice će takođe snositi posledice. Mi se nećemo tako lako odreći ovog prostora – izričit je Padežanin.\nNeizvestan opstanak pokušali su da reše tako što su podneli zahteve za legalizaciju, ali nijedan vlasnik dosad nije dobio naknadnu građevinsku i upotrebnu dozvolu. Kako stvari stoje, nemaju šanse za pozitivan ishod legalizacije.\n- Privremena građevinska dozvola koju su priložili vlasnici lokala nije dokaz o rešenim imovinskopravnim odnosima. Zemljište je u državnoj svojini i oni nemaju pravni osnov za legalizaciju. Odbili smo zahtev koji se odnosi na legalizaciju celog objekta, ali su se vlasnici žalili resornom ministarstvu i rešenje je poništeno iz proceduralnih razloga. Kada otklonimo te primedbe, ponovo ćemo odbiti taj zahtev – kažu u Sekretarijatu za legalizaciju.\nPadežanin se nada da će grad pre nego što donese konačnu odluku za ovu lokaciju uzeti u obzir činjenicu da su lokali prodavani za oko 4.000 tadašnjih maraka po kvadratnom metru i da će vlasnici biti adekvatno obeštećeni.\n- Svim kupcima koji su tada potpisali ugovore bilo je predočeno da je objekat privremenog karaktera – kaže arhitekta iz „Energoprojekta“ Zoran Simić, koji je nadgledao zanatske radove u tržnom centru.\nPrema njegovom svedočenju, ideja je bila da se ispod tržnog centra izgrade dve podzemne etaže, gde bi se parkirali automobili, ali se od toga odustalo. To bi svakako poskupelo troškove gradnje u koje je moralo da uđe i izlivanje 350 kubika betona, da bi se zaštitila stabilnost susednih objekata.\nIronija je što je „Staklenac“ podignut kao zamena za druge privremene objekte – metalne kioske koji su do 1988. godine bili na tom mestu. U to vreme rekonstruisano je i Narodno pozorište jer je trebalo ulepšati grad za samit Pokreta nesvrstanih 1989. godine.\nIzgradnja TC „Trg republike“ poverena je „Enos energoprojektu“, koji je finansirao taj posao, bio izvođač i projektant objekta od oko 2.500 kvadratnih metara sa staklenom fasadom. Arhitekta Zoran Simić ističe da se uloženi novac isplatio kroz prodaju lokala.\nGalerija ili opera\nRešenje za Trg republike, prostor današnjeg platoa Zorana Đinđića i „Staklenca“, traži se duže od šest decenija. Uprkos mnogobrojnim arhitektonskim konkursima, finansiranim iz budžeta, čime je uzaludno trošen novac građana, nijedan nije realizovan. Umesto da se ta celina uredi, makar bila pretvorena samo u park koji bi se prostirao do Doma vojske, postala je arena za žustre rasprave i prepucavanja. Pre 11 godina, gradska vlada uz podršku „Društva arhitekata Beograda“ (DAB) organizovala je konkurs za izgradnju galerije na tom platou i predložila rušenje „Staklenca“.\nPobedničko rešenje je podiglo veliku medijsku prašinu i sukobilo arhitekte. Toj ideji usprotivili su se pobornici inicijative stare pola veka da se na tom mestu podigne opera. Za to se borilo i Udruženje „Opera na Trgu Republike“ sa Živanom Saramandićem na čelu. Ono je prihvatilo projekat arhitekte Milana Pališaškog koji je na platou Zorana Đinđića predviđao oba objekta: galeriju i operu. Zgrada opere prema njegovoj zamisli imala bi scenu, gledalište i garderobu i bila bi povezana podzemnim prolazom sa Narodnim pozorištem. Zagovornici galerije, tadašnji gradski arhitekta Đorđe Bobić i DAB, smatrali su da je taj prostor nedovoljno veliki za modernu zgradu opere.\nOd Stambol kapije do tržnog centra\nU vreme kada je Beograd bio opasan šancem, na Trgu republike bila je Stambol kapija, ulaz u Beogradsku varoš sa Carigradskog druma. Kapija je srušena 1866, a tri godine kasnije na tom mestu je izgrađena zgrada Narodnog pozorišta. Bila je decenijama jedina zgrada na širokoj ledini koju su Beograđani nazvali Pozorišni trg. Spomenik knezu Mihailu Obrenoviću podignut je 1882. godine, ispred čuvene kafane Dardaneli. Dugu prizemnu zgradu ove kafane zamenila je 1903. godine palata Uprave fondova, kasnije zgrada Hipotekarne banke, današnji Narodni muzej. Palata „Rijunione“ (u kojoj je bio bioskop Jadran) sagrađena je 1931. godine. U šestoaprilskom bombardovanju Beograda 1941. porušeni su prizemni objekti koji su opasavali trg. Na tom prostoru 1960. izgrađen je Dom štampe. U tom zdanju danas je Kulturni centar Beograda. Ali, plato ispod Trga republike sa „Staklencem“, oivičen ulicama Francuskom, 29. novembra, Makedonskom i Braće Jugovića ostao je neregulisan do danas.\nDRUŠTVO ARHITEKATA BEOGRADA - DAB BEOGRAD, SRB\n011 3230 059\nCentar IT i kreativne industrije na mestu Lož...\nPlanira se izgradnja 14.000 m2 centra IT i kreativne industrije, kao i novog trga na mestu Ložionice kod Mostarke petlje. Radovi na ovom objektu bi trebalo da počnu u junu 2022. godine,...\nZajednička železnička stanica Srbije i Severn...\nProjekat zajedničke železničke stanice Srbije i Severne Makedonije predviđa izgradnju nove, moderne železničke stanice u skladu sa standardima Evropske unije, u kojoj će biti smešteno s...\nNovi avanturistički park na Zlatiboru\nNovi park sa različitim sportskim sadržajima i dječjim igralištem biće izgrađen u centru Zlatibora, u naselju Karaula, kako bi se ojačala sadašnja turistička ponuda\nIzabrani projektanti za rekonstrukciju Sava c...\nSredina septembra je krajnji rok kada svim stanarima ističu ugovori, a nakon toga mogu početi prvi radovi na renoviranju Sava centra. Projektant je već izabran na međunarodnom tenderu,...\nNovi linijski park u Beogradu - radovi od okt...\nLinijski park će se nalaziti na dužini između Beton hale i SC Milan Gale Muškatirović, a JKP Zelenilo - Beograd izrađuje projektnu dokumentaciju za ovu deonicu\nNovi želežnički logistički centar u Subotici\nIPA projekat "Inputrans" priprema idejni projekat logističkog centra u Subotici, koji bi trebalo da se realizuke narednih godina u saradnji sa partnerima iz Srbije i Mađarkse\nStručni ispit iz oblasti zaštite od požara\nDVD Vračar organizuje pripremnu nastavu za polaganje stručnog ispita iz oblasti zaštite od požara. Nastava za stručni ispit iz oblasti ZOP-a će se odvijati u prostorijama DVD Vračara u ...\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture početkom godine predstavilo je projekat za Prokop gde je predviđena izgradnja nove stanične zgrade sa trgom, poslovni park i jav...\nKoja su dokumenta potrebna za konkurs za stolariju i ko može da se prijavi?\nBez taksi i tehničke dokumentacije za postavljanje solarnih panela do 50 kilovata


Radnički iz Pirota postaje srpski PSŽ i Čelsi! – Sport\nGradonačelnik Pirota Vladan Vasić otkrio je da je bogati investitor iz Južnoafričke Republike ponudio Radničkom iz ugovor o finansiranju\nRadnički iz Pirota je jesenji deo sezone u Prvoj ligi Srbije završio na 13. mestu sa 19 bodova, ali bi budućnost kluba mogla da bude znatno svetlija narednih godina.\nVasić je gostujući u emisiji „Presing“ na You Tube kanalu lokalnog Plus Online portala potvrdio da bi klub iz njegovog grada mogao da ima znatno uspešniji period pred sobom.\n– Predviđeno je da se sazove Skupština, da se delegati upoznaju sa potencijalnim finansijerom i ugovorom. To je investitor iz Južnoafričke Republike i ima bogato iskustvo u finansiranju sporta u Ukrajini i Letoniji – rekao je prvi čovek Pirota.\n– Sada je zainteresovan za finansiranje sporta u Srbiji, a kako Pirot ima dobar imidž u celoj Srbiji, gaji fer odnose u sportu, nema nikakve mrlje, jer su uvek svi ugovori Radničkog prema igračima ispunjeni i nema igrača na arbitraži u FSS-u, želi da finansira u Radnički – dodao je Vasić.\nDomaći fudbal, Fudbal, VestiFK Radnički Pirot


Radojičić: Opozicija protestima ponovo želi da prevari građane\nFoto: N.N. | Radojičić: Opozicija protestima ponovo želi da prevari građane\nSrna 04.07.2019 10:13\nBANJALUKA - Gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić izjavio je da opozicija želi da generiše istu situaciju kao i prošle godine i da Banjaluku drži u stanju stalnih protesta i time pravi uvod u izbore.\nOn je ocijenio da je to iscrpljivanje građana i pokušaj stvaranja nervoze, koja u dobroj mjeri ugrožava funkcionisanje grada.\n"Ako imamo konstantne proteste i zauzimanje određenih dijelova grada, onda tu ne možemo imati ni kulturne, ni sportske, ni zabavne, ni turističke događaje", rekao je Radojičić.\nPrema njegovim riječima, jasno je da je riječ o ranoj kandidaturi i početku prilično agresivne predizborne kampanje.\n"Grad se pokušava ponovo držati pod stalnim pritiskom, protestima i blokadama i na taj način se pokušavaju kopirati prošlogodišnji događaji, kada je dio poslanika prevario Banjalučane i uzeo 20.000 glasova na tragediji jedne porodice. Sada se mijenja tema i na istoj matrici pokušavaju Banjalučane ponovo prevariti i uzeti 40.000 glasova za lokalne izbore", rekao je Radojičić za današnji "Glas Srpske".\nGovoreći o zahtjevu koji mu je sa protesta uputila opozicija da se izjasni o događajima u Banjaluci, Radojičić je istakao da je svakodnevno prisutan u javnosti i da se mogu pronaći desetine izjava u vezi sa protestima u gradu i drugim stvarima.\nOn je podsjetio da je Ustavom zagarantovana i mora biti omogućena sloboda javnog okupljanja i sloboda mišljenja.\n"Ali i oni koji odobravaju i oni koji organizuju okupljanja moraju poštovati zakone koji propisuju kako se ta okupljanja vrše. Ako svi to poštuju, onda nema problema i ima prostora i za one koji protestuju i za one koji se vesele ili organizuju bilo kakve druge skupove u gradu. Ako bilo ko iskoči izvan okvira zakona, onda nastaju i bezbjednosni i politički i svi ostali problemi. Pri tome slike koje idu iz grada, a mislim i na one kada su bile intervencije policije, trebalo bi da budu mnogo odmjerenije i umjerenije", naglasio je Radojičić.\nGovoreći o zagađenju zemljišta piralenom u poslovnoj zoni "Incel", Radojičić je rekao da su sa šireg prostora "Incela" uzete desetine uzoraka tla i vode i da se rezultati očekuju u toku mjeseca.\n"U pripremi je plan aktivnosti koji bi trebalo da bude prevencija da se takve situacije ne ponove, da bude procijenjeno kako treba sanirati teren i rečeno šta se može uraditi sa zagađenim tlom. Plan podrazumijeva i konstantna mjerenja i uzorkovanja, kao i širok i obiman program besplatne preventivne zdravstvene zaštite, a naravno da ćemo insistirati i na tome da bude utvrđeno ko je kriv za aferu `Piralen`", istakao je Radojičić.\nIgor Radojičić Banjaluka protesti


Špijuniranje saveznika „neprihvatljivo“, poručuje Norveška Sjedinjenim Državama dok Oslo navodno poziva na odgovornost najvišeg američkog zvaničnika ambasade - Najnovije Vijesti\nNorveški službenici odbrane sastali su se sa osobljem američke ambasade kako bi izrazili zabrinutost nakon što su SAD optužene za špijuniranje NATO savezničkih političara, uključujući njemačku kancelarku Angelu Merkel i zvaničnike u Norveškoj.\n“Ministarstvo odbrane imalo je danas sastanak sa američkom ambasadom u Oslu, gdje smo jasno stavili do znanja da su obavještajni podaci protiv saveznika neprihvatljivi i nepotrebni”, rekao je ministar odbrane Frank Bakke-Jensen u četvrtak.\nNorveška je takođe navodno pozvala na odgovornost najvišeg zvaničnika američke ambasade u Oslu, prema novinskoj agenciji NTB, koja je rekla da je premijerka Erna Solberg potvrdila taj potez.\nDiplomatske akcije u četvrtak uslijedile su nakon što je danski javni emiter DR u nedjelju objavio istragu tvrdeći da je Državna odbrambena obavještajna služba (FE) sarađivala sa američkom Agencijom za nacionalnu bezbjednost (NSA) u špijunskoj kampanji protiv evropskih država.\nU izvještaju se navodi da su između 2012. i 2014. dvije obavještajne organizacije prikupljale informacije o političarima i zvaničnicima u Švedskoj, Norveškoj, Francuskoj i Njemačkoj, uključujući Merkelovu i njenog ministra spoljnih poslova Frank-Waltera Steinmeiera.\nSve, od SMS poruka političara do telefonskih poziva, presretala je NSA dok je prisluškivala danske internet kablove, kaže se u priči DR pozivajući se na anonimne izvore koji su očigledno vidjeli izvještaj FE o američkim aktivnostima.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg, francuski predsjednik Emmanuel Macron i Merkel tražili su odgovore od Washingtona i Kopenhagena zbog skandala.\nDanska premijerka Mette Frederiksen izjavila je u srijedu da je postojao “dobar dijalog” sa evropskim saveznicima te zemlje i da “nema potrebe za popravljanjem veza” nakon špijunskih tvrdnji.\nUpitana o izvještajima u srijedu, sekretar za štampu Bijele kuće Jen Psaki samo je odgovorila da su SAD 2014. godine sprovele „potpunu reviziju“ nadzora u inostranstvu.\n„Sarađivat ćemo sa našim evropskim saveznicima i partnerima na rješavanju bilo kojih pitanja putem odgovarajućih kanala nacionalne bezbjednosti“, dodala je ona.\nčudno da nisu rusi krivi?….. 😂😂😂\nTo sta su se oni zabrinuli i rekli odlucno mozda, ce jako pogoditi amere i majkemi nikad vise nece spijunirati:))))\nIz ovog je razvidno da je nemoguće zaštititi se od prisluškivanja.\nAmerički špijuni objašnjavaju ukrajinske „biolaboratorije“


Osvojio je Vimbldon sa Jelenom Janković, sada najavljuje istorijsku odluku! - Sportske.net\nOsvojio je Vimbldon sa Jelenom Janković, sada najavljuje istorijsku odluku!\nOrganizatori Vimbldona u sredu će održati sastanak na kome će razgovarati o turniru, a brojni britanski mediji preneli su da se očekuje otkazivanje zbog pandemije korona virusa.\nRolan Garos je već odložen za septembar i biće teško naći termin za Vimbldon. Sezona na travi traje šest nedelja, tokom leta, kada su dani duži pa mogu da se produže mečevi do kasno uveče.\nUpitan da li će organizatori otkazati Vimbldon pre nego odložiti, dvostruki osvajač Vimbldona u mešovitom dublu misli da će Gren Slem turnir biti otkazan.\n"Mislim da će im biti teško da pomere turnir iz brojnih razloga, pošto onda morate da se sudarite sa ostalim turnirima. Za sada je i dalje na rasporedu.\nČak i to što je duži dan, kako odmiče svaka nedelja, imaćemo manje svetla. Na Vimbldonu se igra do devet ili 10 uveče. Svi čekaju odluku, pošto je to naredni veliki turnir u kalendaru u ovom trenutku", rekao je Marej za radio Bi-Bi-Si 4 (BBC).\n"Mislim da će se danas i sutra održati sastanci o planovima. To će nam pružiti uvid o sezoni na travi ali i o sezoni posle toga", dodao je on.\n"Drugačije je. Navikli smo da stalno putujemo, da budemo u različitim gradovima svake nedelje i nekako smo postali institucionalizovani na to. Kada dođe petak ili subota i počnete da igrate za velike nagrade na kraju turnira čak i tada ste psihički spremni da idete na naredni turnir, pošto ste na to programirani", naveo je on.\nMarej je sedmostruki Gren Slem šampion, a 2007. godine u paru sa Jelenom Janković je osvojio Vimbldon.\nNovak u ponedeljak pred novinarima u Beogradu\nDžumhuru titula, pobedio Krajinovića!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Turisti sa strahom gledaju u ambis\nNAKON TRAGEDIJE 15. 07. 2013. 08:46 >> 08:46 0\nTuristi sa strahom gledaju u ambis\nOlupina rumunskog autobusa koji se 23. juna oko 17 sati survao u provaliju kanjona Morače, još je „zarobljena“ na nepristupačnom terenu, jer su bezuspješni bili svi dosadašnji pokušaji izvuče iz kanjona.\nBeogradske "Novosti" pišu da mjesto u kojoj je poginulo 18 rumunskih turista svakodnevno obilaze putnici iz svih krajeva svijeta, koji tom magistralom idu do primorja. Zastanu, zapale svijeću ili polože cvijeće.\n"Čovek bude svjestan težine tragedije tek kada dođe na lice mjesta i uvjeri se u nesreću koja je u crno zavila mnoge rumunske porodice. Strah nas je da pogledamo dolje u ambis. Treba odati priznanje spasiocima i običnim građanima koji su se hrabro spustili niz ove vrleti, vadeći žive i mrtve putnike", kazali su turisti iz Srbije, koji su se zatekli na mjestu tragedije.\nInače, istraga o nesreći u kojoj je poginulo 18, a povrijeđeno 29 putnika još traje. Prema nezvaničnim saznanjima, najvjerovatniji uzrok tragedije je brza vožnja, kao i klizav kolovoz zbog kiše.\nI u ovoj nesreći, pišu "Novosti", kao i u mnogim ranijim sličnim situacijama solidarnost građana Crne Gore bila je za divljenje. To su znali da cijene Rumuni koji su se ovih dana zahvalili postavljajući neobičan „transparent“ na mjestu saobraćajne nesreće, okićen ikonama, svijećama i cvijećem...\nsaobraćajna nesreća Rumunski turisti Ambis


Treći finalista u takmičenju The Drivers Fuel Challenge je iz kompanije Agrorit Treći finalista u takmičenju The Drivers Fuel Challenge je iz kompanije Agrorit – MOTOR blog\nTreći finalista u takmičenju The Drivers Fuel Challenge je iz kompanije Agrorit\nU subotu, 27. aprila, u Volvo kamionskom centru u Novom Sadu organizovano je drugo polufinale u takmičenju Drivers’ Fuel Challenge (Izazov za vozače: ekonomična potrošnja goriva). Treće polufinale je 11. maja u Čačku.\nPobednik Stipe Nikolić\nNa drugom polufinalnom takmičenju u ekonomičnoj vožnji, koje kompanija Volvo Trucks u Srbiji organizuje drugi put, u subotu, 27. aprila, u Volvo kamionskom centru u Novom Sadu nadmetalo se 17 učesnika. Vozili su kružnom deonicom autoputa Novi Sad-okretnica za Koviljsku petlju dužine 36 km, koju je trebalo savladati za maksimalno 29 minuta.\nPobednik drugog polufinala je Stipe Nikolić iz kompanije Agrorit iz Melenca. Deonicu od 36 km je savladao za 28 minuta i 51 sekundu, dok je Volvo kojim je upravljao prosečno potrošio 26,3 litra (na 100 km).\nStipe Nikolić je treći finalista Volvoovog takmičenja u ekonomičnoj vožnji. Podsećamo, u prvim polufinalnim nadmetanjima u sezoni 2013-ta, koja su 20. i 21. aprila održana u Volvo servisno-prodajnom centru u Novim Banovcima, u kojem je vozačko umeće sučelilo pedesetak učenika, najbolji su bili Miroslav Nedić is firme ST prevoz iz Kragujevca i Nikola Đermanović, iz kompanije Inter Trans iz Loznice. Četvrti polufinalnista bi trebalo da bude poznat 11. maja, posle treće polufinalne „runde” koja se održava u Volvo kamionskom centru u Čačku.\nPropozicije i vozila su isti kao i u polufinalima održanim u Novim Banovcima i Novom Sadu: svi učesnici nadmetanja upravljaju identičnim vozilima – tegljačima iz nove generacije FH, sa Euro V motorima od 460 KS i automatizovanim menjačem I-Shift, koji vuku poluprikolice sa 20 tona tereta.\nFinalno nadmetanje Drivers’ Fuel Challenge za vozače u Srbiji je najavljeno za 1. jun, dok će se u oktobru svi nacionalni šampioni okupiti na finalu za celi region Centralne i istočne Evrope, koje će biti održano u Opatiji, u Hrvatskoj, na trkačkoj stazi Grobnik. Uz titulu šampiona takmičenja Drivers’ Fuel Challenge 2013 kompanije Volvo Trucks za tržišta u centralnoj i istočnoj Evropi, pobednik osvaja glavnu nagradu – novo putničko vozilo Volvo V40.\nTreći finalista u takmičenju The Drivers Fuel Challenge je iz kompanije Agrorit was last modified: April 30th, 2013 by Goran Aničić\nAgroritThe Drivers Fuel ChallengeVolvo\nVolvo FE Hybrid kamion sa elektro-motorom


REGISTROVANA U 60 ZEMALJA ŠIROM SVETA: U Torlaku počela proizvodnja ruske vakcine "Sputnjik V" : Nadlanu.com\nREGISTROVANA U 60 ZEMALJA ŠIROM SVETA: U Torlaku počela proizvodnja ruske vakcine "Sputnjik V"\nObjavljeno 15. apr 2021. / 11:00:02\nRuski fond za direktna ulaganja (RDIF) objavio je na svom sajtu da je sa Institutom "Torlak" pokrenuo proizvodnju ruske vakcine "Sputnjik V" u Srbiji.\nSrbija je, navodi ruski fond, postala prva država u južnoj Evropi koja proizvodi "Sputnik V". Proizvodnja "Sputnjika V" u Srbiji zadovoljava najbolje standarde u proizvodnji vakcina, navodi se na sajtu RDIF.\nVakcina bi se, dodaju, kasnije mogla izvesti u druge zemlje regiona.\nDo danas je "Sputnjik V" registrovan u 60 zemalja širom sveta sa ukupnom populacijom od tri milijarde ljudi, navodi fond i dodaje da efikasnost "Sputnjika V" iznosi 91,6%, "što potvrđuju podaci objavljeni u "Lancetu", jednom od najstarijih i najcenjenijih medicinskih časopisa na svetu".\nMinistar Nenad Popović je na svom Tviter nalogu takođe objavio da je izvršeno prvo punjenje u Torlaku.\n- U okviru sporazuma koji su postignuti između Ruskog fonda za direktna ulaganja i Instituta "Torlak" u Srbiji je u kratkom roku uspešno pokrenuta proizvodnja vakcine "Sputnjik V". Srbija je prva evropska zemlja koja je počela da proizvodi rusku vakcinu. Od početka godine "Sputnjik V" se aktivno koristi u vakcinisanju stanovništva, a obim vakcinacije može da bude znatno povećan zahvaljujući pokretanju lokalne proizvodnje - izjavio je direktor ruskog fonda Kiril Dmitrijev - stoji na sajtu.\nkoronavirusruska vakcinaSputnjik Vtorlakvakcinavakcinacija


Široko, koncizno i upečatljivo - Glas Podrinja\nZVUK, ZNAK, ZRAK\nŠiroko, koncizno i upečatljivo\nKao još jedan segment projekta “Zvuk, znak, zrak” u galeriji Kulturnog centra je u ponedeljak otvorena multimedijalna postavka. Njoj je prethodila izložba radova Miomira Grujića Fleke. Poslednji segment se očekuje u decembru predstavljanjem dokumentarnog filma o ovom umetniku. Otvaranju su prisustvovali Darka Radosavljević dugogodišnja saradnica, Marija Ratković dizajnerka i autorka projekta, Katarina Janković Popović takođe autorka, Nemanja Manjenčić koji je radio dizajn i Jovana Stefanović i Lun Grujić kao konsultanti pri sakupljanju materijala.\n-Rad sa Miomirom Grujićem Flekom je vezan za početke mog rada u profesiji istoričara umetnosti. Počeli smo da sarađujemo 1985. u Galeriji SKC i od tada smo intenzivno sarađivali do 1995. To je obuhvatilo prve dve godine jedne od najvažnijih akcija ikada održanih u Beogradu koja se zvala Urbazona. Ono što me je brinulo da će njegovi radovi kao likovnog umetnika polako nestati, a da će fenomen Fleka biti više vezan za njegov glas, za radio, emisiju Šišmiš, a pre svega za njegovu impozantnu ličnost i značaj za umetničku scenu - naglasila je Darka Radosavljević pričajući o saradnji sa umetnikom.\nMarija Ratković je rekla da su što se tiče sakupljanja materijala za dokumentarističku izložbu počeli od grubih petogodišnjih perioda od sređivanja arhivskog materijala kog je bilo puno. Naglasila je da je retko da od nekog umetnika imamo sačuvane početke i da je želela da to iskoristi kao istu nit koja se provlači. Podsetila je da se bavio pisanjem, crtanjem, dizajniranjem, pisanjem aforizama, kritike.\n-Imala sam želju da uhvatim tu širinu, da ostane koncizno i da bude upečatljivo kao što su bili ti radovi da se ne izgubimo u didaktičkoj priči da bi nekako kreirali utisak, a ne samo saznanje - istakla je Ratkovićeva i naglasila da je jako važno da inspirišemo druge institucije da se uključe i da ova izložba živi svoj život kroz drugačije načine i medije.\nPosetioci su mogli da vide naslovnice i parole koje je ispisivao u časopisima „Student”, „Kolokvijum” i „Omladinskim novinama”.


Istorija za budućnost – faza II | Euro Clio HIP BiH\nHome · Portfolio : Istorija za budućnost – faza II\nUdruženje nastavnika i profesora historije/istorije/povijesti u BiH EUROCLIO HIP implementira projekat Istorija za budućnost – faza II koji je podržan od strane USAID-ovog projekta PRO-Budućnost. Putem implementiranja projektinih aktivnosti želimo ojačati saradnju između nastavnika u osnovnim školama u BiH, posebno nastavnika istorije, demokratije i ljudskih prava, te nastavnika razredne nastave. Opštine iz kojih dolaze nastavnici su opštine partneri koje su od ranije uključene u aktivnosti projekta PRO-Budućnost.\nImplementacijom projektnih aktivnosti uspostavićemo saradnju između nastavnika u osnovnim školama u BiH, posebno nastavnika istorije, demokratije i ljudskih prava, te nastavnika razredne nastave iz slijedećih opština: Doboj, Maglaj, Tešanj, Teslić, Modriča, Gradačac, Sanski Most, Prijedor, Novi Grad i Bosanska Krupa.\nLokalna istorija – učenje o bližoj i daljoj prošlosti lokalne sredine, odnosima sa susjedima, običajima, tradiciji, nisu dio zvaničnog plana i programa, kao ni nastava zasnovana na korištenju istorijskih izvora i multiperspektivnom pristupu. Opisano stanje je jedan od uzroka nerazumijevanja i nepovjerenja među narodima, kako u lokalnim sredinama, tako i šire. Upoznavanjem i učenjem jednih od drugih, moguće je prevazići podjele i pronalaskom dobrih primjera saradnje i dobrosusjednih odnosa, moguće je uticati na povećanje povjerenja među mladima i doprinijeti procesima izgradnje mira u BiH.. Upoznavanjem i učenjem jednih od drugih, moguće je prevazići podjele i pronalaskom dobrih primjera saradnje i dobrosusjednih odnosa, moguće je uticati na povećanje povjerenja među mladima i doprinijeti procesima izgradnje mira u BiH.\nNastavnici će zajednički indentifikovati teme i oblasti koje su značajne za njihove lokalne zajednice, a koje nisu adekvatno zastupljene u nastavnim planovima i programima. S druge strane, projektni tim će posebnu pažnju posvetiti pitanjima koja su značaja za procese pomirenja i ojačavanja mira i povjerenja među narodima u BiH, sa posebnim aspektom na teme koje su od značaja susjednim zajednicama.\nProjekat se odvija uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj – USAID-a kroz projekat PRO-Budućnost koji implementira CRS (Catholic Relief Services) zajedno sa partnerima.\nPeriod implementacije : mart – septembar 2016.


Djurić: Još jače, čvršće i bolje u borbi za Kosovo i Metohiju | Radio Kosovska Mitrovica\nDjurić: Još jače, čvršće i bolje u borbi za Kosovo i Metohiju\n3. April, 2017 16:48 |\n„Na 100 posto obradjenog uzorka, području Kosova i Metohije, kandidat za predsednika Srpske napredne stranke i koalicije okupljene oko SNS-a, Aleksandar Vučić osvojio je 80 posto glasova“, rekao je za Televiziju Most direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Djurić.\nOn je istakao da, „Aleksandar Vučić, kao predsednik, na Kosovu i Metohiji osvojio je četiri petine ukupnog broja glasova što je više nego na prošlim parlamentarnim izborima i za 10 odsto više nego što je naša koalicija osvojila na prethodnim parlamentarnim izborima“.\n„Prvi sledeći rezultati sa kojima raspolažemo na Kosovu i Metohiji jeste da je deset puta manji rezultat osvojio Vojislav Šešelj, 7,1 odsto glasova, Vuk Jeremić 4,3, Janković 2,7, Maksimović 2,1, kao i Obradović, dok su ostali na nivou statističke greške“, rekao je Djurić.\nUz čestitke gradjanima Kosova i Metohije i Republike Srbije na veličanstvenom rezultatu, Djurić je izrazio zahvalnost Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju, misiji koja je omogućila i sprovela izbore koji su „protekli na najčistiji i najbesprekorniji način na Kosovu i Metohiji od uvodjenja višestranačja“.\n„Ovo su prvi izbori gde na teritoriji naše južne pokrajine nije zabeležen nijedan najmanji incident. Na svim biralištima čitav tok glasanja je protekao, hvala Bogu, mirno i potpuno u skladu sa uputstvima RIK-a i pravilima OEBS-a“, naglasio je Djurić i dodao da su većinu u biračkim odborima činili predstavnici opozicije.\n„Srbi na Kosovu i Metohiji su se ujedinili oko Aleksandra Vučića u političkom smislu i postignuto je, dugo željeno, jedinstvo našeg naroda“, naglasio je Djurić.\nDjurić je dodao da „ova velika i veličanstvena pobeda obavezuje da se nastavi naša borba za Kosovo i Metohiju još jače, čvršće i bolje.\n„Uveren sam da ćemo svi zajedno nastaviti i da čuvamo naš narod na Kosovu i Metohiji, naš teritorijalni integritet i suverenitet ali i da se borimo za to da one koji nisu bili na našoj strani u prethodnom periodu, izvan naših granica, uverimo u ispravnost naših argumenata i pridobijemo za našu stvar“, zaključio je Djurić.


Moskva i Seul razmatraju zajedničke ekonomske projekte s Pjongjangom - Sputnjik Srbija\nMoskva i Seul razmatraju zajedničke ekonomske projekte s Pjongjangom\n21:35 22.06.2018 (osveženo 21:46 22.06.2018) Preuzmite kraći link\nMoskva i Seul su se dogovorili da istraže mogućnosti unapređivanja ekonomskih projekata Rusije, Severne i Južne Koreje, naveli su u zajedničkom saopštenju ruski predsednik Vladimir Putin i predsednik Južne Koreje Mun Džae In.\n„Strane su se dogovorile da sarađuju u okviru profesionalnih ustanova i organizacija kako bi se sprovela istraživanja u železničkoj, gasnoj i elektroenergetskoj oblasti“, navedeno je u saopštenju objavljenom nakon sastanka dvojice lidera u petak, 22. juna, u Moskvi.\nPutin i Mun Džae In su se dogovorili da se unapredi saradnja u oblasti isporučivanja ruskog gasa Južnoj Koreji, kao i da se razmotri mogućnost zajedničke proizvodnje nafte i gasa.\n„Pozitivno ocenivši rezultate saradnje u energetskoj sferi, strane su se dogovorile da doprinesu povećanju obima isporuka ruskog prirodnog gasa Republici Koreji i da nastave saradnju u ovoj oblasti“, navedeno je u saopštenju.\nPoseban deo dogovora odnosi se na razvijanje saradnje Rusije i Južne Koreje na Arktiku, uključujući realizaciju projekata iz oblasti energetike i saobraćaja.\nMun Džae In je u trodnevnoj zvaničnoj poseti Rusiji na poziv Vladimira Putina.\nekonomska saradnja, Mun Džae In, Vladimir Putin, Južna Koreja, Severna Koreja


Tim iz Beograda pobednik 5. SICEF Hakatona – Ananas Magazin `\nTECH Tim iz Beograda pobednik 5. SICEF Hakatona\nTim iz Beograda pobednik 5. SICEF Hakatona\nAna Stanojević TECH\n14.11.2018 , 13:49\nPeti SICEF Hakator održan je od 9. do 11. novembra na Elektronskom fakultetu, a pobednik ovog dvadesetčetvoročasovnog takmičenja u programiranju je ekipa iz Beograda – RAF Bullets v2.\nTema ovogodišnjeg Hakatona bila je Digitalne tehnologije kao podrška medicini. Zadatak svakog tima bio je da osmisli aplikaciju, u lično izabranoj tehnologiji, koja odgovara ovoj temi, te da je predstavi stručnom žiriju, koji su činili profesori Elektronskog fakulteta – doc. dr Aleksandar Stanimirović i diplomirani inženjer Igor Antolović, kao i Nenad Jovičić iz kompanije Holycode.\nZa takmičare održana su i tri predavanja kako bi naučili nešto novo i upoznali se sa problemima Hakatona. Prvo predavanje bilo je Specijalne developerske jedinice kompanije ApexSQL, zatim Analiza podataka u programskom jeziku Python kompanije Holycode, i poslednje predavanje držao je Petar Pejić na temu Kako preživeti i pobediti Hakaton? – navode iz SICEF-a.\nDrugo mesto osvojio je tim Aviato, a treća je bila ekipa pod nazivom Dabome. Prvonagrađeni tim RAF Bullets v2 osvojio je Sony PlayStation 4, sa 4 kontrolera i 4 para slušalica, tim Aviato nagrađen je mehaničkim tastaturama, dok su članovi trećeplasiranog tima dobili Panther SSD diskove.\nZa sve takmičare su u toku trajanja Hakatona, osim interneta i dodatnih monitora, bili obezbeđeni hrana i Soba za zabavu, gde su mogli da se odmore.\nOrganizator Hakaton takmičenja u programiranju, već 5. godinu zaredom, je SICEF, organizacija formirana kako bi doprinela studiranju i usavršavanju studenata tehničkih fakulteta i popularizovala struku inženjera.\nTAGS: pobednik programersko takmičenje SICEF SICEF Hakaton takmičenje


Folija za pokrivanje silaže - RKW folija - STOČARSTVO, REZERVNI DELOVI - ASORTIMAN - MIKRON doo\nKVALITETNA FOLIJA ZA DOBRU SILAŽU\nSilaža mora da ima dobar, bogat sadržaj hranljivih materija. Kvalitet stočne hrane ima veliki uticaj na nivo mlečne proizvodnje i kvalitet mesa, što je bolja silaža bolji su i ti rezultati.\nPreduslov za proizvodnju silaže željenog nivoa kvaliteta je kvalitetna folija za pokrivanje silaže minimalne debljine 120 mikrona koja garantuje neophodnu nepropustljivost gasova. Folija nemačke fabrike „RKW“ koju naša firma nudi je debljine 150 mikrona i i preporučuje se bez ikakvih rezervacija za sve tipove silaže.\nDa bi ispunili zahteve u poljoprivredi nemačka fabrika „RKW“ proizvodi svoje folije za pokrivanje silaže od visokokvalitetnih sirovina po striktnim pravilima menadžmenta kvaliteta i iz tog razloga se garantuje otpornost UV zraka u periodu od 12 meseci i samim tim optimalan nivo pouzdanosti.\nProizvod Boja Debljina u µ Širina u m Dužina u m Težina rolne\nFolija za silažu bela/crna 150 6 50 42,3\nFolija za silažu bela/crna 150 8 50 56,4\nFolija za silažu bela/crna 150 10 50 70,5\nFolija za silažu bela/crna 150 12 50 84,6\nFolija za silažu bela/crna 150 14 50 98,7\nFolija za silažu bela/crna 150 16 50 112,8\nFolija za silažu bela/crna 150 18 50 126,9\nFolija za silažu bela/crna 150 20 50 141\nPodfolija prozirna 40 6 50 11\nPodfolija prozirna 40 8 50 14,7\nPodfolija prozirna 40 10 50 18,4\nPodfolija prozirna 40 12 50 22,1\nPodfolija prozirna 40 14 50 25,8\nPodfolija prozirna 40 16 50 29,4\nPodfolija prozirna 40 18 50 33,1\nPodfolija prozirna 40 20 50 36,8\nZaštitna mreža zelena / 8 10 /\nZaštitna mreža zelena / 12 15 /\nZaštitna mreža zelena / 14 16 /\nVreće 0,27 1,20\nKAKO NAPRAVITI SAVRŠEN SILOS\nOptimalno pokrivanje silaže sastoji se od podfolije i folije debljine minimum 120 mikrona, zaštitne mreže kao i silo-džakova napunjenih frakcijom. Zaštitna mreža sprečava oštećenja od strane životinja a silo-džakovi dodaju težinu na silažu sprečavajući prodor kiseonika i samim tim sprečavaju rad mikroorganizama koji prouzrokuju truljenje silaže.\nAko se odlučite za betonski silos sa fiksnim stranicama (nasuprot ravnog silosa), preporučuje se upotreba folija za pokrivanje zidova silosa koje štite silažu u predelu zidova i sprečavaju da vazduh i voda prodru u silažu sa strana.\nSilos treba isplanirati tako da i kada se otvori garantuje stabilnost po pitanju propustljivosti vazduha. Treba napraviti silos takvih dimenzija da se iz njega izumima minimum jedan do dva metra u zimskim uslovima, a dva do tri metra preko leta. Posebno važni faktori za obezbeđenje dobre silaže je vreme košenja, stepen uvenuća, stepen sabijanja kao i hermetičko pokrivanje podfolijom i folijom.


Rusija produžila Srbiji rok za otplatu kredita - 06.12.2016, Sputnik Srbija\nRusija produžila Srbiji rok za otplatu kredita\nRusija je do 2021. godine produžila rok upotrebe kredita koji je Srbiji odobren 2013. godine, objavljeno je na zvaničnom ruskom portalu za pravne informacije. 06.12.2016, Sputnik Srbija\n11:10 06.12.2016 (Osveženo: 11:32 06.12.2016)\nRusija je do 2021. godine produžila rok upotrebe kredita koji je Srbiji odobren 2013. godine, objavljeno je na zvaničnom ruskom portalu za pravne informacije.\nIstina o „štetnom“ ruskom kreditu\n15 Jul 2016, 21:30\nU januaru 2013. godine Rusija i Srbija u Moskvi su potpisale sporazum prema kojem je Rusija Srbiji dala izvozni kredit od 800 miliona dolara za modernizaciju srpske železnice. Dokument je sa ruske strane potpisao ministar finansija Anton Siluanov, a sa srpske ministar finansija i ekonomije Mlađan Dinkić. Tada je saopšteno da je rok otplate kredita pet godina sa kamatnom stopom od 4,1 odsto godišnje.\nU dokumentu se navodi da su se vlade Rusije i Srbije „radi daljeg razvoja i jačanja prijateljskih odnosa, koji postoje između dve zemlje, i razvoja uzajamno korisne saradnje“ dogovorile da će srpska strana koristiti kredit od 2013. do 2021. godine.\nOsim toga, Srbija najkasnije do 15. marta 2018. godine mora da isplati proviziju od jedan odsto neiskorišćene sume na dan 31. decembra 2017. godine. Takođe, Srbija bi trebalo najkasnije do 15. marta 2022. godine da isplati istu proviziju od neiskorišćenog iznosa kredita na dan 31. decembra 2021. godine.


Odgovor pomoćnika glavnog urednika E-novina – Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nMarko Matić (E-novine)\n„Umesto da bude zahvalan nebesima što se već posle prvog teksta, u čijem naslovu me je optužio da sam saradnik Darka Šarića, nismo sreli na sudu pred kojim bi objasnio te svoje tvrdnje, Ratka Femića je potpuno iz ravnoteže izbacio pisani odgovor “Advokat falsifikatora” . Koliko je taj tekst razarajuće delovao na konstrukcije iznete u knjizi Stevana Dojčinovića i impotentnim hvalospevima koje su objavljivali sa njim interesno povezani autori, najbolje svedoči podatak da je Femić, nakon što su e-novine 13. novembra u 18 sati objavile tekst koji se pozabavio njegovim konstrukcijama i lažima, preko noći navrat-nanos sastavio svoj odgovor kako bi ga već narednog dana u prepodnevnim časovima poslao na email adresu naše redakcije. Koliko je ta Ratkova noć bila besana i panična najbolje svedoči to što čak ni naslov svog odgovora nije bio u stanju da dovede u sklad sa najosnovnijim pravilima pravopisa. Ironija sudbine je htela da se Femić baš u tekstu pod nervozno sklepanim naslovom “Zašto je nervozan Canetovom musketar?” bavi umišljenom nervozom pripadnika imaginarne interesne skupine, koja je svoju virtuelnu egzistenciju stekla jedino u njegovim teorijama zavere.\nDa li je Femić jedina osoba u Srbiji koja nije čula za slučaj “Belvil”, partnerski projekat između države Srbije i tajkuna Miroslava Miškovića koji je finansiran Šarićevim novcem o čemu postoje i pisani dokazi? Dokumentacija vezana za taj slučaj, otkriva da je Šarić na ime kredita, koji je „Hipo Alpe-Adria banka“ odobrila Miškovićevoj firmi “Delta Real Estate”, položio kolateral koji gotovo šestostruko nadmašuje sumu za koju mu se trenutno sudi pred Specijalnim sudom u Beogradu. Zanimljivo je da je realizacija tog projekta započela u leto 2007. godine, a da je iste te godine Vladimir Čupić, čovek blizak Demokratskoj stranci i tadašnji predsednik Izvršnog odbora „Hipo Alpe-Adria banke“, bio proglašen za bankara godine i to u izboru „Ekonomist medija grupe“ koja je bila u vlasništvu Božidara Đelića, u to vreme istaknutog funkcionera DS i potpredsednika druge Koštuničine vlade!\nOstalo je u Femićevom “odgovoru” nejasno i gde je on to, kako tvrdi, kritički pisao o Tadićevom režimu u vreme njegove vlasti? S obzirom da je do pada starog režima na sajtu Al Jazeera Balkans objavio svega dva teksta u kojima se nije bavio kritičkim osvrtom na Tadićevu vladavinu, postavlja se pitanje da li je to možda radio u nedeljniku koji je osnovao DS tajkun Miroslav Bogićević, isti onaj koji je pod okrilje žute stranke pokušao da stavi i Politiku, otete Večernje novosti i novosadski Dnevnik? U odgovoru na to pitanje ujedno leži i odgovor na Femićev lažni argument, kojim je pokušao da opovrgne svoje interesne veze sa Tadićevim režimom. Tvrdeći da se novinari, koji očekuju neku nagradu za svoj posao “češu o skute onih koji su na pozicijama moći i koji mogu da ih nagrade…a ne od stranaka u nestajanju i izbledelih političara”, Femić je prećutao ključni detalj da je toj\n“Dakle, našli ste se na istoj strani sa ološem. S kim si, takav si”, zaključio je u jednom trenutku Femić. Ako bismo prihvatili takvu logiku, lako bismo mogli da primetimo da se poslednjih dana njegovi stavovi gotovo u potpunosti poklapaju sa izjavama Vojislava Šešelja koji, takođe, tvrdi da su Đukanović i Subotić mafijaši, kao i da Vučić uništava Srbiju time što je približava Evropskoj uniji. Da li bi, primenom “logike” koju nam je demonstrirao Femić, trebalo da zaključimo da je on, samim tim što su mu se stavovi poklopili sa liderom srbijanskih fašista, i sam postao radikal, fašista i zločinac? Ili se, možda, ipak samo izgubio u lavirintu satkanom od sopstvenih interesnih veza sa onima koji su, u vreme Tadićevog režima, besomučno pljačkali Srbiju i konstrukcija kojima te veze i interese bezuspešno pokušava da opravda, stvarajući lažnu sliku o sopstvenom poštenju i čestitosti u koju, duboko u sebi, očigledno ni sam više ne veruje?“


Novi snimci stravične nesreće: Deu nose je povrijeđenu, ona se hvata za ruku VIDEO\nNalazi se na intenzivnoj njezi\nNovinar Televizije Pink i verenik Dee Đurđević, Mladen Mijatović, rekao je da je zdravstveno stanje voditeljke poboljšano i da su ljekari zadovoljni i operacijom i dosadašnjim postoperativnim tokom.\nMijatović je gostujući u Novom jutru izjavio da nije mogao da vidi Deu jer se ona nalaizi u šok sobi, na intenzivnoj njezi i podsjetio da su, prema riječima ljekara, 72 poslije operacije ključna i da oni ističu sutra u 14 sati.\n- Ljekari su rekli da je to rok koji treba da bude ispoštovan kako bi se na pravi način video rezultat operacije. Dea je imala izuzetno teške povrede, politraume, nije bila u pitanju samo ruka, koja je najteža povreda koje je bila otkinuta. Dea ima najbolji medicinski tretman, dobro se oporavlja, to je ono što ljekari kažu, vedrog je duha, stabilna, izuzetno jaka i veliki borac – istakao je Mijatović.\nPrema njegovim riječima, preporuka ljekara je da bude izolovana od spoljnog svijeta zbog što bržeg oporavka.\nOn je dodao da su u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila u četvratak pored Dee povrijeđene još dvije osobe. Obje osobe su, kako je naveo, zadobile lakše povrede i prema nezvaničnim informacijama, otpuštene su na kućno liječenje\nSnimci nesreće počinju na 3:55, prikazani su u Novom jutru TV Pink:


Tači: Neću dozvoliti model Republike Srpske na Kosovu - CdM\nTači: Neću dozvoliti model Republike Srpske na Kosovu\nKosovski predsednik Hašim Tači izjavio je da se nada da će Srbija i Kosovo ove godine postići sporazum o normalizaciji odnosa i da će u slučaju da do toga ne dođe “izgubiti deceniju”.\nU danas objavljenom intervjuu za Radio Slobodna Evropa, Tači je ponovio da je protiv razmjene teritorije između Srbije i Kosova, ali da je za pripajanje Preševske doline Kosovu.\n“Ja sam uvek bio protiv i nastaviću da budem protiv razmjene teritorija zato što je to trgovina i tako nešto neću dopustiti da se desi. Snažno ću podržati korekciju istorijske nepravde u slučaju Albanaca u Preševu, Medveđi i Bujanovcu. Radim snažno na tome kako bi se taj dio pripojio teritoriji Kosova”, kazao je Tači.\nOn je naveo da je to predstavio i na samitu lidera Zapadnog Balkana, Hrvatske, Slovenije, Francuske, Njemačke i EU u Berlinu u ponedeljak i dodao da taj skup “nije donio neku novu ideju, ali nije ni zatvorio nijednu ideju o kojoj se do sada diskutovalo, uključujući onu o Preševu, Medveđi i Bujanovcu”.\nTači je dodao da je na samitu u Berlinu rekao i da neće “dopustiti nikakvu ideju o dvostrukom suverenitetu za Kosovo ili neku ideju o zajednici sa izvršnim ovlašćenjima po modelu Republike Srpske, zato što to podrazumijeva razdvajanje stanovništva” i dodao da neće dozvoliti ni “nekakav model” nekadašnje dvije Njemačke.\n“Čista je laž da sam odbio taksu. Taksa je legitimna odluka i ispravna, pravo je Vlade Kosova i ostaće na snazi”, kazao je Tači i dodao da u Berlinu “nije doživio nikakav pritisak” za ukidanje takse.\nNaveo je i da samit u Berlinu “nije proizveo rezultate”, ali da ima veća očekivanja od sastanka u Parizu, najavljenog za početak jula.\n“Sastanak u Berlinu nije proizveo jasne zaključke, ali sam optimista da u Parizu može biti više jasnoća, ali i nove dinamike u angažovanju za pronalazak mogućnosti za okončanje dijaloga Kosova i Srbije, za jedan pravno obavezujući sveobuhvatni sporazum koji će okončati sva otvorena pitanja i rezultirati recipročnim priznanjem”, rekao je Tači.\nNaveo je da je u Berlinu “definitivno još jednom dokazano koliko je slaba Evropa i koliko EU nije jedinstvena i kakve nejasnoće imaju lideri određenih država”, ocijenivši da je to “bila dobra volja kancelarke Angele Merkel, ali ne i za rezultatima”.\nTači je dodao da je uloga SAD u procesu dijaloga Kosova i Srbije “neizostavna i nezamjenljiva” i da sporazum ne može da bude postignut “bez dinamične uloge” Vašingtona.\nTagsBeograd Berlin Hašim Tači Kosovo normalizacija odnosi republika Srpska\nKo tebe pita bilo šta a ne šta hoćeš a šta nećeš da dozvoliš.\nAko bi dozvolili takav model, značilo bi da mira na Balkanu neće biti, sve dok se Srbi ne dozovu pameti…..a to je nemoguća misija, ako bi na Kosovu primijenili takav model.Opet bi mit pobijedio istinu, i ponovo bi, makar verbalno, slavili izgubljene ratove.Uvijek bi se našao neki-glupi Avgust, poput Dodika, Dačića, Vulina, Irineja, Amfilohija…..koji bi uveseljavali Srbe……pojanijom i tancovanjem po… Više »\nBas si strijelac, pogacas ga svaka ti cast!\nidi na kosovo pa to reci.što to govoriš u crnoj gori\nDragane idi u rogame\nIdi ti u Ulcinj…\npitanje kosova mora biti što prije riješeno.to je bitno zbog naroda koji živi na kosovu i zbog okruženja.na kosovu se svi ljudi moraju osjećati bezbjedno i sigurno,u suprotnom nikakvo rešenje neće biti dobro.evropska unija mislim da ne može pomoći u rješenju ovog pitanja,već treba uključiti širu međunarodnu zajednicu.


ROKOVI PROPISANI ZAKONSKIM AKTIMA KOJI NASTUPAJU U NOVEMBRU 2018. GODINE\nFinansijski plan Agencije\nFinansiranje Agencije vrši se u skladu sa finansijskim planom.\nFinansijskim planom utvrđuju se ukupni prihodi i rashodi Agencije, uključujući izdvajanja za sredstva rezervi, kao i elementi za određivanje troškova zarada.\nUkupni rashodi Agencije obuhvaćeni finansijskim planom ne mogu biti veći od troškova potrebnih za uspešno ostvarivanje nadležnosti Agencije, dok nepredviđeni izdaci ne mogu biti veći od 2% planiranih rashoda.\nFinansijski plan donosi upravni odbor Agencije, najkasnije do 15. novembra tekuće godine za narednu godinu.\nNa finansijski plan saglasnost daje Vlada.\nFinansijski plan objavljuje se na Internet stranici Agencije.\nAko Vlada ne da saglasnost na finansijski plan Agencije iz stava 4. ovog člana pre početka godine za koju se donosi, rashodi Agencije za svako naredno tromesečje, do davanja saglasnosti iz stava 5. ovog člana, neće premašiti jednu četvrtinu iznosa ukupno korišćenih sredstava prema finansijskom planu iz prethodne godine.\nKoeficijent zone iz stava 2. ovog člana ne može biti veći od 0,1, a koeficijent namene ne može biti veći od 1,5.\nDoprinos za uređivanje građevinskog zemljišta ne obračunava se za objekte javne namene u javnoj svojini, objekte komunalne i druge infrastrukture, proizvodne i skladišne objekte, podzemne etaže objekata visokogradnje (prostor namenjen za garažiranje vozila, podstanice, trafostanice, ostave, vešernice i sl.), osim za delove podzemne etaže koje se koriste za komercijalne delatnosti, otvorena dečja igrališta, otvorene sportske terene i atletske staze.\nZAKON O JAVNOM DUGU ("Sl. glasnik RS", br. 61/2005, 107/2009, 78/2011 i 68/2015)\nZaduživanje organizacija obaveznog socijalnog osiguranja\nOrganizacije obaveznog socijalnog osiguranja ne mogu se zaduživati, osim u delu kapitalnih investicionih rashoda iz finansijskog plana, izuzev Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje radi nabavke lekova.\nOrganizacije obaveznog socijalnog osiguranja ne mogu davati garancije.\nOrganizacije obaveznog socijalnog osiguranja mogu se zaduživati kod domaćih i inostranih poverilaca radi finansiranja kapitalnih investicionih rashoda, u skladu sa kriterijumima koje utvrđuje Vlada.\nOdredba stava 3. ovog člana primenjuje se i na zaduživanje radi nabavke lekova iz stava 1. ovog člana.\nOdluku o zaduživanju organizacije obaveznog socijalnog osiguranja donosi nadležni organ organizacije obaveznog socijalnog osiguranja.\nIznos zaduživanja iz stava 3. ovog člana utvrđuje se u skladu sa mogućnostima organizacije obaveznog socijalnog osiguranja da iz sopstvenih prihoda finansira otplatu glavnice i kamate.\nAko se javi kratkoročni deficit u tekućoj likvidnosti u toku budžetske godine, usled neuravnoteženih kretanja u prihodima i rashodima, finansiranje se može vršiti pozajmicom iz budžeta Republike, a na osnovu kriterijuma koje utvrđuje Vlada.\nIznos kratkoročnog ili dugoročnog zaduživanja za kapitalne investicione rashode, odnosno za lekove, u toku budžetske godine ne može biti veći od 20% ukupno ostvarenih prihoda finansijskog plana organizacije obaveznog socijalnog osiguranja u prethodnoj godini.\nOčuvanje, unapređenje, održivo korišćenje, uređenje i prikazivanje prirodnih i drugih vrednosti područja Nacionalnog parka, sprovodi se prema planu upravljanja koji se donosi za period od deset godina (u daljem tekstu: Plan upravljanja), u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita prirode.\nPlan upravljanja sadrži mere, zabrane i ograničenja radova i aktivnosti saglasno propisanim režimima zaštite.\nPravna lica, preduzetnici i fizička lica, koja obavljaju delatnosti, radove i aktivnosti ili na drugi način ostvaruju svoje interese u Nacionalnom parku, dužna su da to čine u skladu sa Planom upravljanja i zabranama i ograničenjima iz stava 2. ovog člana.\nNa Plan upravljanja, saglasnost daje Vlada po prethodno pribavljenim mišljenjima nadležnih ministarstava.\nPlan upravljanja realizuje se godišnjim programom upravljanja Nacionalnim parkom (u daljem tekstu: Program upravljanja).\nProgram upravljanja za narednu godinu, Upravljač dostavlja nadležnom organu do 15. novembra tekuće godine i sadrži aktivnosti s dinamikom izvršavanja poslova i visinom potrebnih sredstava za sledeću godinu.\nProgram upravljanja, pored elemenata iz stava 6. ovog člana sadrži i finansijski plan izrađen u skladu sa propisima kojima se uređuje oblast finansija i finansijskog poslovanja Upravljača kao pravnog subjekta.\nNa Program upravljanja saglasnost daje Ministarstvo.\nZAKON O ŠUMAMA ("Sl. glasnik RS", br. 30/2010, 93/2012 i 89/2015)\nGodišnji plan gazdovanja šumama\nGodišnji plan gazdovanja šumama (u daljem tekstu: Godišnji plan) za šume kojima se gazduje u skladu sa osnovom donosi korisnik, odnosno sopstvenik šuma, a za šume sopstvenika kojima se gazduje u skladu sa programom donosi pravno lice iz člana 70. stav 1. ovog zakona najkasnije do 30. novembra tekuće za narednu godinu.\nGodišnji plan sadrži naročito: obim, mesto i dinamiku radova na zaštiti, gajenju, korišćenju i unapređivanju šuma, proizvodnji šumskog reproduktivnog materijala, izgradnji tehničke infrastrukture.\nSastavni deo godišnjeg plana su izvođački projekti, osim za šume za koje se donosi program.\nGodišnji plan mora biti usklađen sa osnovama, odnosno programima i sanacionim planovima.\nGodišnji plan može da se izmeni zbog prirodnih nepogoda i ako su nastale druge okolnosti koje nije bilo moguće predvideti, i to po istom postupku po kome je donet.\nMinistar bliže propisuje sadržinu godišnjeg plana, način i postupak njegovog donošenja i izrade.\nZAKON O ZAŠTITI ZEMLJIŠTA ("Sl. glasnik RS", br. 112/2015)\nZAKON O ELEKTRONSKIM MEDIJIMA ("Sl. glasnik RS", br. 83/2014 i 6/2016 - dr. zakon)\nAko se finansijski plan iz stava 1. ovog člana ne donese, odnosno ako se ne da saglasnost iz stava 4. ovog člana, primenjuje se finansijski plan iz prethodne godine.\nVišak prihoda nad rashodima u jednoj kalendarskoj godini uplaćuje se u budžet Republike Srbije.\nZAKON O ZAŠTITI PRIRODE ("Sl. glasnik RS", br. 36/2009, 88/2010, 91/2010 - ispr. i 14/2016)\nSprovođenje plana upravljanja\nNa plan upravljanja nacionalnim parkom saglasnost daje Vlada po prethodno pribavljenim mišljenjima nadležnih ministarstava.\nNa plan upravljanja zaštićenim područjem koje je proglašeno aktom Vlade saglasnost daje Ministarstvo, po prethodno pribavljenim mišljenjima nadležnih ministarstava.\nNa plan upravljanja zaštićenim područjem koje je proglašeno aktom nadležnog organa autonomne pokrajine, odnosno nadležnog organa jedinice lokalne samouprave saglasnost daje organ nadležan za poslove zaštite životne sredine autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave po prethodno pribavljenom mišljenju zavoda.\nPlanovi upravljanja iz st. 1, 2. i 3. ovog člana ostvaruju se godišnjim programima upravljanja, na koje saglasnost daje Ministarstvo, organ nadležan za poslove zaštite životne sredine autonomne pokrajine, odnosno jedinice lokalne samouprave.\nIzveštaj o ostvarivanju godišnjeg programa za prethodnu godinu upravljač dostavlja nadležnom organu do 15. decembra tekuće godine, godišnji program upravljanja za narednu godinu upravljač dostavlja nadležnom organu do 15. novembra tekuće godine, a izveštaj o ostvarivanju plana upravljanja iz člana 52. ovog zakona najkasnije 60 dana pre isteka perioda za koji je plan donet.\nO predlogu plana upravljanja zaštićenim područjem upravljač je dužan da obavesti javnost.\nObaveštavanje javnosti podrazumeva javni uvid u predloženi plan.\nJavni uvid organizuje i sprovodi upravljač zaštićenog područja i traje 30 dana.\nZAKON O TRŽIŠTU KAPITALA ("Sl. glasnik RS", br. 31/2011, 112/2015 i 108/2016)\nFinansijski izveštaj; finansijski plan; podnošenje izveštaja\nKomisija podnosi godišnji izveštaj Narodnoj skupštini Republike Srbije, u roku od četiri meseca od završetka poslovne godine.\nGodišnji izveštaj iz stava 1. ovog člana sadrži finansijske izveštaje za prethodnu godinu, izveštaj ovlašćenog revizora i izveštaj o poslovanju Komisije tokom prethodne godine.\nGodišnji finansijski izveštaji i revizija godišnjih finansijskih izveštaja Komisije vrši se na način utvrđen zakonom kojim se uređuje računovodstvo i revizija.\nKomisija imenuje revizora koji vrši reviziju iz stava 2. ovog člana.\nFinansijski plan za narednu godinu Komisija donosi do 30. novembra tekuće godine i dostavlja ga Narodnoj skupštini na potvrđivanje.\nSredstva ostvarena od davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta, odnosno poljoprivrednog objekta u državnoj svojini u visini od 60% prihod su budžeta Republike Srbije, a u visini od 40% prihod su budžeta jedinice lokalne samouprave na čijoj teritoriji se nalazi poljoprivredno zemljište u državnoj svojini i koriste se za realizaciju godišnjeg programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta koji donosi nadležni organ jedinice lokalne samouprave.\nU autonomnoj pokrajini, sredstva ostvarena od davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta, odnosno poljoprivrednog objekta u državnoj svojini u visini od 30% prihod su budžeta Republike Srbije, u visini od 30% prihod su budžeta autonomne pokrajine, a 40% prihod su budžeta jedinice lokalne samouprave na čijoj teritoriji se nalazi poljoprivredno zemljište u državnoj svojini.\nJedinice lokalne samouprave dužne su da Ministarstvu dostave izveštaj o uplati sredstava ostvarenih od davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini, odnosno objekata u državnoj svojini najkasnije do 10. novembra tekuće godine, kao i godišnji izveštaj o korišćenju sredstava za realizaciju programa iz stava 1. ovog člana za tekuću godinu do 31. januara naredne godine.\n(12) 1. septembar - direktni korisnici sredstava budžeta Republike Srbije i organizacije za obavezno socijalno osiguranje dostavljaju predlog srednjoročnog i finansijskog plana Ministarstvu, koji sadrži izveštaj o učinku programa za prvih šest meseci tekuće godine;\n(2) 1. septembar - direktni korisnici sredstava budžeta lokalne vlasti dostavljaju predlog finansijskog plana lokalnom organu uprave nadležnom za finansije za budžetsku i naredne dve fiskalne godine, koji sadrži izveštaj o učinku programa za prvih šest meseci tekuće godine;\n(3) 15. maj - lokalni organ uprave nadležan za finansije priprema nacrt odluke o završnom računu budžeta lokalne vlasti sa obrazloženjem koje sadrži godišnji izveštaj o učinku programa za prethodnu godinu i dostavlja ga nadležnom izvršnom organu lokalne vlasti;\n(4) 1. jun - nadležni izvršni organ lokalne vlasti dostavlja skupštini lokalne vlasti sa obrazloženjem koje sadrži godišnji izveštaj o učinku programa za prethodnu godinu predlog odluke o završnom računu budžeta lokalne vlasti sa obrazloženjem koje sadrži godišnji izveštaj o učinku programa za prethodnu godinu;\nZAKON O TRANSFUZIJSKOJ MEDICINI ("Sl. glasnik RS", br. 40/2017 i 113/2017 - dr. zakon)\nZAKON O DOPRINOSIMA ZA OBAVEZNO SOCIJALNO OSIGURANJE ("Sl. glasnik RS", br. 84/2004, 61/2005, 62/2006, 5/2009, 52/2011, 101/2011, 7/2012 - usklađeni din. izn., 8/2013 - usklađeni din. izn., 47/2013, 108/2013, 6/2014 - usklađeni din. izn., 57/2014, 68/2014 - dr. zakon, 5/2015 - usklađeni din. izn., 112/2015, 5/2016 - usklađeni din. izn., 7/2017 - usklađeni din. izn., 113/2017 i 7/2018 - usklađeni din. izn.)\nIznos najniže mesečne osnovice, iz stava 1. ovog člana, svake godine objavljuje ministar nadležan za poslove finansija, a služi za obračun i plaćanje doprinosa počev od prvog januara godine za koju se doprinosi utvrđuju i plaćaju.\nIznos najviše mesečne osnovice, iz stava 1. ovog člana, svake godine objavljuje ministar nadležan za poslove finansija, a služi za obračun i plaćanje doprinosa počev od prvog januara godine za koju se doprinosi utvrđuju i plaćaju.\nNajvišu godišnju osnovicu doprinosa čini petostruki iznos zbira prosečnih mesečnih zarada u Republici isplaćenih u periodu za prethodnih 12 meseci počev od meseca novembra u godini koja prethodi godini za koju se utvrđuju i plaćaju doprinosi.\nZAKON O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA ("Sl. glasnik RS", br. 24/2001, 80/2002, 80/2002 - dr. zakon, 135/2004, 62/2006, 65/2006 - ispr., 31/2009, 44/2009, 18/2010, 50/2011, 91/2011 - odluka US, 7/2012 - usklađeni din. izn., 93/2012, 114/2012 - odluka US, 8/2013 - usklađeni din. izn., 47/2013, 48/2013 - ispr., 108/2013, 6/2014 - usklađeni din. izn., 57/2014, 68/2014 - dr. zakon, 5/2015 - usklađeni din. izn., 112/2015, 5/2016 - usklađeni din. izn., 7/2017 - usklađeni din. izn., 113/2017 i 7/2018 - usklađeni din. izn.)\nZAKON O VLADI ("Sl. glasnik RS", br. 55/2005, 71/2005 - ispr., 101/2007, 65/2008, 16/2011, 68/2012 - odluka US, 72/2012, 7/2014 - odluka US, 44/2014 i 30/2018 - dr. zakon)\nZAKON O VOJNOJ, RADNOJ I MATERIJALNOJ OBAVEZI ("Sl. glasnik RS", br. 88/2009, 95/2010 i 36/2018)\nRegrut koji je upisan na fakultet, odnosno drugu visoku školu ili strukovne studije upućuje se na služenje vojnog roka kada završi fakultet, odnosno drugu visoku školu ili strukovne studije, ali najkasnije do kraja septembra kalendarske godine u kojoj navršava 27 godina.\nRegrut iz stava 1. ovog člana dužan je da do kraja novembra tekuće godine teritorijalnom organu dostavi dokaz da je upisan na fakultet odnosno drugu visoku školu ili strukovne studije za svaku školsku godinu.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, na služenje vojnog roka ne upućuje se regrut koji je primljen na specijalizaciju ili poslediplomsko usavršavanje u zemlji i inostranstvu, dok traje školovanje, a najkasnije do kraja juna kalendarske godine u kojoj navršava 30 godina.\nZAKON O PLOVIDBI I LUKAMA NA UNUTRAŠNJIM VODAMA ("Sl. glasnik RS", br. 73/2010, 121/2012, 18/2015, 96/2015 - dr. zakon, 92/2016, 104/2016 - dr. zakon, 113/2017 - dr. zakon i 41/2018)\nFinansijska transparentnost luka\nAgencija održava redovne konsultacije sa predstavnicima lučkih operatera i korisnicima lučkih usluga koji su obveznici lučkih naknada u vezi sa visinom lučkih naknada i kvalitetom pružanja usluga koje se odnose na lučku infrastrukturu.\nKonsultacije iz stava 1. ovog člana se održavaju najmanje jednom godišnje, osim ako tokom poslednjih konsultacija nije drugačije dogovoreno.\nO planiranim izmenama visine lučkih naknada Agencija se prethodno konsultuje sa korisnicima lučkih usluga za koje se plaćaju lučke naknade, tako što upućuje registrovanim udruženjima koja zastupaju interese korisnika lučkih usluga predlog izmene visine lučkih naknada, razloge zbog kojih se promena predlaže i metodologiju koja se koristi pri određivanju lučkih naknada, najkasnije četiri meseca pre njihovog stupanja na snagu.\nKonačna odluka o izmeni visina lučkih naknada donosi se najkasnije do 1. novembra tekuće godine za sledeću kalendarsku godinu.\nZAKON O POSTUPKU UPISA U KATASTAR NEPOKRETNOSTI I VODOVA ("Sl. glasnik RS", br. 41/2018)\nPovezivanje putem e-šaltera\nJavni beležnici su obavezni da se putem e-šaltera povežu sa Zavodom najkasnije do 1. jula 2018. godine.\nSudovi su obavezni da se putem e-šaltera povežu sa Zavodom najkasnije do 1. januara 2020. godine.\nOstali obveznici dostave su obavezni da se putem e-šaltera povežu sa Zavodom najkasnije do 1. novembra 2018. godine.\nZavod je dužan da obveznicima dostave i profesionalnim korisnicima omogući potpuni uvid u ažurne podatke GKIS-a i njihovo preuzimanje najkasnije počev od 31. decembra 2020. godine, pod uslovima koji će se bliže urediti podzakonskim aktom donetim u skladu sa ovim zakonom.\nDo uspostavljanja potpunog uvida i preuzimanja podataka iz GKIS-a u skladu sa stavom 4. ovog člana Zavod će obveznicima dostave i profesionalnim korisnicima usluga Zavoda izdavati list nepokretnosti i kopiju plana preko e-šaltera, u roku od 24 časa od podnošenja zahteva.\nRokovi za početak primene pojedinih odredaba zakona\nJavni beležnici su dužni da otpočnu sa dostavom isprava u skladu sa članom 23. ovog zakona koje sastave, potvrde ili overe počev od 1. jula 2018. godine, kao i odluka koje donesu i postanu izvršne počev od tog datuma.\nSudovi su dužni da otpočnu sa dostavom isprava iz stava 1. ovog člana, koje sastave, potvrde ili overe umesto javnih beležnika, počev od 1. januara 2020. godine, kao i sudskih odluka u skladu sa članom 23. ovog zakona, koje donesu i postanu izvršne počev od tog datuma.\nJavni izvršitelji i drugi obveznici dostave dužni su da dostavljaju odluke u skladu sa članom 23. ovog zakona, koje postanu izvršne počev od 1. novembra 2018. godine.\nDo datuma iz st. 1-3. ovog člana upisi po ispravama navedenim u tim odredbama vrše se po zahtevu stranke u skladu sa članom 33. st. 1-4, 7. i 8. ovog zakona.\nZavod je dužan da najkasnije do 31. decembra 2020. godine omogući donošenje rešenja u formi elektronskog dokumenta u skladu sa članom 38. stav 4. ovog zakona, koji je izvorno nastao u elektronskom obliku, u skladu sa članom 27. stav 1. tačka 1) ovog zakona, a do tada isto može donositi u formi papirnog dokumenta, s tim što je Služba dužna da to rešenje u cilju unosa u GKIS i elektronske dostave digitalizuje i da elektronskim kvalifikovanim potpisom ovlašćenog lica potvrdi istovetnost elektronske kopije originalu, čime ta kopija dobija istu dokaznu snagu kao original, a izvorno rešenje u papirnoj formi čuva se u skladu sa zakonom.\nZavod je dužan da najkasnije do 31. decembra 2020. godine omogući da se upis promene u katastar vrši u skladu sa članom 41. stav 1. i članom 45. stav 3. ovog zakona, kada rešenje o upisu postane konačno, a do obezbeđenja uslova za takav upis, upis promene u katastar će vršiti odmah po donošenju rešenja o upisu, uz zabeležbu da rešenje o upisu te promene nije konačno, niti pravnosnažno. Brisanje zabeležbe da rešenje o upisu nije konačno vrši se po nastupanju konačnosti tog rešenja, a brisanje zabeležbe da rešenje o upisu nije pravnosnažno ako u naknadnom roku od 40 dana od nastupanja konačnosti Službi ne bude dostavljen dokaz da je pokrenut upravni spor.\nZavod je dužan da najkasnije do 31. decembra 2020. godine omogući javnim beležnicima, kao i preduzetnicima i pravnim licima koja su upisana u registar geodetskih organizacija, izdavanje izvoda u skladu sa članom 53. stav 1. ovog zakona.\nZavod će najkasnije do 31. decembra 2020. godine obezbediti podnošenje zahteva kroz e-šalter i licima koja nemaju svojstvo profesionalnih korisnika, a do tada ta lica zahteve podnose u formi papirnog dokumenta.\nOdredba člana 40. ovog zakona primenjuje se kada se steknu uslovi propisani zakonom kojim se uređuje elektronski dokument.\nZAKON O PUTEVIMA ("Sl. glasnik RS", br. 41/2018)\nIzvor: Redakcija, 31.10.2018.


NSPM – hronika 8.11. 2006.\n(prevod sa engleskog, korišćen izvor – izveštaj Međunarodne Krizne Grupe)\nMeđunarodna krizna grupa (MKG) : “Novi Ustav Srbije – šamar demokratiji”\nU izveštaju Međunarodne Krizne Grupe, objavljenom 8. novembra se navodi da je srpski premijer Vojislav Koštunica dobio mnogo usvajanjem predloga novog srpskog Ustava na referendumu 28. i 29. oktobra. Dodaje se da mnogo toga ukazuje na činjenicu da je referendumski proces bio neregularan i da su konačni rezultati falsifikovani. U tom smislu, MKG ističe da referendum ne može biti okarakterisan kao slobodan i fer. Novi ustav je, prema ovom izveštaju, korak unazad od evropskih vrednosti. On otvara širom vrata narastajućoj centralizaciji države, sužavanju ljudskih i manjinskih prava, uništenju sudske nezavisnosti, pa čak i parlamentarnoj diktaturi.\nPostupak upotrebljen za usvajanje Ustava, kako se navodi u izveštaju, pokazuje kako Koštunica nastavlja da transformiše Srbiju u nešto što je mnogo bliže neliberalnom autoritarizmu, nego liberalnoj demokratiji; međutim, sam referendum je pozdravljen od strane Saveta Evrope, Evropske Unije i SAD.\nMKG navodi da je cilj novog Ustava da pokaže srpski neprijateljski stav prema nezavisnosti Kosova, i da stvori nove zakonske barijere za takav ishod. To je pobeda za Koštuničinu Demokratsku stranku Srbije (DSS) , ocenjuje MKG, i njegove ideološke saveznike - Socijalističku partiju Srbije (SPS) i Srpsku radikalnu Stranku (SRS). Najveći gubitnici su Predsednik Srbije, Boris Tadić i G17 Plus.\nKada je reč o izborima, postoji izrazit politički pritisak protiv ranih parlamentarnih izbora, naročito od strane SPS-a, SRS-a i DSS-a, ali i povećana moućnost da bi oni mogli biti održani u roku od tri meseca, stoji u saopštenju MKG. Sporno je, međutim, da li bi zajedno trebalo uključiti i predsedničke izbore. Sadašnja srpska Vlada želi da odloži nove izbore što je moguće duže, u nadi da bi to moglo podstaći međunarodnu zajednicu da odloži rešenje konačnog statusa Kosova. Iz razloga zabrinutosti, da bi odluka o nezavisnosti mogla dovesti SRS na vlast.\nInače, međunarodna zajednica ima dva cilja kada je reč o odnosima sa Srbijom. Prvi se sastoji u jakoj želji da se ojača njena demokratija, uz istovremenu promociju evropskih integracija i prelazak na tržišnu ekonomiju. Drugi deluje pomalo nestvarno, a sastoji se u pridobijanju saglasnosti Srbije za nezavisnost Kosova. Mnogi smatraju da su ova dva cilja nepodudarna - ocenjuje MKG - plašeći se da bi rano priznavanje Kosova moglo da šteti demokratskim političkim snagama u Srbiji\nPrema stavu MKG, srpska demokratija je, u suštini, ugrožena od samih demokratski opredeljenih političara. Tako je, Koštunica rehabilitovao Miloševićevsku eru , i kadrovski i u političkom smislu. Njegovo odbijanje da uhapsi Mladića pa i zastoj u pregovorima sa EU govori o njegovim političkim prioritetima. Isto tako, saradnja sa SPS-om i radikalima(za njega) je lakša nego saradnja sa Tadićevom Demokratskom strankom, smatra MKG.\nMeđunarodna Krizna Grupa smatra da Zapad malo toga može da uradi da sačuva srpsku demokratiju . Koštunica i većina vladajućih partija, kao i oni koji ih podržavaju u SPS i radikalima, čine se da ideološki više streme neliberalnom autoritarizmu, nego zapadnoj liberalnoj demokratiji . To će nastaviti da stvara tenzije ne samo unutar srpske političke scene, već i u okviru EU, dok se Brisel ne suoči sa realnošću političkih elita (unutar Srbije), koje pokazuju malo poleta ili interesa da reformišu mere neophodne za Evropke integracije, stav je MKG.


S GODINAMA SU SVE LEPŠI I LEPŠI: Predstavljamo vam TRI horoskopska znaka koja najlepše stare\n09.05.2021. - 10:45h\nS godinama sve su lepšifoto: ESB Professional/Shutterstock\nPoznate kao perfekcionisti, često deluju kruto i strogo. Ali kada nakupe iskustva, postaju odmereni ljudi, koji privlače svojom lepotom uma. Starije Device poklanjaju veću pažnju som unutrašnjem biću i dosta rade na sebi.\nVaže za povečene i mirne i kada su mlađe žive su svom svetu. Ribe tokom života polako, ali sigurno stiču samopuzdanje i sigurnost i počinju da zrače drugom energijom. Tada njihove sanjive oči postanu varnice iz kojih izbija sjaj koji još više pojačava energiju koju šalju.


Belville naselje – domaćin edukacije o bezbednoj vožnji Belville naselje – domaćin edukacije o bezbednoj vožnji – MOTOR blog\nBelville naselje – domaćin edukacije o bezbednoj vožnji\nČetvrtina ljudi u Srbiji još uvek ne vezuje sigurnosni pojas i time sebe svakodnevno izlaže velikoj opasnosti, dok 42 odsto dece koja stradaju u saobraćaju, strada u automobilu. Ove podatke izneli su predstavnici Nacionalne vozačke akademije (NAVAK) u okviru edukacije o bezbednoj vožnji koja je održana u naselju Belville, u organizaciji kompanije Blok 67 Associates.\nU cilju povećanja svesti o bezbednosti u saobraćaju, prisutni građani dobili su priliku da saznaju detalje o adekvatnoj pripremi za predstojeća putovanja i godišnje odmore, kao i o načinima da zaštite sebe i svoju porodicu u vožnji.\nOkupljenima su predstavljeni pravilni načini vezivanja sigurnosnog pojasa i postavljanja dečijeg sedišta. Kako bi se i sami uverili u opasnosti koje proizilaze iz nepridržavanja osnovnih pravila bezbednosti, građani su imali i jedinstvenu priliku da se oprobaju u specijalnim simulatorima čeonog sudara i prevrtanja, u bezbednim i kontrolisanim uslovima pri malim brzinama.\nTokom edukacije, pažnja je posvećena i pritisku u pneumaticima, a naglašeno je da se redovnom kontrolom može postići ušteda u potrošnji goriva od čak 15 odsto. Instruktori su upozorili da se nesavestan odnos i neredovna kontrola mogu odraziti na bezbednost vozila i stabilnost u krivinama, posebno pri kočenju.\n“Sigurni smo da će ova edukacija doprineti opštoj bezbednosti sugrađana kao i zaštiti njihovih porodica u saobraćaju. Dodatno zadovoljstvo je što se naselje Belville pokazalo kao dobar domaćin još jednog u nizu atraktivnih događaja edukativnog karaktera, kakvi će biti organizovani i u narednom periodu”, istakla je Vidra Vučević, marketing menadžer u kompaniji Blok 67 Associates.\nBelville naselje – domaćin edukacije o bezbednoj vožnji was last modified: July 21st, 2011 by Goran Aničić\nGrand Motors povećao prodaju i tržišno učešće\nMinistar i danas na Koridoru 10


Specijalni tužilac: Hag ne optužuje OVК, već pojedince za ličnu odgovornost - Kosovo Online\nSpecijalni tužilac: Hag ne optužuje OVК, već pojedince za ličnu odgovornost\n17. Septembar 2021. • 17:27\nSpecijalni tužilac u Hagu Džek Smit rekao je da se rad tužilaca odnosi na individualnu odgovornost za zločine i da se optužbe ne podnose protiv OVК ili protiv rata koji se vodio za nezavisnost Кosova, prenosi Reporteri.\n"To nije ni zadatak ni želja Specijalizovanih veća, niti moja", rekao je tužilac Smit u svom uvodnom izlaganju na početku prvog suđenja u predmetu protiv Saljiha Mustafe.\nOn je naveo i da nije u njegovoj nadležnosti kao tužioca da raspravlja ili odlučuje koji su ratovi bili pošteni, a koji nisu.\n“Mogu reći da ratni zločini s jedne strane ne opravdavaju ratne zločine druge strane", rekao je Smit.\nU saopštenju iz Haga napominje se da je tužilac Smit jasno stavio do znanja da bi ovo trebalo da bude sud koji se bavi žrtvama, a da su mnoge od njih bile primorane da čekaju dve decenije da bi tražile pravdu za zločine počinjene nad njima i članovima njihovih porodica koji više nisu sa njima.\nKada je reč o žrtvama u predmetu protiv Saljiha Mustafe, tužilac Smit je primetio da su, za razliku od drugih predmeta u kojima su žrtve bile Albanci, Srbi, Romi i pripadnici drugih nacionalnosti na Кosovu, sve žrtve u slučaju Mustafe bili kosovski Albanci.\n„Ove osobe nisu bile neprijatelji države Кosovo, nisu bile špijuni. Oni su bili članovi zajednice, nevini kosovski Albanci čiji je jedini zločin bio taj što su se iz ovih ili onih razloga smatrali preprekom za OVК i za određene njene vođe”, rekao je Smit.\nNaveo je da su određeni lideri OVК, uključujući i Mustafu, iskoristili svoju moć protiv žrtava čiji je jedini zločin to što su imali drugačija politička gledišta od OVК i njenih vođa. Smit je naveo da bi postupak protiv Mustafe trebalo da bude sproveden u skladu sa najvišim međunarodnim standardima i pozvao kritičare Suda da prate kako to funkcioniše.\nKosovo Specijalni sud OVK Specijalni tužilac\nSpecijalni sud bez komentara o otvaranju arhive OVK\nSpecijalni sud nije komentarisao otvaranje arhive Oslobodilačke vojske Kosova, prenosi Reporteri.\nSpecijalni sud: Na Tačijevom suđenju svedoci iz međunarodne zajednice


Kako je porasla potražnja za vikendicama u toku korone - Pozitivne.info\nŽivotni Stil 29/12/2021 Nanny 5\nNajatraktivnije lokacije Globalna pandemija virusa korona je nesumnjivo uticala na svakodnevicu svakog pojedinca, tačnije promenila odnos prema svim segmentima života, pa i onim koje...\nGlobalna pandemija virusa korona je nesumnjivo uticala na svakodnevicu svakog pojedinca, tačnije promenila odnos prema svim segmentima života, pa i onim koje smo ranije podrazumevali. Činjenica je da su sitne svakodnevne aktivnosti poput odlazaka u prodavnicu, šetnji i neobaveznih druženja dobile sasvim drugu dimenziju i da smo se obreli u realnosti koja od nas zahteva da izmenimo način ophođenja prema onome što je nekada bilo u domenu dnevnih rutina. Ovakvo stanje stvari je prirodno uticalo i na situaciju na tržištu nekretnina, na kojem primećujemo značajan efekat takozvane nove normalnosti na interesovanje za vikendice. Izmenivši svoj pogled na svakodnevicu, mnogi su shvatili da bi im komfor koji pruža vikendica značajno, odnosno pozitivno uticao na kvalitet života, budući da je jedna od osnovnih prednosti vikendice mogućnost uživanja u prirodnom ambijentu bez gužvi koje su karakteristične za gradske ulice i izletišta u njihovoj okolini, a uz slobodu i udobnost karakterističnu za sopstveni dom. U tekstu koji sledi ćemo se baviti benefitima koji su uticali na rast potražnje za vikendicama u poslednje dve godine, a u vezi sa pandemijom koja je obeležila ovaj period.\nVećina nas je po izbijanju globalne pandemije prvi put u životu iskusila izolaciju, tačnije karantin i ovo iskustvo je za mnoge bilo osvešćujuće u smislu vrednovanja slobode i prirodnog okruženja. Porodice i pojedinci koji žive u stanovima uglavnom su u datom periodu čeznuli za svojim dvorištem i osećajem nezavisnosti koji pruža posedovanje nekretnine koja podrazumeva ovakve pogodnosti. Vremenom su, nošeni ovim iskustvom, mnogi odlučili da iznajme vikendicu, ne bi li u njoj proveli periode obavezne celodnevne izolacije, dok je jedan značajan deo populacije došao do zaključka da je kupovina vikendice najsrećnije rešenje, kako zbog aktuelne situacije, tako i uopšte zbog ulaganja u kvalitet života u budućnosti.\nUpravo zbog toga što se može primetiti da je aktuelna situacija u vezi sa pandemijom virusa korona dovela do povećanog interesovanja za vikendice, ulaganje u kupovinu ovakve nekretnine nesumnjivo ukazuje na perspektivu u smislu isplativosti. Pored toga što se kupovina vikendice za mnoge ukazala kao dobra ideja u smislu ulaganja u kvalitetniji stil života, deo populacije je došao do zaključka da je ovo pametna odluka u smislu dodatnog izvora prihoda. Kupovina vikendice u svrhu izdavanja je, prema tome, sve popularnija ideja i nesumnjivo postaje jedan od razloga iz kojih ovakva situacija na tržištu nekretnina postaje rastući trend, sa značajnom tendencijom da se kao takav održi i u budućnosti.\nBudući da je pandemija i period vanrednog stanja u našoj zemlji ukazao na brojne manjkavosti života u gradu, a da pri tome gradovi još uvek predstavljaju centre zbivanja (te i da zbog širokih mogućnosti zaposlenja i samim time održavanja savremenog stila života, za većinu napuštanje života u gradu ne predstavlja opciju), najpopularnija su vikend naselja koja se nalaze u blizini velikih gradova. Razlog ovome je prirodno laka dostupnost, dakle mogućnost da se do vikendica na ovim lokacijama stigne brzo. Opština Inđija, tačnije naselja Krčedin, Slankamen i Maradik, bude najviše interesovanja među Beograđanima i Novosađanima, kao i vikend naselja na teritoriji Novog Sada, odnosno ona koja se nalaze na drugoj obali Dunava. Beočin takođe ima veliki potencijal u ovom smislu, te se za njega interesuju kako oni koji žele svoj kutak u prirodnom ambijentu, tako i oni koji prepoznaju perspektivu u seoskom turizmu, dok Sremski Karlovci bude interesovanje zbog specifičnog duha, kulturno istorijskih znamenitosti i velike tradicije pravljenja dobrog vina. Mešu beogradskim opštinama, za vikendaše je veoma interesantna Grocka, čija se naselja nalaze na obali Dunava. Destinacije poput Zlatibora i Kopaonika nisu atraktivne za kupce vikendica, budući da je cena značajno viša, a pri tome ponuda nije naročito široka, jer su primat u odnosu na vikendice na ovim lokacijama preuzeli apartmani, te je u fokusu izgradnja zgrada.\nBenefiti i perspektiva\nJasno je da je osnovni benefit kupovine vikendice u ovom kontekstu, ali i uopšte, pre svega u domenu mogućnosti koje pred nama otvara sopstveni kutak u prirodnom ambijentu, daleko od gradske vreve i brze svakodnevice. Pitanje u vezi sa procenom razvoja ove situacije na tržištu nekretnina u budućnosti zavisi od brojnih faktora, među kojima je pitanje vezanosti mladih za gradove i efekata pandemije koji će se osetiti nakon stabilizovanja situacije na globalnom nivou. Postoji mogućnost da će rad od kuće i razvoj modernih tehnologija za mnoge mlade porodice otvoriti opciju napuštanja gradova i preseljenja u sela, što bi u određenoj meri prenelo fokus sa vikendica na seoska domaćinstva. Iako se može prepoznati tendencija održavanja trenutnog trenda i u budućnosti, razmišljanje na ovu temu, međutim, može biti samo u domenu pretpostavki, jer nas je upravo pandemija naučila da očekujemo neočekivano i konačno da su brojni faktori koji utiču na savremenog čoveka i njegovu svakodnevicu neizvesni i skloni promenama.\nKupovina vikendice predstavlja investiciju koja može rezultirati brojnim pogodnostima. S jedne strane, posedovanje kutka van grada, gde možete bezbedno i u miru uživati u zdravom prirodnom okruženju, nesumnjivo doprinosi dobrom kvalitetu života. S druge strane, ovo je isplativa investicija, koja ima potencijal da pruži određene benefite u pogledu materijalne dobiti, kako zbog opcije izdavanja, tako i u slučaju da želite da, na primer, negujete voće ili povrće za sopstvenu upotrebu. Pitanje da li će se održati trend rasta interesovanja, pa samim time i cena vikendica, ne može dobiti konačan odgovor u ovom trenutku, ali je situacija takva da se može pretpostaviti da interesovanje neće opasti u bliskoj budućnosti, šta više.


Usluge | Prozone\nKonsultantske usluge Dizajn softvera Implementacija i konfiguracija Prilagođavanje softvera Obuke Podrška i održavanje\nProzone se specijalizovao u pružanju konsultantske podrške u kompanijama koje planiraju ili su započele uvođenje organizacionih i procesnih promena u cilju unapređenja sopstvenog poslovanja. Svojom metodologijom rada baziranom na iskustvu nudi rešenja drugim kompanijama koje su u procesu sistemskih promena.\nKonsultanti zaposleni u Prozone-u u mogućnosti su da procene zadate ili planirane ciljeve koji se odnose na poslovne procese unutar jedne organizacije, ocene postojeća i preporuče moguća rešenja uz prethodne analize sa posebnom pažnjom na detalje kako bi se promene sprovele u potpunosti. Detaljna analiza zatečenog stanja dokumentuje se dijagramima toka i detaljnim specifikacijama, dok se predloženo aplikativno rešenje opisuje dokumentom funkcionalne specifikacije.\nKonsultanti Prozone-a često, kako bi približili buduće rešenje klijentu, pribegavaju izradi dizajna sistema koristeći savremene UI/UX alate i principe dobre prakse u domenu intuitivnosti i “user friendly” elemenata korišćenja softverskih alata. Jedan od glavnih zadataka dizajna sistema je konstrukcija korisničkog interfejsa i njegova specifikacija neophodna za razvoj. Jedan od mehanizama koji pomaže ovaj proces jeste i izrada prototipa rešenja kako bi konsultanti i klijenti delili istu perspektivu kad je reč o zadovoljenju potreba i onome što će činiti rezultat izvršene analize prema zahtevima. Ovakvi mehanizmi u mnogome služe i tehničkom delu koji je zadužen za realizaciju jer detaljno ukazuju na načine na koje je potrebno koristiti aplikaciju, smanjen broj “klikova” i, uopšte, jednostavnost. Korisnički orijentisan dizajn treba da zadovolji u potpunosti korisnika; da korisnik oseća prijatnost u radu, da ima poverenje u sistem, da se smanji vreme potrebno za obučavanje, poveća korisnička produktivnost, smanje greške i tome slučno. Pored ulaznih ekranskih formi, često se dizajniraju izlazi – forme i sadržaji svih štampanih dokumenata, izveštaja koje će sistem proizvoditi. Budući da poseduju sve podatke o tipovima entiteta u bazi podataka, konsultanti često prelaze u ulogu projektanata, dizajnirajući relacione šeme, strukture podataka i aktivnosti dozvoljene ulogama korisnika nad pomenutim podacima.\nImplementacija i konfiguracija\nImplementacija predstavlja fazu koja sledi nakon dizajna sistema – prevođenje projektantskih rešenja ulaza, izlaza, baze podataka i njihove interakcije u programski kod. Pristupa se proizvodnji softverskog proizvoda za novi informacioni sistem, pri čemu se ovo pažljivo planira, definišu timovi i uloge u timovima, prateći savremene agilne metodologije. Kada se realizuje celina koja je sama za sebe funkcionalna, ovakav “demo” se demonstrira klijentu i prikupljaju utisci, primedbe i sugestije. Svaku ovakvu kariku razvoja prati detaljno i temeljno testiranje. Puštanje novog sistema u rad najčešće se sprovodi metodom paralelne konverzije, funkcionisanje starog sistema i njegovu upotrebu sve dok se u potpunosti novi sistem ne konsoliduje i proveri. Ovakav način puštanja softvera u produkciju smanjuje stres korisnika koji duže vremena koriste stari softver i na njega su navikli.\nVrednosti koje se mogu menjati od implementacije do implementacije kod različitih organizacionih jedinica klijentskog preduzeća najčešće se parametrizuju kako bi se, kroz šifarnike, jednostavno mogle ažurirati od strane administratora, a ne menjale u kodu.\nRešenja koja smo razvili tokom prethodnih godina, u potpunosti su domaći brend, što predstavlja jednu od prednosti kojom se diferenciramo na tržištu. To nam daje slobodu i mogućnost da u potpunosti prilagodimo naše informacione sisteme poslovnom modelu klijenta. U pozadini svakog custom-made sistema koji razvijamo prema potrebama korisnika leži eDocumentus, naš Document Management System i BPM alat za modelovanje poslovnih procesa. Poznavanje proizvoda daje nam mogućnost da jednostavno i uz malo vremena prilagodimo rešenje zahtevima preduzeća.\nNakon završene implementacije, naši poslovni analitičari organizuju obuke korisnika. Obuka se detaljno opisuje vežbankama koje se, pred termin obuke dele polaznici kako bi se upoznali sa sadržajem treninga koji će pohađati. U obukama, polaznici aktivno učestvuju, izlažu primedbe i sugestije i često su obuke upravo deo kroz koji se dobija “feedback” od krajnjih korisnika, a rešenje zateže ili zaokružuje kroz fina podešavanja sistema. Završetak obuka prati evaluacija trenera Prozone-a kao i mini-testiranje polaznika nakon čega se polaznicima dele sertifikati o uspešnoj prolaznosti.\nProgram podrške obezbeđuje našim korisnicima tehničke i ljudske resurse koji su im potrebni za uspešno sprovođenje održavanja informatičkog sistema kao i unapređenje softverskih rešenja. Ovaj servis kombinuje tehničku podršku za buduću/planiranu nadogradnju softverskih rešenja sa postojećim kako bi kompanije mogle dugoročno da posluju. Klijenti imaju mogućnost tehničke podrške 24/7 putem elektronske pošte ili telefonom od ponedeljka do petka. Kroz Prozone softversku podršku održavanja sistema naši klijenti pored odgovora na upite, imaju mogućnost da se uključe u rad našeg projektnog ili razvojnog tima kako bi naši inženjeri prilagodili rešenje u skladu sa potrebama korisnika.


Novozaraženi opomena da budemo oprezni i još ozbiljniji - IndeksOnline.rs\nNaslovna COVID-19 Novozaraženi opomena da budemo oprezni i još ozbiljniji\nNOVI PAZAR – U poslednja tri dana od 154 testiranih u Zavodu za javno zdravlje u Novom Pazaru, kod tri osobe je potvrđen virus korona, i to kod osoba koje su se vratile sa letovanja iz Crne Gore i Albanije, rekao je državni sekretar Ministarstva zdravlja Mirsad Ðerlek i dodao da oni predstavljaju opomenu, jer nagoveštavaju da će se u Srbiju preliti korona iz regiona.\n“Ta tri pacijenta koja su pozitivna pokazuju da moramo biti još ozbiljniji jer nagoveštavaju da će se ipak dešavati ono što smo potencirali, a to je da će nam se preliti korona iz regiona”, kazao je dr Ðerlek.\n“Ali, ne bih dizao paniku u ovom trenutku i pridavao veliki značaj jer troje zaraženih od 154 testiranih nije neki zabrinjavajući faktor, ali jeste faktor koji nas opominje da pripazimo i vidimo šta će se desiti u narednim danima, s obzirom da su svi došli sa letovanja”, navodi dr Ðerlek.\n“Mi čekamo šta će se desiti nakon inkubacionog perioda sa ljudima koji se vraćaju iz Albanije i Crne Gore sa letovanja”, kaže.\n“Ministarstvo razume da su ljudi bili na odmoru, svi smo umorni, ali budite kod kuća po povratku sedam, do 10 dana, a ne da se ako dođe do problema žalite da je država kriva i da Ministarstvo nije uradilo ono što je trebalo. Ministarstvo i država sve čine, budite i vi odgovorni”, poručio je dr Ðerlek svima koji se vraćaju sa odmora iz inostranstva.


Jedinstvena Srbija se zalaže za besplatni javni prevoz - VOM\nNaslovnaVestiPolitikaJedinstvena Srbija se zalaže za besplatni javni prevoz\nJedinstvena Srbija se zalaže za besplatni javni prevoz\nutorak, 22. januara 2019 : 14:04\nSvi građani vranja bi mogli imati besplatan javni prevoz. Za ovu ideju se zalaže gradski odbor Jedinstvene Srbije u Vranju, zbog čega će inicirati formiranje radne grupe, kako bi se ova inicijativa našla i pred odbornicima skupštine grada.\nNa konferenciji za novinare predsednik gradskog odbora Dejan Manić istakao je da bi Vranje moglo da se pridruži gradovima koji su već primenili ideju Dragana Markovića Palme, koja je prvenstveno zaživela u Jagodini, a zatim su ovu odluku implementirali Požega i Knjaževac.\nŽelja nam je da na taj način popravimo stanje u budžetu svakog građanina. Ako govorimo o porodici u kojoj, recimo, troje koristi javni prevoz i plaća mesečnu kartu, to bi bila ušteda od 5.000 do 6.000 dinara mesečno za kućni budžet – obrazložio je Manić.\nOn je rekao da bi prvenstveno trebalo da se o ovome dogovore sa koalicionim partnerima o formiranju radne grupe koja bi preispitala sve mogućnosti i kako bi se sprovela analiza mogućnosti za realizaciju ove odeje.\nManić je obrazložio da su analizom došli do saznanja da bi uz maksimalan broj dnevnih polazaka prema metodi broja pređenih kilometara to koštalo grad Vranje 98,1 milion dinara, a da se trenutno iz budžeta grada za prevoz izdvaja oko 40 miliona dinara.\nManić je podsetio da je na njihovu inicijativu od 2012. godine na snazi odluka o dodeli jednokratne pomoći za đake prvake, besplatan prevoz za trudnice, porodilje, penzionere kao i za finansijsku pomoć roditeljima po rođenju deteta.\nPrethodni tekstPočela „Svetosavska nedelja“\nSledeći tekstPokret slobodnih građana podržava protest u Vranju


KPS: Kosovo - tranzitno područje za šverc droge\nKosovo predstavlja tranzitno područje za šverc droge sa istoka u zemlje zapadne Evrope, a tokom prošle godine na ovom području zaplenjeno je 96,8 kilograma marihuane, 33,1 kilogram heroina i 2,6 kilograma kokaina, navedeno je u izveštaju Kosovske policijske službe.\nKosovska policija (Foto vestionline.com)\nU izveštaju se ističe da na Kosovu postoje polja "pod zasadima opojnih sredstava" i laboratorije za proizvodnju i preradu opojnih sredstava.\n"Heroin na Kosovo i dalje prema zapadnim zemljama stiže iz Avganistana preko Turske, Bugarske i Makedonije, dok se marihuana na Kosovo prebacuje iz Crne Gore i Albanije", navodi KPS.\nU izveštaju KPS-a se dodaje da izazov za policiju predstavlja čvrsta povezanost klanova i nedostatak tužilaca, koji bi se bavili isključivo sprečavanjem šverca droge.\nPolicija procenjuje da na Kosovu ima od 10.000 do 15.000 zavisnika, a da je u snabdevanje tržišta uključen veliki broj lica, među kojima ima i ljudi zaposlenih u kosovskoj carini i policiji.\n"Droga se doprema autobusima, kamionima i drugim prevoznim sredstvima, a njenom dopremanju i ’rasturanju’ ide na ruku korupcija i mito, kome su zbog niskih primanja podložni i carinici i policajci", navedeno je u izveštaju.