MANIJACI SA INTERNETA VREBAJU: Na mrežama ima oko 750.000 pedofila – Nacionalist\nMANIJACI SA INTERNETA VREBAJU: Na mrežama ima oko 750.000 pedofila\nby nacionalist July 2, 2021, 2:59 am 1.2k Views\nPROCENE su da u svakom trenutku na internetu vreba oko 750.000 pedofila, upozorio je danas stručnjak za visokotehnološki kriminal Saša Živanović.\nKomentarišući akciju ”Armagedon” u kojoj je uhapšeno 18 lica osumnjičenih da su širili dečiju pornografiju, snimali pornografske sadržaje i kontaktirali decu putem interneta, Živanović je kazao da se radi o dva krivicna dela iz članova 185 i 185b Krivičnog zakonika.\n– To je prikazivanje, pribavljenje i posedovanje pornografskog materijala i iskorošćavanje maloletnika za pornografiju, a član 185b odnosi se na korišćenje računarske mreže radi izvršenja krivičnog dela protivpolne slobode prema maloletnom licu – rekao je Živanović za K1 televiziju.\nNaveo je da se sumnja da je neko od uhapšenih kontaktitao maloletnu devojčicu i da je sa njom ugovarao sastanak, a da su devojčica ili njeni roditelji najverovatnije prijavili to krivično delo policiji ili tužilaštvu.\nŽivanović je kazao da prema zakonu u Srbiji nije dozvoljeno provociranje krivičnog dela, odnosno, da policija napravi lažni profil maloletnika na društvenim mrežama i da se da se predstavi kao maloletno lice.\n– U Holandiji je, na primer, jedna agencija napravila lažni profil devojčice Filipinke, koji je bio digitalizovan, a ne stvarni profil, i pustila ga na internet. Za nekoliko minuta nekoliko hiljada pedofila je kontaktiralo profil, a usledila je velika međunarodna akcija hapšenja – rekao je Živanović.\nPodsetio je da je pedofilija bolest klasifikovana kao seksualna sklonost prema deci predpubertetskog doba oba pola i da je još uvek neizlečiva bolest.\nNaveo je da postoje četiri kategorije pedofila – ”Kolekcionari” koji pristupaju pedofilskim sajtovima i preuzimaju sadržaj u svoje uređaje, ”kolekcionari distributeri” koji, kako kaže, preko foruma razmenjuju svoja tehnička znanja kako da ih policija ne uhapsi. Postoje i oni koji proizvode i prodaju takav materijal, kao i povremeni korisnici, tzv. ”internet predatori voajeri” koji samo pristupaju takvim sajtovima – pojasnio je Živanović.


IslamBosna » Dodik i Čović dogovorili daljnju saradnju HDZ-a i SNSD-a\nDodik i Čović dogovorili daljnju saradnju HDZ-a i SNSD-a\ncovic, Dodik, fbih, hdz, politikabih, r-s, vministara\n… što je u BiH trenutno na dnevnom redu”, izjavio je Dodik Srni nakon sastanka.\nDodik je naglasio da će o ovim temama sutra razgovarati i sa predsjedavajućim Vijeća ministara BiH Vjekoslavom Bevandom.\nLider HDZ-a BiH Dragan Čović rekao je Srni da je sa predsjednikom SNSD-a Miloradom Dodikom na večerašnjem sastanku dogovorio i dalju saradnju ove dvije stranke čija je saradnja i komunikacija dobra.\n“Već duže vrijeme osmišljavamo način i koordinaciju našeg rada i vjerujem da smo danas u poziciji da ono što smo prepoznali kao zajednički projekat nastupanja kada je riječ o svim institucijama BiH, nastavimo dalje”, rekao je Čović.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Vjekoslav Bevanda, koji je prisustvovao večerašnjem sastanku, rekao je da od sutrašnjeg susreta sa predsjednikom SNSD-a očekuje završetak konsultacija o formiranju Vijeća ministara BiH.\n“Očekujem podršku koncepta koji promovišu i Dodik i Čović, da se da šansa Vijeća ministara, da se realizuje dogovoreno i da svojim prisustvom relaksiramo odnose i pokažemo i drugim nivoima vlasti kako se to radi”, rekao je Bevanda.\nOn je dodao da je predsjednik SDS-a Mladen Bosić danas tokom razgovora razdvojio “slučaj Dobrovoljačka” od formiranja Vijeća ministara, te da očekuje da ni od strane SNSD-a neće biti opstrukcija.\nSastanku je prisustvovao i predsjednik Vlade Republike Srpske Aleksandar Džombić.


Brnabić: "Lokalna samouprava je ta koja je najbliža građanima i ako ona nije uspešna ni država neće biti uspešna" – Info Centar Juga\nDruštvo Jug Srbije Lebane Medveđa Srbija Vesti\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave u Vladi Republike Srbije Ana Brnabić ukazala je danas na važnost međuopštinske saradnje, poručivši pritom da sve lokalne samouprave, bez obzira na veličinu, moraju da građanima i privredi pružaju isti nivo usluga.\nBrnabić je na otvaranju Skupštine Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) istakla da u Srbiji postoji velika razlika u veličini i kapacitetima lokalnih samouprava, zbog čega je važna veća međuopštinska saradnja kako bi se manji oslanjali na veće i sa manje resursa mogli da urade više stvari.\nOna je naglasila da je to pitanje pokrenuto izmenama i dopunama Zakona o lokalnim samoupravama, ali da je važno doneti i strategiju decentralizacije, koja će omogućiti da se svedu računi i naznači kuda i kako da se posle dve ili tri decenije ide dalje.\nPrema njenim rečima, lokalna samouprava je ta koja je najbliža građanima i ako ona nije uspešna, bez obzira na to što Vlada preduzima, ni država neće biti uspešna.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali rekao je da lokalne samouprave moraju više međusobno da sarađuju, ali i da budu servis građana i da se bore za nova radna mesta i investicije.\nZamenik šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji Oskar Benedikt poručio je da će Unija nastaviti da pruža i finansijsku i političku podršku Srbiji na njenom putu ka EU.\nBenedikt je ocenio da je Srbija do sada ostvarila značajne rezultate kada je reč o sprovedenim reformama i privlačenju investicija, i podsetio na to da su otvorena četiri pregovaračka poglavlja i da se u narednim nedeljama očekuje otvaranje još nekoliko, od čega će građani imati koristi.\nOn je naglasio i da je Evropska unija ključni partner Srbije i da je 73 odsto investitora u Srbiji iz te zajednice.\nU proteklih 15 godina, kako je podsetio, EU je u Srbiju investirala više od tri milijarde evra bespovratne pomoći kroz mnoge projekte, od kojih je više od 300 miliona evra bilo namenjeno lokalnim samoupravama.\nPrema njegovim rečima, opredeljeno je i više od 30 miliona evra, koji će u narednom periodu biti podrška malim preduzećima za jačanje konkurentnosti, kao i 2,5 miliona evra za privlačenje što više investitora.\nSkupštini Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) prisustvovali su predsednici opština Lebane i Medveđa, Zoran Ilić i Nebojša Arsić.\nNa današnjoj konferenciji učestvovali su predstavnici vladinih i nevladinih organizacija i institucija, međunarodnih organizacija, diplomatskog kora, kao i donatorskih institucija.\nFejat Sejdić: "Prošao sam svet ali nema meni lepšeg mesta od mog Bojnika"


U Briselu danas sastanak predsednika EP sa zvaničnicima Zapadnog Balkana - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » U Briselu danas sastanak predsednika EP sa zvaničnicima Zapadnog Balkana\nU Briselu danas sastanak predsednika EP sa zvaničnicima Zapadnog Balkana\nOdbor za spoljne poslove Evropskog parlamenta (EP) organizuje danas u Briselu razmenu stavova sa predsednicima parlamenata Zapadnog Balkana o ključnoj ulozi parlamenta u procesu proširenja Evropske unije (EU).\nKako je ranije saopštio EP, sastanak će biti održan u okviru Drugog samita Evropskog parlamenta i predsednika parlamenata Zapadnog Balkana pod pokroviteljstvom predsednika EP Davida Sasolija (Sassoli).\nNa sastanku će učestvovati i predsednik parlamenta Portugala, zemlje koja 1. jula Sloveniji predaje mesto šestomesečnog predsedavanja EU.\nUčešće na tom sastanku ranije je najavio predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić.\nEUEvropski parlamentZapadni BalkanBrisel\nKultura • danas 20:46\nOčuvana turska kaldrma iz 18. veka\nKultura • danas 20:45\nKultura • danas 20:41\nIzložba „Otisci graditelja“ o Branku Pešiću u Ustanovi kulture Parobrod


Uskoro Playmakers program za devojčice u Lebanu - JUGPRESS\nUskoro Playmakers program za devojčice u Lebanu\nU Lebanu uskoro počinje sa radom Playmakers, najveći evropski program za devojčice koji ima za cilj da ih osnaži da uz čarobni svet mašte naprave prvi korak na svom fudbalskom putu.\nRadi se o sportskoj aktivnosti koja je devojčicama od pet do osam godina i predstavlja zabavan i siguran način upoznavanja fudbala kroz kretanje, igru i magiju Diznijevog pripovedanja.\nCilj programa je osnaživanje dece da budu zdrava i samouverena, da se sprijatelje, nauče važne životne veštine i zaljube se u fudbal. Svaki desetonedeljni nastavni plan i program pričaće različitu Diznijevu priču sa učesnicama koji će tokom svakog treninga reprodukovati deo priče iz filma. Trener deci biće lebančanka Milica Stanković, reprezentativka Srbije i kapiten ŽFK „Mašinac“. Milica je zadužena za promociju UEFA projekta Playmakers, koji će osim u Srbiji, biti realizovan u još devet zemalja u Evropi.


Ove sedmice raspisivanje međunarodnog tendera za projekte u Srebrenici - M-Kvadrat\nOve sedmice raspisivanje međunarodnog tendera za projekte u Srebrenici\nTokom ove sedmice očekuje se raspisivanje međunarodnog tendera za izradu glavnih projekata u Srebrenici koji će biti realizirani sredstvima Vlade Republike Srbije – potvrđeno je Feni iz Općine Srebrenica.\nZa raspisivanje tendera zadužen je Razvojni program UN-a (UNDP), a tokom posjete članova općinskog operativnog tima Ministarstvu građevinarstva, infrastrukture i saobraćaja Srbije definirani su projektni zadaci.\n– Za proces u vezi s tenderom i ugovaranjem za izvođenje radova zadužen je UNDP Srebrenica. Tročlani tim UNDP-a, u saradnji s Vladom Srbije, vršit će nadzor tokom realizacije projekata – izjavio je za Fenu šef kabineta načelnika Općine Srebrenica Nermin Alivuković.\nKaže da je prošle sedmice Vlada Srbije uplatila prvu tranšu sredstava za projekte, a da se polovinom augusta očekuje potpisivanje ugovore s izvođačima koji će biti izabrani za realizaciju projekata.\nPravo učešća na međunarodnom tenderu imaju sve firme iz regiona, a projekti koji će biti realizirani su rekonstrukcija glavne saobraćajnice, izgradnja mosta na Oštrici i izgradnja obdaništa.\nNa investiciono razvojoj konferenciji u Srebrenici, koja je održana prošle godine u novembru, Vlada Srbije je za razvojne projekte u tom gradu osigurala tri miliona eura.\nU Srebrenici je u februaru boravila i delegacija srbijanske vlade koja je o realizaciji projekata razgovarala s rukovodstvom Općine Srebrenica. Tada je dogovoreno da odmah počne izbor projektanata za pripremu kvalitetne projektne dokumentacije za objekte koji će se u ovoj općini graditi.\nIstaknuto je tom prilikom da će na međunarodnom tenderu biti izabrani najkvalitetniji izvođači radova i da će biti vršena višestruka kontrola, kako bi se gradnja obavljala po najsavremenijim standardima.\nPrethodni članakZatvoren 19. Međunarodni sajam gospodarstva – Mostar 2016.\nNaredni članakZa modernizaciju cesta osiguran kredit od 58 miliona eura


Svetska banka o Srbiji: "Do evropskog proseka za 50 godina" - Jutarnji GLASnik\nPrema mišljenju ekonomista, Srbija, a pre toga SFRJ, nikada nije bila na proseku Evropske unije, niti će biti. Bruto domaći proizvod Srbije po glavi stanovnika na kraju 2016. godine iznosio je 4.900 evra, dok je prosek 28 zemalja EU bio 29.100 evra po glavi stanovnika, skoro šest puta više. Da bismo dostigli sadašnji prosečni nivo BDP po stanovniku sa prosečnim godišnjim stopama rasta od pet odsto trebalo bi nam 43,5 godine. Gde će za to vreme biti zemlje EU teško je i zamisliti. Takođe je teško zamisliti i da u tolikom periodu svake godine srpska ekonomija beleži privredni rast od prosečnih pet odsto. Ukoliko bi se osvrnuli unazad, ne dalje od pretkrizne 2008. godine, Srbija je jedna od zemalja koja je ostvarila najmanji kumulativni privredni rast do sada. U periodu 2008-2016. Srbija je ostvarila ukupan rast BDP po stanovniku od 6,5 odsto. Manje od našeg porastao je BDP Slovenaca (4,25 odsto) i Hrvata (-0,8 odsto) i Grka sa padom od čak 25 odsto. Međutim, svi oni i dalje imaju višestruko veći BDP po glavi stanovnika od nas. S druge strane, mi u poslednjih osam godina ne samo da nismo sustizali nego smo i dodatno zaostajali za najrazvijenijim evropskim ekonomijama.\nDok smo mi upadali iz recesije u recesiju, Nemačka je zabeležila kumulativni rast po glavi stanovnika od 20 odsto, Austrija 14,4 odsto, Francuska 7,4 odsto. S druge strane, na pristizanju evropskog proseka mnogo više su uradili Rumuni, čiji se BDP po glavi stanovnika u ovom periodu povećao za 25 odsto ili Bugari sa rastom od 36 odsto. Recimo i Albanija je sa 19 odsto zabeležila trostruko veći rast BDP po stanovniku od Srbije u ovom periodu.\nLjubodrag Savić, profesor ne Ekonomskom fakultetu u Beogradu, ističe da mi ne možemo tako lako stići Evropu, da nikada nismo bili blizu evropskog proseka, a i da ih nikada nećemo ni stići.\n„Ova računica samo pokazuje koliko smo siromašni u odnosu na Evropu. Najgore je što se od ekonomske krize ta razlika ni ne smanjuje već, naprotiv, povećava. Pa mi smo se tek prošle godine vratili na nivo BDP iz 2008“, podseća Savić sarkastično, ali tačno, napominjući da nam se smanjuje broj stanovnika pa se povećava BDP po stanovniku.\nOno što je važnije od visine stopa privrednog rasta je da ne bude godina sa negativnim rastom, kao što smo često imali u istoriji zbog ratova.\n„Treba da budemo svesni da rast od dva ili tri odsto nije rast. Mi toliko platimo kamate na javni dug. Da bismo imali neto rast, nama je potrebno više od toga. Jedino dvocifreni rast BDP-a vuče napred“, kaže Savić uz napomenu da smo mi imali dvocifrene stope rasta samo nekoliko puta tokom sedamdesetih godina prošlog veka i nikada više. U poslednjih skoro 30 godina nismo čak uspeli ni da se vratimo na nivo industrijske proizvodnje i BDP-a iz 1990. godine, po čemu smo jedna od retkih, a možda i jedina zemlja u Evropi.\nKada bi srpska ekonomija rasla narednih 30 godina po prosečnoj godišnjoj stopi od tri odsto, našli bismo se malo iznad današnjeg BDP po stanovniku Mađarske. Kada bi narednih 30 godina rasli po stopi od pet odsto, našli bismo se negde između sadašnjeg nivoa BDP po stanovniku Kipra i Malte.\nEkonomista Ljubomir Madžar ukazuje da Evropa neće čekati i da su poslednjih decenija evropske ekonomije rasle po dva-2,5 odsto godišnje, dok smo mi padali.\n„I u Svetskoj banci računaju sa tri odsto, a mi čak ni to nećemo imati ove godine nego će rast biti ispod dva odsto. Problem je što ekonomska politika nije razvojno orijentisana i država ne radi svoj posao. Gradnja infrastrukture javnim investicijama je nešto što ne može da radi niko osim države, a iako para ima, projekti postoje, ona nije sposobna da ih realizuje“, ocenjuje Madžar.\nTakođe, problem je i u nacionalnoj štednji koja je u Srbiji svega šest odsto, a trebalo bi da bude bar trostruko veća kako bi se obezbedio potreban nivo investicija koji garantuje privredni rast“, zaključuje Madžar.\nKamate na dug veće od privrednog rasta\nSrbija je poslednjih godina čak i kada je beležila realni rast BDP-a u stvari bila u minusu. Recimo prošle godine realni rast BDP-a iznosio je 2,8 odsto, a za kamate na javni dug plaćeno je tri odsto BDP-a. U 2015. godini privredni rast je bio svega 0,8 odsto, a za kamate je potrošeno 3,2 odsto bruto domaćeg proizvoda. Najgore je bilo 2014. godine, gde je uz smanjenje BDP-a od 1,8 odsto država morala još i da plati 2,95 odsto BDP-a na ime kamata na javni dug.\nTagged EVROPSKA UNIJA, SRBIJA


Dan online - Regioni: Otvorena ambulanta za fizikalnu terapiju - 2018-09-14\nRegioni UZ ULAGANJA OD OKO 60 HILJADA EURA U NIKŠIĆKOM DOMU ZDRAVLJA Otvorena ambulanta za fizikalnu terapiju\nNIKŠIĆ – Uz nedavno otvorene internističku i oftamološku, u okviru nikšićkog Doma zdravlja od juče radi i fizijatrijska ambulanta i jedinica sa fizikalnu terapiju. U ambulanti za fizikalnu medicinu dr Nada Grbović dva puta nedjeljno će vršiti preglede upućenih osiguranika, a u jedinici za fizikalnu terapiju će raditi osam fizioterapeuta u dvije smjene, s tim što će jedan raditi u Zdravstvenoj stanici u Šavniku gdje je lokalna uprava obezbijedila adekvatnu opremu. Za rekonstrukciju i adaptaciju prostora i nabavku opreme za novu ambulantu u Nikšiću utrošeno je oko 60,000 eura.\n– Za potrebe jedinice za fizikalnu terapiju urađena je potpuna rekonstrukcija i adaptacija prostora uz svesrdu podršku lokalne uprave. Nabavljena je najsavremenija oprema za rad, a sredstva su obezbijeđena iz donacije pokojnog Milorada A. Perovića. Pored sprovođenja fizikalne terapije u samoj ustanovi određene procedure fizikalne terapije, a prema medicinskim indikacijama po izvještaju doktora specijaliste, za fizikalnu medicinu naši fizioterapeuti će obavljati i u kućnim uslovima - rekao je prilikom otvaranja ambulante dr Veselin Bulatović, direktor nikšićkog Doma zdravlja.\nU toj ustanovi, kazao je on, prije dvije godine otvoren je Centar za djecu sa posebnim potrebama, a dva fizioterapeuta za taj period pružila su usluge za više od 400 mališana sa posebnim potrebama. U novoj ambulanti u Nikšiću, usluge fizikalne terapije pružaće se i stanovnicima plužinske opštine, a ministar zdravstva Kenan Hrapović istakao je da im je cilj da u okviru svakog Doma zdravlja u Crnoj Gori otvore savremenu jedinicu fizikalne terapije.\n– U ambulanti će se pružati usluge fizikalne terapije i medicinske rehabilitacije kod raznih koštano -zglobnih i nervno-mišićnih oboljenja, primjenom najsavremenije aparature. Oblasti djelovanja su, pored prevencije i liječenja kičmenog stuba i zglobova, i liječenje reumatskih stanja, neuroloških bolesti, kao i funkcionalnih deformiteta kičme kod djece i omladine - kazao je Hrapović.\nPredsjednik opštine Nikšić Veselin Grbović rekao je da otvaranje nove ambulante daje nadu da će se i u drugim zdravstvenim ustanovama grada, Opštoj bolnici i bolnici u Brezoviku, dodatno poboljšati uslove pružanja zdravstvene zaštite. Lokalna uprava grada, istakao je on, na raspolaganju je da u tom cilju pomogne koliko može. Ambulanta za fizikalnu terapiju posebno je značajna za lica sa invaliditetom, ponajviše za paraplegičare. Predsjednica lokalnog Udruženja paraplegičara Branka Škuletić naglasila je da oni nemaju pravo na banjsko liječenje, a u novoj ambulanti u Nikšiću makar će imati mogućnost kućne posjete fizioterapeuta.B.B.


Snimak koji su migranti samo postavili na mreži Tik Tok, a na kome su okružili radnice Komesarijata i ritulno ih ponižavali, zapali je društvene mreže, ali ni jedna Televizija i dalje ne želi da ga prenese.\nU kampu u Bogovađi, migrant je izbacio prostirku u sam hodnik objekta i pripremio se za molitvu, radnica Komesarijata je prilikom kontrole tog objekta nehotično zgazila, tu prostirku jer nije mogla da prođe pošto zbog njegovog neprimerenog postavljanj prostirke nije bilo drugog načina da prođe kroz hodnik.\nNakon toga su migranti napravili pobunu i prema našim saznanjima opkolili radnicu, nakon dolaska koliko vidim obezbeđenja i kolega iz komesarijata uspeli su da rulju izvuku napolje ali tu nije bio kraj.\nMigranti su izašli napolje pa su ponovo uz agresivno ponašanje terali devojku da se izvini, a zatim i da ljubi pljavu islamsku prostirku koja je pre toga bila na podu.\nVidno uplašena žene tržaila je od migranata da isključe kameru i ne snimaju njeno ponižavanje, ali su migranti to odbili.\nNa protestu 2016 u parku kod ekonomskog fakulteta jednoj ženi je polomljena ruka, ali je predsednik Komesarijata Vladimir Cucić nakon toga u više navrata tvrdio da migranti nisu napali ni jednu ženu koja je radila u kampovima, što je očito netačna informacija.


26.06.2010 u 22:00\nMedvedev: Nećemo hapsiti preduzetnike\nLiberalizam u svetu, želeli mi to ili ne, zamenjen je umerenim (a ponekad i sasvim neumerenim) protekcionizmom. Visok rejting investitorima više ne garantuje sigurnost investicija. Prvi put za dug niz godina naglas i veoma primetno počelo se govoriti o potrebi strukturnih reformi ne samo u zemljama u razvoju, nego, pre svega, u razvijenim zemljama. Nedavno je bilo čudno čuti da će pretnja...\nNovi START usaglašen 95 posto\nMoskva, 25.januara – Novi Sporazum o smanjenju arsenala strateškog naoružanja (START), koji treba da potpišu Rusija i Amerika, gotovo da je sasvim usaglašen, izjavio je juče ruski predsednik Dmitrij Medvedev istakavši da je ostalo nerešeno još oko pet odsto pitanja. Medvedev je izrazio zadovoljstvo što pregovori idu brže nego što je on...\nMedvedev traži „odrešene ruke” za slanje vojske van Rusije\nRuski predsednik Dmitrij Medvedev zatražio je od Saveta Federacije (gornjeg doma parlamenta) odobrenje da ubuduće ruske vojnike šalje izvan granica zemlje – po sopstvenoj naredbi. Bez, do sada neophodne, saglasnosti drugih federalnih organa. Posle nedavno iznete ideje o novom ustrojstvu evropskog bezbednosnog sistema, Medvedev čini još jedan korak u sličnom smeru. Ovaj put oslanjajući...\nEvropska bezbednost po Medvedevu\nOd našeg dopisnika Moskva, 30. novembra – Pošto je više od godinu dana u razgovorima sa kolegama iz celog sveta testirao svoj predlog novog sporazuma o evropskoj bezbednosti, Dmitrij Medvedev ga je juče objavio na svom sajtu. Predlog sa 14 tačaka poslat je i na adrese svih evropskih predsednika kao i međunarodnih organizacija kojima Rusija predlaže da ga potpišu. Osnovne teze...\nPolustepenik koban po Ruse\nMaribor, 19. novembra – Ulaz ruskih zvaničnika u počasnu ložu stadiona najavio je loš početak. Svi, od predsednika Rusije Dmitrija Medvedeva, preko prvog čoveka „Gasproma” Alekseja Milera do Romana Abramoviča, milijardera i vlasnika engleskog „Čelsija”, sapleli su se o polustepenik, nespretno pričvršćen...\nMedvedvev se zalaže za modernizaciju Rusije\nOd našeg dopisnika Moskva, 12. novembra – „Svi smo mi direktni potomci pobednika (u Drugom svetskom ratu) i zato ja verujem u novu Rusiju. Moramo da pamtimo i poštujemo svoju prošlost, i da radimo za dostojanstvenu budućnost. Mi ćemo prevazići zaostalost i korupciju zato što smo mi jak i slobodan narod, dostojan normalnog života u savremenom, naprednom i demokratskom...


Penzioneri danas izlaze na proteste: Pred zgradom Vlade FBiH očekuje se dolazak 15.000 ljudi – InfoPlus.ba\nOctober 25, 2017 redakcija\nOd 12 do 15 hiljada penzionera sa teritorija entiteta Federacija BiH okupit će se danas ispred zgrade Vlade FBiH kako bi protestom izrazili nezadovoljstvo zbog neadekvatne zdravstvene i socijalne zaštite penzionera te niskih penzija.\nJedan od ključnih uzroka nezadovoljstva penzionera jeste nedonošenje zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju kojim bi bili regulisani način i mogućnost povećanja penzija.\nSavez udruženja penzionera FBiH pripremio je i zahtjeve koje će predati Vladi FBiH i Parlamentu FBiH. Od Parlamenta FBiH traže da usvoji zakon o PIO-u, organizuje Federalni zavod PIO i da udruženja penzionera oslobodi plaćanja poreza. Od Vlade FBiH traže formiranje Fonda, da što prije pošalje zakon u Parlament FBiH u koji će biti ugrađeni njihovi zahtjevi te povećanje penzija za 10 posto onima koji su otišli u penziju do 1998. godine.\nInače, penzioneri u FBiH su posljednje povećanje penzija dobili 2014. godine, kada su penzije povećane za 10 odsto, a u međuvremenu su porasli troškovi života.\n“Kada se srede koeficijenti, onda bi trebalo povećati penzije u skladu s povećanjem troškova života koji su tokom prethodnih godina drastično narasli. Nadamo se da će se vlasti konačno trgnuti”, rekao je predsjednik Saveza udruženja penzionera FBiH Mehmedalija Rapa.\n← Saobraća se po mokrom i klizavom kolovozu\nSjajan gest Malog princa: Dječaci ŠF Valter specijalni Pjanićevi gosti na meču Juve – SPAL →\nNove sniježne padavine prouzrokovale probleme u odvijanju saobraćaja\nMarch 4, 2018 redakcija Comments Off on Nove sniježne padavine prouzrokovale probleme u odvijanju saobraćaja\nSnijeg na zapadu naše zemlje usporio saobraćaj\nFebruary 3, 2018 redakcija Comments Off on Snijeg na zapadu naše zemlje usporio saobraćaj


Merenjem polena protiv alergije | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Merenjem polena protiv alergije\nMerenjem polena protiv alergije\nVIDEO K9: U Novom Sadu se nalazi najsavremeniji uređaj za merenje koncentracije alergena polena u vazduhu, čiji su podaci u svakom trenutku dostupni putem internet stranice.\nNa krovu Pridrodno-matematičkog fakulteta u Novom Sadu nalazi se uređaj vredan 150 hiljada evra čija je uloga da meri količinu alergena polena u vazduhu.\nReč je o projektu koji je finansiran preko IPA programa u oviru prekogranične saradnje Srbije i Hrvatske.\n“Došli smo u posed uređaja koji omogućava merenja informacije, dostupnost informacija u realnom vremenu. Klasični sistem podrazumeva uzimanje uzoraka tokom nekog perioda, analizu tih uzoraka u laboratoriji što dovodi do zakašnjenja sa dostavljanjem informacija korisnicima. Sa ovim sistemom praktično laserom se čestice koje dospevaju u uređaj osvetljavaju i stvara se signal čija analiza omogućava dostupnost informacija praktično u realnom vremenu što će reći sada znamo čemu smo izloženi u vazduhu”, pojasnio je Branko Šikoparija, istraživač Biosense instituta.\nPrema njegovim rečima, isti ovakav uređaj nalazi se i u Osijeku, te da postoje svega četiri ovakva sistema u Evropi.\nUređaj je prošle godine testiran i pokazao se veoma uspešnim, a o njegovom značaju, istakao je Šikoparija, ne treba mnogo govoriti, jer je jedinstven i pomaže običnom građaninu u svakom trenutku.\n“Svaku česticu osvetljava laserom, nakon tog osvetljenja meri se florescenca čestica čijom analizom se dobija informacija o vrsti čestice koja je ušla u uređaj, ta informacija je preko projekta dostupna korisnicima online, napravljena je jedna internet stranica na kojoj korisnici mogu da dođu do informacija o izloženosti koncentracijama polena i što je još važnije pošto svi koristimo mobilne telefone postoje android ios mobilna aplikacija preko koje korisnici mogu da dođu do informacija o količini polena kojoj su izloženi u datom momentu”, rekao je Šikoparija.\nNesumnjivo da će ovaj uređaj zajedno sa lakom dostupnošću podacima, olakšati građanima period dolaska proleća, kada se budi vegetacija biljaka alergena, olakšati disanje podložnima na ove vrste alergije.\nPrethodni tekstPriznanje Novosadskoj toplani i najboljem menadžeru\nSledeći tekstLinč sa TV ekrana


Trio se nameće Piksiju – ima li mesta za golgetere „iz drugog plana“? - Sputnjik Srbija\n19:23 22 April 2021\n10:04 02.03.2021 Preuzmite kraći link\nDragan Stojković Piksi, novi selektor fudbalske reprezentacije Srbije, imaće težak posao pošto ga za nešto više od 20 dana očekuje početak kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2022. godine.\nSedam miliona selektora u Srbiji i još milioni van, čekaće da vide koga će fudbalska legenda uvrstiti na svoj spisak reprezentativaca za prve tri utakmice.\nSrbiju očekuju dueli sa Republikom Irskom, 24. marta, Portugalom tri dana kasnije, te Azerbejdžanom 30. marta.\nPiksi je navodno već odlučio da se zahvali jednoj grupi fudbalera, na čelu sa kapitenom Aleksandrom Kolarovim, a u poslednjih nekoliko nedelja njegovom pozivu se nameću trojica ofanzivaca.\nU prvom redu to je Uroš Đurđević, nekadašnji kapiten mlade reprezentacije Srbije, dete Crvene zvezde koje je punu afirmaciju steklo u Partizanu, sada briljira u španskoj drugoj ligi, nastupajući za Sporting Hihon.\nPopularni Đuka je najbolji strelac tog takmičenja, na 27 utakmica je postigao čak 17 golova i nalazi se u sjajnoj formi koju dokazuje iz kola u kolo.\nBivši igrač Rada je ranije govorio o tome da ne razmišlja o reprezentaciji Srbije, zbog činjenice da su prednost imali Aleksandar Mitrović i Luka Jović, ali je izvesno da se on nameće novom selektoru, s obzirom na to da su konkurenti u ne tako sjajnoj formi.\nU prethodnom periodu dresu Srbije je najbliži bio Đorđe Despotović, napadač ruskog Rubina na 16 mečeva u Premijer ligi je postigao devet golova i treći je na listi golgetera, iza Serdara Azmuna i Artjoma Dzjube, fudbalera Zenita.\nOn je bio deo tima selektora Ljubiše Tumbakovića, ali nije dobijao previše prostora zbog činjenice da je on forsirao sistem sa jednim napadačem i da je to uglavnom bio Mitrović, sa Jovićem kao prvom izmenom.\nIspod radara u centar pažnje se vraća i Andrija Živković, momak koji je bio deo tima za Mundijal u Rusiji 2018. godine, ali je u međuvremenu „potonuo“ kroz godine u ekipi Benfike.\nSrećom po njega, ta odiseja je letos završena, nekadašnji fudbaler Partizana je stigao u tim solunskog PAOK, gde je dobio pravu šansu i priliku da pokaže sve svoje kvalitete.\nMladi Nišlija je nastupio na 35 utakmica, postigao osam golova i upisao sedam asistencija, te ponovo demonstrirao svoju polivalentnost, nastupajući na čak četiri pozicije, čime je dokazao da može da bude veoma koristan u široj rotaciji igrača.\nSelektor Stojković bi u petak trebalo da objavi spisak reprezentativaca, a vredi očekivati da se Đurđević, Despotović i Živković nađu na njemu, bar kao opcije, s obzirom na to da ekipi slede tri teške utakmice.\nO tome kako će Piksi voditi Srbiju za Sputnjik sport u emisiji Miljanov korner govorio je Boško Đurovski, nekadašnji Stojkovićev saigrač i saradnik.\nDragan Stojković Piksi, Uroš Đurđević, Đorđe Despotović


Sarajevska žičara će biti puštena u funkciju do kraja godine – Haber.ba\nSarajevska žičara će biti puštena u funkciju do kraja godine\nUkupna vrijednost projekta je 18 miliona KM, a ugovor vrijedan 13,3 miliona KM ranije je potpisan s predstavnicima italijanske firme Leitner, koja će biti stalni dobavljač opreme.\n“Dobijena je i građevinska dozvola za polaznu i dolaznu stanicu, sve stubove, a riješeni su imovinskopravni odnosi. Potpisani su ugovori sa dobavljačima koji su već preuzeli potrebnu opremu, te sa izvođačima radova za montažu stubova, dolazne i polazne stanice.\nRok izvođenja radova je 150 radnih dana, što znači da je preostalo još 140 dana do završetka. Sve ide predviđenim tokom, a dinamika radova je ubrzana. Ovih dana će početi montaža stubova“, rekao je gradonačelnik Sarajeva, Abdulah Skaka, prenose agencije…\nProjektom je planirano da u pogonu žičare budu 33 kabine, svaka sa po 10 mjesta, a žičarom bi se na Trebević trebalo stizati za 7 minuta i 15 sekundi.\nTeme:izdvojeno, promo, radovi, Sarajevo, Trebević, žičara


Volfgang Petrič - Blic Online\nBivši visoki predstavnik Evropske unije u Bosni i Hercegovini Volfgang Petrič izjavio je da bi "građanska upornost" u BiH mogla da prevlada i uvede novu demokratsku politiku na scenu, koja će otvoriti vrata države za njen ulazak u EU.\nAustrijski diplomata Volfgang Petrič izrazio je danas u Beogradu uverenje da Zapadni Balkan može da ima odlučujuću ulogu u budućoj saradnji između Brisela i Pekinga, ali i za bolju percepciju Kine u Evropi.\nPropuštanje aktuelne prilike za rešavanje kosovskog pitanja moglo bi da vodi ka stvaranju zamrznutog konflikta u Evropi, kaže bivši predstavnik EU za Kosovo i nekadašnji visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH Volfgang Petrič. On upozorava i da iskustva iz regiona pokazuju da nametnuta rešenja nisu dobra.\nIdeja o razmeni teritorija dolazi upravo iz Srbije i Kosova i zato je treba ozbiljno razmotriti, kaže austrijski diplomata Volfgang Petrič, nekadašnji specijalni opunomoćenik EU za Kosovo i visoki predstavnik međunarodne zajednice za BiH.\nBivši visoki predstavnik u BiH i nekadašnji izaslanik EU za Kosovo Volfgang Petrič, čija podrška ideji razgraničenja je izazvala brojna reagovanja, ističe da ne treba unapred odbijati nijedan predlog i tvrdi da je nabolje rešenje ono do kojeg dođu dve strane kojih se to tiče, Beograd i Priština.\nVreme je da se donese konačna odluka u dijalogu Beograda i Prištine, izjavio je nekadašnji visoki predstavnik EU za Kosovo Volfgang Petrič, navodeći da je potrebna i manja korekcija granica.\nPostoji opasnost od zamrznutog konflikta na Kosovu. To bi bilo u interesu pojedinih političkih aktera, i domaćih i međunarodnih, da nastave da destabilizuju države u regionu. Hajde da učinimo sve da to sprečimo. Evropska komisija pod vođstvom Junkera, Mogerini i Hana, uskoro će biti stvar prošlosti, kaže Volfgang Petrič, bivši specijalni izaslanik EU za Kosovo i bivši visoki predstavnik međunarodne zajednice za BiH, upitan šta bi zamrznuti konflikt značio za Beograd i Prištinu.\n"I Tuđman crtao karte, Srbi će biti ujedinjeni samo u EU"\nVolfgang Petrič: Putinu nije stalo do Balkana, već da se inati sa EU\nAustrijski ekspert za Balkan i nekadašnji visoki predstvanik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini, Volfgang Petrič, koji u subotu puni 70 godina, ističe da su strani uticaji na Zapadnom Balkanu precenjeni, i da Srbija, kao najvažnija zemlja regiona, budućnost vidi u EU.\nBivši izasanik Evropske unije za Kosovo Volfgang Petrič smatra da Kosovo trenutno prolazi kroz tešku fazu i da je neophodno nastaviti dijalog Beograda i Prištine na najvišem nivou.\nBivši austrijski diplomata Volfgang Petrič rekao je danas da je Srbija centar Zapadnog Balkana i motor koji je potreban za razvoj saradnje, ocenivši da je integracija na lokalnom i regionalnom niovu jedini način da zemlje u regionu postanu jače i na evropskom nivou.\nAustrijski diplomata Volfgang Petrič rekao je da je prijem Balkana u Evropsku uniju moguć za deset godina, a da je u međuvremenu važna bliža saradnja zemalja u regionu u kojem kao faktor stabilnosti vidi Srbiju.\nPetrič o otimanju o Zapadni Balkan, ustaštvu u Hrvatskoj i ŠOUU EDIJA RAME\nS obzirom na to da u skorije vreme neće biti proširenja Evropske unije, neophodna je nova evropska strategija za Zapadni Balkan kako bi u prelaznom periodu države regiona bile motivisane, smatra nekadašnji visoki međunarodni predstavnik u BiH i izaslanik EU za Kosovo Volfgang Petrič.


Na kraju treninga Zvezde Jovanović povraćao, Savićeviću išla krv na nos! - Sportal\nNa kraju treninga Zvezde Jovanović povraćao, Savićeviću išla krv na nos!\nB. Vinulović - Vest objavljena: 03:54 - 21.11.2015\nSubotnji jutarnji trening u Antaliji fudbaleri Crvene zvezde pamtiće po tome kako su ga podneli: pre svega Milan Jovanović koji je posle zvižduka za kraj povraćao, a za njim i Vukan Savićević, kome je išla krv na nos.\nIgrači su od trenera Aleksandra Jankovića dobili slobodno popodne kao nagradu za prikazano na jutarnjem kondicionom treningu.\nSrđan Mijailović rekao je da se teško prevazilaze "suvi" treninzi, neophodni pred one na kojima se radi sa loptom.\n"Mnogo se trči, i premda mnogi misle da je meni najlakše, nije. Svima nam je teško. Jutarnji treninzi su višestruko teži nego popodnevni na kojima radimo sa loptom i koji nam u neku ruku dođu kao relaksacija posle teškog trčanja. Međutim u ovoj fazi priprema, mnogo je važnije da se fizički besprekorno spremimo", rekao je Mijailović.\nOn smatra da tim može da nadoknadi minus od šest bodova zaostatka za braniocem titule Partizanom.\nDomaći fudbal FK Crvena zvezda Zimske pripreme Aleksandar Janković Srđan Mijailović


Alep oživljava: Više od 16.000 preduzeća počelo proizvodnju – Biznis.ba\nNaslovnaSvijetAlep oživljava: Više od 16.000 preduzeća počelo proizvodnju\nAlep oživljava: Više od 16.000 preduzeća počelo proizvodnju\nobjavljeno 29. avg 2019. u 12:39\nViše od 16.000 preduzeća ponovo je izgrađeno i nastavilo sa proizvodnjom u sirijskom gradu Alep, izjavio je guverner ovog grada Husein Ahmad Diab.\nPrije građanskog rata u području Alepa aktivno je bilo 34.000 fabrika i elektrana.\n“Nažalost, teroristi su tokom rata granatirali i opljačkali sve te objekte. Radovi na renoviranju počeli su nakon što je Alep oslobođen od terorista. Sada je više od 16.000 preduzeća ponovo započelo proizvodnju”, rekao je Diab.\nTASS je podsjetio da se u Alepu vodila žestoka borba između provladinih snaga i militanata, a da je grad od terorista oslobođen 2016. godine.\nMeđu glavnim metama terorista u Alepu bila je čuvena tvrđava i stari grad, usljed pokušaja militanata da unište ove građevine koje predstavljaju kulturno nasljeđe.\n“Tvrđava je izdržala sve ovo zlo. Militanti su iskopali tunele kako bi digli u vazduh stari grad, ali su njihovi planovi propali. U obnovi ovih lokacija kulturnog nasljeđa učestvuje komisija historičara, stručnjaka za obnovu i filantropa”, dodao je Diab.


"Ikea": Lojalnim radnicima u Srbiji dodatna uplata za penzije\nUkupno, 72 zaposlenih u Srbiji mogu se radovati činjenici da "Ikea Grupa" nagrađuje njihovu lojalnost sa po 151.660 dinara.\n"Verujemo da lojalnost treba nagraditi i pokazati zahvalnost zaposlenima koji ostaju i nastavljaju da rade na uspehu kompanije 'Ikea'", izjavio je Stefan Vanoverbeke, generalni direktor "Ikee" za Jugoistočnu Evropu, navodi se u saopštenju kompanije.\nVanoverbeke je istakao da kolege u kompaniji treba da znaju koliko se ceni njihovo iskustvo i posvećenost, dodajući da je ponosan na to "što će 'Ikea Grupa' u Srbiju ove godine uplatiti dodatnih 10,9 miliona dinara u penzione fondove naših kolega".\nSvi zaposleni koji rade u "Ikea Grupi" bar pet godina, učestvuju u programu lojalnosti Tack! (84, "hvala" na švedskom), zahvaljujući kome mogu da ostvare dodatnu godišnju uplatu u penzioni fond pored postojeće penzije. Tack! program je uveden 2013. godine i "Ikea Grupa" je od tada uplatila 509 miliona evra širom sveta.


– Verujemo da će predlog odluke biti prihvaćen, jer je veliki broj kompanija sa nestrpljenjem očekuje – rekao je predsednik SDS i ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović, piše Srpskainfo.\nKako je saopšteno iz SDS, Šarović je istakao da je odluka, koja se u kontinuitetu donosi već sedam godina, do sada pokazala značajne rezultate u jačanju kapaciteta i proizvodnje u nekoliko stotina naših kompanija. Samo od prošle godine, kako navodi on, zaposleno je oko 2.000 novih radnika.\n– Ovim smo ispunili svoj osnovni cilj, da omogućimo povoljnije i konkurentnije poslovanje privrednih subjekata. Robe koje su obuhvaćene ovom odlukom su materijali i sirovine-repromaterijal, jer ih koriste proizvođači u vlastitoj proizvodnji za izradu gotovih proizvoda u BiH, a koji se ne mogu nabaviti na domaćem tržištu, u količinama i kvalitetu potrebnom za proizvodnju gotovih proizvoda – napomenuo je Šarović.\nOn dodaje da je ova odluka dovela do veće angažovanosti, iskorištenosti instaliranih kapaciteta i povećanja proizvodnje u brojnim kompanijama koje koriste ove pogodnosti, čime je sprečeno gubljenje radnih mesta i, po pokazateljima iz mnogih preduzeća, došlo je do novog zapošljavanja.\nŠarović je naveo da ove pogodnosti koriste kompanije iz tekstilnog i obućarskog sektora, metaloprerađivači, elekroindustrija, prehrambeni i hemijski sektor.\n– Oslobađanje ili smanjenje carinskih dabžina obuhvata gotovo 60 tarifnih linija iz pobrojanih sektora. Korisnici ovih podsticajnih pogodnosti zapošljavaju samo u tekstilnom sektoru više od 30.000 radnika, a tokom jedne godine, na primer u 2018. godine, ali i po preliminarnim rezultatima za prvih devet meseci ove 2019. godine, angažovano je više od 2.000 novozaposlenih radnika različitih profila – ističe Šarović. On dodaje da su ulaganja na proširenje postojećih proizvodnih kapaciteta u 2018. godini iznosila 50 miliona KM.


Pavić: U izbore ulazimo čista obraza\n20.09.2018 22:27 | Srna\nBanjaluka - Predsjednik Demokratskog narodnog saveza /DNS/ Marko Pavić istakao je večeras u Driniću da je slogan ove partije - Odgovorno, te da DNS u predstojeće izbore ulazi čista obraza.\n"Mi smo dokazali da smo na svim poljima i poslovima odgovorni", rekao je Pavić na tribini ove stranke u Driniću.\nOn je napomenuo da je cilj stranke da na izborima 7. oktobra osvoji 107.000 glasova, 15 poslaničkih mandata u Narodnoj skupštini Republike Srpske i dva na nivou Parlamentarne skupštine BiH.\n"Nikada nismo glasali za bilo koju štetnu odluku i zato se ne stidimo svoje prošlosti. Naši načelnici nemaju deficit u lokalnim zajednicama koje vode, kao ni naši rukovodioci", rekao je Pavić.\nOn je dodao da DNS želi svijetlu budućnost Republici Srpskoj, te jaču ekonomiju bez koje nema napretka.\nZamjenik predsjednika DNS-a i nosilac liste za Narodnu skupštinu Republike Srpske za Izbornu jedinicu tri Nedeljko Čubrilović poručio je da su liste DNS-a dobre jer imaju kvalitetne ljude.\n"Ovdje radimo kontinuirano 20 godina i sa ponosom stojimo pred vama. Gradili smo Drinić, jer znamo da malim opštinama treba više naše pažnje i na to smo ponosni. Drinić je naš ponos i mi znamo da DNS ovde ima podršku, jer vi znate kako naši ljudi rade", istakao je Čubrilović.\nPredsjednik Opštinskog odbora DNS-a Petrovac Milan Grbić rekao je da mu je posebno zadovoljstvo vidjeti punu salu pristalica ove partije i da su već moralni pobjednici na predstojećim izborima.\n"Mi se ne borimo samo za Drinić, nego i za Srbe u Bosanskom Petrovcu, koji jedinu pomoć imaju od nas. Naša lista je satkana od čestitih ljudi koji će se uvijek boriti za naš narod, kao i do sada. Podržaćemo Srpsku listu u Federaciji BiH i vjerujemo u njihovu pobjedu", rekao je Grbić.\nNosilac liste za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH iz Izborne jedinice jedan Dragutin Rodić večeras je rekao da ljudi iz DNS-a žele da politiku stranke približe građanima.\n"Srbima u Federaciji BiH je potrebna naša politika jer ne žive život dostojan čovjeka i o njima niko ne brine. Borićemo se da odbranimo Republiku Srpsku kroz instutucije, te moramo pokazati jedinstvo u Sarajevu", rekao je Rodić.


Čović: "Zvezdin budžet oko 5.500.000€" - Sportske.net\nČović: "Zvezdin budžet oko 5.500.000€"\nNakon sednice Skupštine KK Crvena zvezda predsednik Nebojša Čović govorio je o aktuelnim temama koje se tiču funkcionisanja kluba. Otkriveno kako je skinut BAT, koliki će biti budžet, ali i koji su dalji ciljevi.\nZvezda poslala ponudu Milutinovu!Zvezdin poziv se ne odbija!On je svoje rekao, želi da ostane u Zvezdi!Bivši Zvezdin centar završio u AlbiČović: "Mladi su potvrda dobrog rada u Zvezdi i FMP-u"\nSkupština košarkaškog kluba Crvene zvezde usvojila je danas izveštaj o okončanju Unapred pripremljenog plana reorganizacije (UPPR), a predsednik crveno-belih Nebojša Čović rekao je da su svi osnovni ciljevi ostvareni.\n"Veliko mi je zadovoljstvo što smo okončali UPPR, koji smo započeli pre skoro četiri godine. Znam da je bilo ljudi koji su verovali i onih koji nisu. Vreme pokaže da li smo imali realan koncept i jasne ideje. Vreme je pokazalo da smo ostvarili osnovne ciljeve u potpunosti. Saniran je Košarkaški klub Crvena zvezda", rekao je Čović novinarima u Beogradu posle sednice Skupštine kluba na stadionu Rajko Mitić.\nFMP i Crvena zvezda su 2011. godine potpisali sporazum prema kojem je FMP poneo boje, grb i naziv Zvezde, uz dodatak sponzora, sa obavezom da se nakon pet godina Zvezda vrati takmičenju.\nPredsednik crveno-belih je naveo da će Crvena zvezda i FMP nastaviti da sarađuju. Čović je naveo da je projekat od početka imao podršku nadležnih državnih organa.\n"Za one koji vole da se bave adresama... Adrese kluba ostaju Mali Kalemegdan, Stjepana Supanca i Maršala Tolbuhina... Možda dodamo još neku. Ko želi da se bavi time trebalo bi prvo da obradi stručno tu materiju. Sve je urađeno po zakonu", kazao je Čović.\nKošarkaški sud za arbitražu je 1. jula zabranio šampionu Srbije i Jadranske lige angažovanje novih igrača, pošto su klub tužili Marko Simonović, Raško Katić, Tadija Dragićević i Ivan Radenović. Zvezda je posle osam dana sklonila suspenziju BAT, a Čović je objasnio kako je to urađeno.\n"Sada ću da vam kažem kako smo izmirili BAT. To smo uradili tako što je Bobiju Marjanoviću istekao ugovor i više nije imao nikakvu obavezu prema nama. Mogao je da ode i bez obeštećenja. Zahvaljujući njemu i njegovom menadžeru Mišku Ražnatoviću, Crvena zvezda je, ipak, prihodovala 625.000 dolara od San Antonija", kazao je Čović.\nPrvi čovek Zvezde se osvrnuo i na predstojeću sezonu.\n"Nastavljamo da funkcionišemo i trebalo bi da gledamo u budućnost. Očekuje nas interesantna i teška sezona, a ciljevi se znaju, a to je da obezbedimo Evroligu za sezonu 2016/17. Možda ćemo ponoviti sezonu, a možda i ne, možda ćemo zastati. Želja nam je da u svim takmičenjima pobeđujemo", kazao je on.\n"Evroliga propisuje minimalni budžet od četiri miliona evra, a naše projekcije kreću se i do cifre od 5,2 do 5,5 miliona evra i smatramo da je to izvodljivo, ako se budemo potrudili", dodao je on.\nNa pitanje novinara da li će klub prodati Nikolu Kalinića za manje od milion evra Fenerbahčeu, Čović je rekao da je reprezentativac Srbije košarkaš crveno-belih.\n"Slaba im je džebana. A, kada budemo dogovorili i ako budemo dogovorili taj posao, reći ćemo vam sve do četvrte decimale. On je igrač Crvene zvezde, potreban je Crvenoj zvezdi i sve jako puno košta. Igrač je Zvezde još naredne dve sezone. Bilo je razgovora i to je tačno, ali zvaničnih ponuda pod kojima podrazumevam ponudu na papiru, nije bilo", zaključio je Čović.


Unaprijediti sistem kontrole finansiranja političkih partija i izbornih kampanja | Analitika - Informativni Portal\nCeMI: Okrugli sto\nObjavljeno: 18. 09. 2019 - 19:00 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPredsjednik Upravnog odbora Centra za monitoring i istraživanja (CeMI), Zlatko Vujović, naveo je da su unaprjeđenje kontrole i transparentnosti finansiranja političkih partija i izbornih kampanja jedan od ključnih prioriteta za obezbjeđivanje uslova za fer i slobodne izbore.\n„Brojni problemi u oblasti finansiranja političkih subjekata i izbornih kampanja nisu novina već se sa ovim problemom borimo više od 20 godina. Svjedočili smo najrazličitijim zloupotrebama, od zloupotrebe državnih resursa do raznih drugih oblika stvaranja privilegovanih pozicija za određene političke partije. Sa druge strane sistem kontrole ne funkcioniše i potrebno ga je značajno unaprijediti i ojačati. Ne može institucija poput ASK, koja je pod direktnim političkim uticajem i čiji kadrovi dolaze iz reda vladajuće koalicije ili uz njihovo odobrenje, neselektivno i efikasno vršiti kontrolu finansiranja političkih subjekata. Unaprijeđenje zakonodavnog okviram, uz depolitizacija ključnih institucija je preduslov da sistem profunkcioniše. CeMI je dao niz preporuka za unaprijeđenje riješenja sadržanih u Zakonu o finansiranju političkih partija i nastavićemo to i dalje to da radimo. Na donosiocima odluka i predstavnicima poltičkih struktura je da li će imati sluha za to“, rekao je Vujović.\n„Izabrali smo preporuke GRECO jer nam je cilj da, kroz ovaj prisup, idemo ka onome što su preporuke međunarodnih organizacija, naveo je Vujović.\nNačelnik odsjeka za kontrolu finansiranja političkih subjekata i izbornih kampanja u Agenciji za sprječavanje korupcije (ASK), Dušan Drakić, kazao je da on ne prepoznaje politički uticaj na njihov rad već da oni neselektivno pristupaju svom poslu. Napomenuo je i da je ta institucija u prethodne tri godine objavila više od 58 hiljada dokumenata.\n„Mi smo te podatke prethodno analizirali, kontrolisali u skladu sa zakonom, međutim smatram da zakon nije u pravom smjeru artikulisao kako treba da bude obezbijeđena transparentnost upotrebe javnih resursa u izbornom procesu“, rekao je Drakić.\nIstraživačica javnih politika u Centru za monitoring i istraživanja (CeMI), Nina Kecojević, pojasnila je da Akcioni plan predstavlja proizvod kontinuirane saradnje i konsultacija sa domaćim donosiocima odluka, kao i sa međunarodnim partnerima.\n„Zajednički stav političkih partija i organizacija civilnog sektora jeste da postojanje političkog uticaja i selektivan pristup spriječava ASK da pravilno sprovodi monitoring političkog finansiranja, što umanjuje i mogućnost da obavlja svoju zakonsku funkciju“, saopštila je Kecojević.\nOna je navela da se Akcioni planovi primarno fokusiraju na jačanje kapaciteta nevladinog sektora za nadgledanje i zagovaranje daljih reformi u okviru EU integracija, kao i na davanje preporuka za zakonske i institucionalne izmjene.\n„Pored toga, kao sastavni i neizostavan dio ovih procesa, ovi Akcioni planovi će podrazumijevati i niz aktivnosti usmjerenih na podizanje svijesti o važnosti finansiranja u oblikovanju crnogorske politike. Prva GRECO-ova preporuka koju smo obradili tiče se uvođenja jasnih pravila i smjernica u vezi sa korišćenjem državnih resursa za aktivnosti stranke i izborne kampanje“, kazala je Kecojević.\n„Uprkos brojnim ograničenjima koja su sadržana u zakonu, svjedoci smo da, naročito u izbornom periodu, postoje različite zloupotrebe koje dovode do ukorijenjivanja nedemokratskih praksi poput kupovine glasova i podmićivanje glasača. Vjerujemo da bi bolja saradnja NVO sektora sa nadležnim institucijama bila plodonosna u osiguravanju transparentnijeg i proaktivijeg objavljivanja podataka, a da bi monitoring mogao doprinijeti utvrđivanju pravila“, kazala je Kecojević.


Val - Znanje - Portal za razvoj svijesti | Nastanak i razvoj kosmosa - Ljubiša Stojanović - dio | Znanja, Svetleće, Svetlećih, Mestima, Svetleća, Razvoj,\n3. Tibet: 6 mesta moći, glavno-Carska palata u Lasi (zatim planina Kajlaš, manastiri Pa Bong Ka i Drepung blizu Lase).\n4. Rusko-kinesko-japanska: 8 mesta moći; Rusija 1, istočni Sibir; 4 u Kini, od kojih je glavno-Zabranjeni grad u Pekingu; 3 u Japanu (hram Kotoku-in u Kamakuri, hram Kiyomizu-Dera u Kyotou i hram Byodo-in u Uji-Shiu u blizini Kyota).\n5. Južna Azija i Australija: 14 mesta moći; Sri Lanka 2, Burma 2, Malezija 1, Tajland 3 (hram Zlatnog Bude u Bankoku, aerodrom u Bankoku i hram Prapathom Četi) Indonezija 3 (hram Kohen na ostrvu Bali i Hinduistički cenar u Džakarti), Australija 2, Fidži 1.\n6. Južna Amerika: 15 mesta moći; Bolivija 3 (ostrvo Sunca i Meseca na Titikaka jezeru i Tiwanaka), Peru 4 (najpoznatije i jedno od najznačajnijih na planeti je Maču Piču), Brazil 1, Honduras 1, Panama 1, Gvatemala 1, Argentina 1, Čile 3, Nikaragua 1.\n7. Meksiko: 17 mesta moći (uglavnom lokaliteti starih majanskih i astečkih gradova: Ušmal, Džibilčaltun, Džidžantun, Čičen Ica, Koba, Tulum, Palenke, 2 mesta moći u Teotiuakanu, Čolula i Kampeče).\n8. SAD: 2 mesta moći (jedno od njih je u Arizoni pored gradića Sedona).\n10. Europa: 5 mesta moći; Westminster ebi – London, Sikstinska kapela – Vatikan, Sveta gora – Grčka, Aja Sofija – Istambul, Afroditina plaža - Kipar.\n11. Bliski istok: 5 mesta moći; Egipat 4 (tri piramide kod Gize i katolički institut Don Bosko u Aleksandriji), Izrael 1 (Zid plača u Jerusalemu).\n13. Nepal: 3 mesta moći (jedno od njih je stupa Svajanbunat u Katmanduu).\nMesto moći Džajpur, Indija\nMesto moći Džajpur, nalazi se u Indiji, u gradu Džajpur koji ima 3 miliona stanovnika, koji se nalazi 200km južno od Nju Delhija. Mesto moći Džajpur je najstarije mesto moći na svetu. Nastalo je pre 138.000 godina, kada se prvih tridesetak zrelih svetlećih tela okupilo iznad trga u centru sela praistorijskih ljudi za koje su svetleća tela smatrala da imaju najveću perspektivu za razvoj. Od tada do danas ovo mesto moći neprekidno postoji.\nDanas se centar mesta moći nalazi na lokalitetu palate Hana Mahal (danas muzej), koja je sagrađena u 18. veku i koja je služila da žene iz viših slojeva društva skriveno, kroz prozore koji su u stvari bili paravani, posmatraju svakodnevni život na ulicama grada. Ono danas ima 772 zrela svetleća tela, i neuporedivo je najjače mesto moći na svetu. Poseta ovom mestu moći je posebno važna za duhovno razvijene osobe.\nNa svakom mestu moći postoji i energetsko polje koje su stvorila zrela svetleća tela i koja su u njega prenela sva svoja znanja. Snaga i moć energetskog polja, proporcionalna je broju i snazi zrelih svetlećih tela na odgovarajućem mestu moći. Energetsko polje na mestu moći Džajpur poseduje neverovatna znanja i mogućnosti, i upravo iz tih razloga se osamostalilo i počelo je da se samostalno razvija. Tim razvojem, ono je prevazišlo mogućnosti zrelih svetlećih tela, i predstavlja specijalni energetski kompleks sa neverovatnim mogućnostima. To znači da na jakim mestima moći, postoje energetske strukture koje su suptilnije i moćnije od znanja koje poseduju zrela svetleća tela, a koja su nastala samostalnim razvojem iz znanja preuzetih od zrelih svetlećih tela.\nMesta moći ne predstavljaju karakteristiku planete Zemlje. Ona se nalazi na više mesta u kosmosu, svuda gde se razvijaju civilizacije koje imaju slobodnu volju i kojima su pridodati embrioni svetlećih tela, sa istim ciljem kao i na Zemlji. Takvih civilizacija ima na stotine u ovom trenutku. Nama najbliža je udaljena nekoliko desetina svetlosnih godina, na jednoj maloj planeti koja se okreće oko velike zvezde na velikoj udaljenosti od nje i čija godina traje oko pet stotina zemaljskih godina. Temperatura na ovoj planeti je približna onoj u našem žarkom pojasu. Vrlo je razvijena flora i fauna koja se u potpunosti razlikuje od ove na Zemlji. Prema uobičajenom principu svakih nekoliko stotina hiljada godina bira se najperspektivnija životinjska rasa kojoj se pridodaju embrioni svetlećih tela sa istim ciljem kao i na Zemlji. Bića koja su dobila embrione svetlećih tela predstavljaju životinje slične mravima sa većim brojem nogu. Oni su uspeli, zahvaljujući svetlećim telima, da izgrade vrlo modernu civilizaciju, ali je za razliku od ljudske njihova civilizacija manje zasnovana na materionalnom, a više na duhovnom.\nIpak, zbog specifičnosti ove civilizacije i njihove planete, njihov razvoj je išao sporije od ljudskog. Oni se sada nalazi kraju svoga razvoja jer im je potrebno još oko 1.000 godina da dođe do sazrevanja skoro svih svetlećih tela. Za ovaj nivo razvoja bilo im je potrebno oko 300.000 godina. Širom njihove planete raspoređen je veliki broj mesta moći, od kojih svako sadrži po više od hiljadu zrelih svetlećih tela. Sadržaj i mogućnosti njihovih mesta moći sličan je onima na planeti Zemlji. Stoga je saradnja i povezivanje ovih mesta moći sa Zemljinim na samo mogućnost već i njihova obaveza s obzirom na zajednički cilj koji imaju. Od svakog mesta moći na Zemlji, koje je uspostavilo sva predviđena energetska polja, kreće zrak do svakog mesta moći ne samo na Zemlji već i na svih stotinak planeta u svemiru. Na taj način su sva mesta moći u kosmosu povezana. Ova veza je veoma važna ne samo na početku stvaranja nekog mesta moći na Zemlji kada ono dobija znatnu pomoć od ostalih kosmičkih već i tokom celog svog razvoja, pa i na kraju kada u sebe unose mnogo važne karakteristike ostalih mesta moći.\nVeć je rečeno da su prva mesta moći bila prostor okružen kolibama, u kojima su živeli ljudi u rodovskim zajednicama. Nije bilo nikakvih građevina ili bilo kakvog traga da je tu mesto moći. Prva građevina kao mesto moći pojavila se pre 114.000 godina u Indiji. Taj hram je bio napravljan iz čisto praktičnih razloga. U to vreme ljudi su verovali u više bogova. Jednom od tih bogova prinosili su žrtve-meso divljači koje su ubili. Meso se ostavljalo na jednom postolju koje je ličilo na ogradu od grana debljine ruke, povezane prutovima, koje je stajalo na nogarima. Ljudi nisu smeli jesti meso sa tog žrtvenika zbog straha od Božje kazne, ali je ono često nestajalo, jer su ga noću ovlačili životinje. Da bi sačuvali meso od životinja, ljudi su odlučili da hram ograde pobijajući deblje grane koso u zemlju tako da su im se vrhovi spojili, a potom ih opleli tanjim granama, pa je ceo hram ličio na korpu koja je postavljena naopako. Zatim su sa spoljne strane nabacali kamenje do visine od jednog metra kako bi sprečili da vetar odnese drvenu konstrukciju. Tako je hram dobio neku vrstu kamenog zida. Ovo mesto moći nalazilo se u blizini Benaresa u Indiji, ali je postojalo samo oko dvadeset godina, dok granje nije istrulilo, a kamenje se obrušilo.\nŠta se dešava kada neka osoba dođe na mesto moći?\nGruba podela posetilaca može se izvršiti na one koji imaju dovoljno razvijeno svetleće telo da bi došlo do prožimanja i one čije svetleće telo još nije dostiglo ovaj nivo razvoja. Neuporedivo najveći broj posetilaca spada u ovu drugu grupu. Pri ulasku posetioca prostor unutar koga zrela svetleća tela uspostavljaju kontakt sa posetiočevim dolazi do brze provere koju najslabije zrelo svetleće telo izvrši, to je ono koje prvo uspostavlja kontakt u slučaju da prožimanja bude. Ova provera se sastoji u analizi mogućnosti prijema i prihvatanja prenetog znanja koje najslabije zrelo svetleće telo vrši upućivanjem jednog zraka koji u dodiru sa posetiočevim svetlećim telom odmah dobija pravu sliku njegovih mogućnosti. Ukoliko je zaključak da posetiočevo svetleće telo ne može primiti i iskoristiti dobijeno znanje, zrak, pre nego što se ugasi, upućuje poziv posetiočevom svetlećem telu da radi na svome razvoju i da, kada dosigne potreban nivo koji mu je zrelo svetleće telo naznačilo, ponovo poseti ovo ili neko drugo mesto moći. Na taj način ova poseta ipak nije bila uzaludna jer je posetiočevom svetlećem telu data ideja, pravac i smisao minimuma razvoja koji je potrebno dostići uz poziv da se po ispunjenju odgovarajućeg nivoa ponovo pojavi. Oko 10% svetlećih tela, koja dostignu traženi nivo, uspeće da usmere svoga čoveka da ponovo dođe na jedno od mesta moći.\nOdmah po završetku prožimanja, bez obzira sa kolikim brojem zrelih se proželo, svetleće telo posetioca se potpuno posvećuje preradi, raspodeli i sortiranju znanja koje je ukrštanjem dobilo. Da bi taj posao obavilo, njemu je potrebno od nekoliko do 24 časa. U tom periodu ono neće biti povezano sa svojim čovekom na način koji je dotle postojao, već će spona između njih biti jedino u tome da se spreči njegovo udaljavanje za više od 300 metara. To znači da će kontakt sa čovekom tokom ovog perioda unutrašnjeg sređivanja znanja biti prekinut, a delovanja i međuzavisnosti koji su tokom celog života postojali neće biti u ovom kratkom periodu i čovek je, na neki način, za to vreme prepušten samom sebi. Tokom tog perioda svetleće telo će sva znanja koja bude složilo, razvrstalo i preradilo koristiti ne samo za sebe već će određene ideje i znanja uputiti u auru ili žuto energetsko jezgro, ukoliko ga osoba ima, gde će se oni memorisati. Ta znanja predstavljaju samo eho ogromnog znanja koje je svetleće telo prilikom prožimanja preuzelo. Ipak, ono će poslužiti da u narednom periodu svetleće telo mnogo lakše uspe da aktivira kreativnost osobe u oblasti koja je prenesena. Istovremeno sa završetkom preraspodele znanja unutar svetlećeg tela završava se i prenošenje znanja svome čoveku i taj proces se više ne može ponoviti. Stoga je neophodno da se posetilac odmara tri dana: pre, tokom i posle prožimanja, da jede lakšu hranu i izbegava stresove kako bi proces prenošenja znanja bio što efikasniji. Pošto je prošao period prenošenja znanja na ljudsku auru ili žuto energetsko jezgro, svetleće telo ponovo uspostavlja normalnu komunikaciju sa svojim čovekom kakva postoji celog njegovog života.\nŠta znači činjenica da se jedno svetleće telo proželo sa svim zrelim sa jednog mesta moći?\nZnači da je ono, praktično, preuzelo sva znanja sa tog mesta moći, odnosno onaj deo znanja koji dotle nije posedovalo.\nProžimanja posetiočevog svetlećeg tela na mestu moći sa zrelim, bez obzira da li se radi o jednom ili više, stvara takve efekte kakvi se, praktično, vrlo retko mogu postići različitim tehnikama meditiranja ili bilo kakvim vežbama za paranormalni razvoj. To znači da posete mestu moći koja obuhvata prožimanje obezbeđuje izuzetno brz napredak svetlećeg tela te osobe, čiji tempo se ne može porediti ni sa jednom drugom razvojnom tehnikom. Razvoj meditacijom i drugim tehnikama može se predstaviti jednom, manje ili više, kontinualnom linijom koja se postepeno diže tokom dugog perioda, dok posete mestima moći predstavljaju skokovite napretke koje možemo zamisliti kao stepenice kojima se postižu efekti ravni dugotrajnom meditiranju. Isto tako, efekti postignuti prožimanjem na mestu moći omogućavaju da se linija razvoja ljudi koji koriste meditaciju i druge razvojne tehnike pomeri praktično za nivo stepenica u pozitivnom pravcu i zatim sa tog polazišta nastavi da se dalje kontinualno razvija. To znači da se najbolji rezultati postižu kombinacijom meditacije i drugih razvojnih tehnika sa posetama mestima moći.\nSvetleća tela koja su dostigla vrlo visok razvoj i koja imaju prožimanja sa svim zrelim svetlećim telima na svim, ili većini mesta moći koja posete imaju veliku količinu znanja već ranije preuzetu, pa se viškovi znanja koja im nedostaju na novom mestu moći preuzimaju sa lakoćom i velikom brzinom, te im stoga to ne predstavlja veliko opterećenje.\nKoje su to stvarne razvojne mogućnosti mesta moći koje se pružaju njegovim posetiocima i u čemu se oni sastoje?\nNa ovo pitanje se ne može precizno odgovoriti zbog ogromnog broja varijanti, nivoa razvoja svetlećeg tela posetioca, njegovog nervnog sistema i afiniteta za kreativnost i paranormalne pojave, njegovog načina života i stresnih situacija posle posete mestu moći. Stoga ćemo razmatrati prosečni slučaj, gde su svi navedeni elementi uobičajeni, uprosečeni, normalni.\nVeći deo informacija ili znanja koje je svetleće telo energetskim zrakom prenelo u auru posetioca, ali koje čestice znanja nisu u stanju da apsorbuju, uzimaju posebne energetske strukture. Preuzeto znanje dovodi do promene sadržaja i mogućnosti delovanja ove energetske strukture. Na taj način veći deo znanja koje je preuzeto na mestu moći trajno ostaje u auri, ugrađeno u ovu energetsku strukturu, koja će ga aktivirati kada aura bude spremna da ga prihvati. Tada će ono svojim delovanjem inaprediti energetsko stanje aure, dovesti do njenog pročišćavanja, boljeg funkcionisanja, poboljšanja zdravstvenog stanja te osobe i aktiviranja kreativnih mogućnosti, za koje u momentu preuzimanja znanja nisu postojale nikakve mogućnosti. To znači da su ova znanja skladištena za neko buduće, bolje stanje aure, kada će se aktivirati i dati drugu fazu doprinosa razvoju te osobe, kao posledicu posete mestu moći.\nKada broj svetlećih tela pređe 300, mesto moći je toliko snažno da može ne samo izdvajati svetleća tela za druga mesta moći već može i uplivisati na stvaranje i jačanje određenih polja na drugim slabijim mestima moći. Ova saradnja je dosta ograničena specifičnim znanjima svetlećih tela, pa je pomoć izvodljiva samo u onim sferama u kojima su znanja ili civilizacijske karakteristike podjednake. Nije izvodljivo prenošenje znanja sa jednog na drugo mesto moći putem polja koja bi se na ovaj način formirala. Određena mesta moći čija je starost velika, bez obzira na broj svetlećih tela, imaju neke promene koje su vezane za prožimanje ili učešće svetlećih tela sa tog mesta moći u određenim aktivnostima. Ovde se radi o najstarijim svetlećim telima koja se na neki način patiniraju i čija se znanja i mogućnosti ne uklapaju sa mlađim svetlećim telima. Prenošenje znanja na savremeno svetleće telo posetilaca je, kod ovih patiniranih zbog svog arhaičnog iskustva, otežano. Zbog toga ona često ne učestvuju u prožimanju, osim u slučaju posete mestima moći visokorazvijenih svetlećih tela koja su blizu sazrevanju. Tada je upravo prožimanje sa arhaičnim svetlećim telima izuzetno važno kako bi ova svetleća tela, pred sazrevanje, dobila iskustva prastarih ljudi.\n1. Nekoliko mesta moći imaju određeni energetski zrak koji neprekidno izbija iz zemlje, tako nešto postoji na piramidi kod La Paza. Zrak koji se sastoji iz sive bioenergije služio je za lečenje tako što bi sveštenici u njega stavljali bolesnika, pri čemu bi se on za nekoliko minuta napunio nedostajućom sivom bioenergijom.\n3. Neka mesta moći imaju izvore štetne energije, u obliku zraka ili polja. Njihovo delovanje se može privremeno aktivirati, ali za dugotrajnije i razornije delovanje ne mogu se pokrenuti ljudskim aktivnostima. Njima upravljaju zrela svetleća tela mesta moći, a ona su, u naše vreme, pod snažnim uticajem Energetskog oblaka koji je potpuno zabranio primenu ovih štetnih zraka. Ovakav zrak takođe postoji kod La Paza.


Tag / Zlatko Kranjčar / Vesti online\nBugarin napustio reprezentaciju zbog Hrvata\nSelektor fudbalske reprezentacije Bugarske Ivajlo Petev odlučio je da podnese ostavku na tu funkciju neposredno pošto su počele kvalifikacije za Svetsko prvenstvo 2018. godine, prenose mediji iz...\nSelektor Bugarske Petev preuzima Dinamo iz Zagreba\nSelektor fudbalske reprezentacije Bugarske Ivajlo Petev biće novi trener zagrebačkog Dinama, prenosi Index.hr.\nDebakl na Kantridi oterao Kranjčara sa klupe Dinama (VIDEO)\nPoraz u prvenstvu Hrvatske od Rijeke od čak 5:2 prelio je času nezadovoljstva kod trenera “modrih” Zlatka Kranjčara koji je posle nedlejnog duela na Kantridi podneo ostavku na mesto trenera...\nKranjčar se vratio u Dinamo\nHrvatski fudbalski trener Zlatko Kranjčar će treći put voditi zagrebački Dinamo, objavljeno je danas na sajtu kluba.\nHrvatski fudbalski trener Zoran Mamić napustio je zagrebački Dinamo i prešao u Al Nasr, objavio je danas klub iz Saudijske Arabije.\n10:31 >> 14:50\nUtakmicom između Brazila i Hrvatske, u Sao Paulu danas počinje 20. Svetsko prvenstvo u fudbalu.\nKranjčar naredio igraču da promaši penal\nSavićević: Kranjčar je otišao zbog alkohola\nCrnogorci smenili Kranjčara i postavili Brnovića\nKranjčar napušta selekciju CG?\nSelektor fudbalske reprezentacije Crne Gore Zlatko Kranjčar mogao bi uskoro da se povuče sa te funkcije, prenose mediji u Podgorici.\n20:42 >> 23:26\nKranjčar odveo Hrvatsku na čelo tabele\nFudbalska reprezentacija Hrvatske savladala je ekipu Malte rezulatom 3:0 (2:0) u meču 4. kola Grupe F kvalifikacija za fudbalsko Evropsko prvenstvo, koje che 2012. godine biti održano u Poljskoj i...\nSavićević: Neočekivano, ali sjajno!\nPredsednik fudbalskog saveza Crna Gora Dejan Savićević izjavio je da ni on nije mogao da očekuje i više nego sjajan start "sokolova" u kvalifikacijama za EURO 2012 i doda je da najveće zasluge...


Aktuelno / Štampa / Hrana za Evropu\nSkroman agrarni budžet, sve manje subvencija i nizak nivo ulaganja, glavni problemi srpske poljoprivrede. Potrebno oko milijardu evra investicija godišnje u taj sektor, ocenjuju stručnjaci.\nGlavni problemi srpske poljoprivrede su skroman agrarni budžet, sve manje subvencija, skupi krediti i nizak nivo ulaganja, ocena je foruma „Hrana za Evropu“, održanog u Subotici.\nIzjave Vojislava Stankovića, Lua Brefora, Dušana Petrovića, Milana Kostića, Milana Grgurevića i Franca Buta\nDržava, ali i poljoprivrednici, mogli bi i više da zarade kada bi proizvodnja bila produktivnija, a proizvodi konkurentniji, a stručnjaci procenjuju da je za to godišnje potrebno oko milijardu evra investicija.\nU trgovini poljoprivrdnim proizvodima Srbija ostvaruje suficit, ali je izvoz po hektaru samo 280 evra. U Evropi to nas stavlja na pretposlednje mesto, iza nas je samo Rumunija.\nVojislav Stanković iz Privredne komore Srbije kaže da, prema njihovim podacima, Srbija sa ovakvom proizvodnjom u voćarstu može da ostvari izvoz od milijardu dolara, ali da treba obezbediti sakupljačko-distributivne centre gde bi se na savremen način pripremala roba za izvoz.\nŠef Kancelarije Svetske banke u Srbiji Lu Brefor kaže da najbolja stvar koju Srbija sada može da učini jeste da modernizuje svoju proizvodnju, da uvodi nove tehnologije, podstiče investicije, kreditira proizvođače i da povećava znanje proizvođača.\nResorni ministar Dušan Petrović najavljuje da će od novembra 2.000 agronoma početi besplatno da savetuje poljoprivrednike.\nPetrović kaže da će to biti velika prilika za one koji se bave poljoprivredom da dođu do novih veština, prilika da dobiju najbolje informacije koje su im u ovom trenutku neophodne da unaprede proizvodnju i više zarade.\nMali proizvođači nekonkurentni\nZadatak velikih sistema je da pomognu malim proizvođačima da spremnije dočekaju konkurenciju.\nPredsednik MK grupe Miodrag Kostić postavlja pitanje da li neko ko ima jedan hektar može da se bavi bilo kakvim ulaganjem i razvojem.\n„Koje god zemlje imaju šansu da konsoliduju i ukrupne poljoprivrdno zemljište i naprave veće i konkurentnije proizvođače, to je bolje za tu zemlju“, ocenjuje Kostić.\nGeneralni direktor Delta agrar grupe Milan Grgurević kaže da ta kompanija potpisuje ugovor sa 20 malih proizvođača koji će krenuti u nove zasade, po novoj tehnologiji koju su iz Italije doneli u Čelarevo.\nSlovenci, koji su već u Evropskoj uniji, kažu da bi Srbija mogla više da zarađuje kada ljudi ne bi napuštali imanja u ruralnim područjima.\nAmbasador Slovenije u Srbiji Franc But kaže da su tamo mala imanja i da ljudi ne mogu da žive samo od poljoprivrede, ali da ako kombinuju poljoprivredu sa turizmom ili servisnom delatnošću, mogu jako pristojno da žive.\nTrenutno se u Srbiji oko dva miliona ljudi ili 700.000 porodica bavi poljoprivredom. Oni koji žive na selu, dva puta su siromašniji od onih koji žive u gradovima.


INSAJDER ISTRAŽUJE: Odakle Vučiću adrese svih penzionera i da li je PRVI ČOVEK SRBIJE prekršio ZAKON?!\nNa adresu penzionera u Srbiji počela su da stižu pisma zahvalnosti u ime predsednika Srbije i Srpske napredne stranke Aleksandra Vučića. Međutim, pošiljalac nije PIO Fond, koji ima evidenciju o svim penzionerima u Srbiji, već Srpska napredna stranka, koja, ako se Zakon o zaštiti podataka o ličnosti poštuje, ne bi smela da raspolaže informacijama ko je sve penzioner i gde živi.\nKo je penzioner, kako glase njihova imena i prezimena i na kojim adresama žive spadaju u lične podatke građana Srbije koji su zakonom zaštićeni.\nImajući u vidu da tim podacima može da raspolaže samo državna institucija postavlja se pitanje na koji način su lični podaci penzionera postali dostupni jednoj političkoj stranci?!\nNa pitanje Insajdera odakle stranci podaci, u Fondu PIO tvrde da ih oni nisu dali.\n“ U ovoj instituciji navode da se u bazama Fonda PIO nalaze podaci o osiguranicima i korisnicima prava koji se odnose na staž osiguranja, vrstu i visinu prava.\nKako je došla do informacija koje spadaju u lične podatke pitali smo i Srpsku naprednu stranku. Odgovor, međutim, nismo dobili“, navodi „Insajder“.\nOvim povodom reagovao je i Poverenik za zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić koji je pokrenuo postupak nadzora u Fondu PIO i Generalnom sekretarijatu predsednika Republike.\nPodsećamo, Aleksandar Vučić se penzionerima, između ostalog, zahvaljuje „na strpljenju, odgovornosti“, „poštovanju i ljubavi“ koju su tokom decenija svog rada pokazali državi.\ninsajder penzioneri pismo vučić\nVakcina protiv gripa obavezna za penzionere, trudnice...


Politika\t13.10.2008 14:13\nRadi se o obligaciono-pravnom odnosu, a trošenje struje i priključenje bez odobrenja smatra se krađom i podleže određenim sankcijama i obavezi naknade štete.\nDa bi potencijalni potrošač mogao da koristi struju, on mora objekat da priključi na distributivni elektroenergetski sistem pod uslovima i na način koji su propisani Zakonom o energetici, Uredbom o uslovima isporuke električne energije i pravilima o radu distributivnog elektroenergetskog sistema, a u skladu sa standardima i tehničkim propisima koji se odnose na uslove priključenja i korišćenja elektroenergetskih objekata, uređaja i postrojenja.\nPriključenje se obavlja na osnovu odobrenja za priključenje, koje izdaje energetski subjekt na čiji sistem se struja priključuje. Odobrenje je neophodno i za povećanje odobrene snage u objektu koji je već priključen na struju, za razdvajanje ili spajanje instalacija priključenog objekta, kao i u slučaju isključenja sa sistema. Zakonom je određeno da ceo priključak, uključujući i merni uređaj, pripada distributivnom preduzeću koje je i odgovorno za njegovu izgradnju i održavanje, a potrošač snosi troškove projektovanja, pribavljanja potrebne dokumentacije i stvaranja drugih uslova za izgradnju priključka, nabavke materijala, opreme i izgradnje priključka, kao i deo troškova sistema nastalih zbog priključenja objekta, a u zavisnosti od odobrene snage.\nMetodologija o kriterijumima i načinu određivanja troškova priključka na sistem za prenos i distribuciju električne energije, koju je donela Agencija za energetiku Republike Srbije, počela je da se primenjuje od 1. februara 2007. godine.Prema Metodologiji, priključci mogu biti grupni i individualni. Takođe, priključci mogu biti tipski, grupni tipski i posebni.\nTipski priključak je priključak objekta korisnika sistema na niskonaponsku mrežu čija maksimalna odobrena snaga nije veća od 43,5 kW (3x63 A) po mernom uređaju i za čiju se realizaciju ugrađuje dvotarifno brojilo i tipizirana oprema potrebna za realizaciju dvotarifnog merenja.\nGrupni tipski priključak je priključak sa više mernih uređaja, a najviše 64 merna uređaja u objektu koji se priključuje na sistem. U slučajevima povećanja snage postojećeg korisnika sistema; razdvajanja-spajanja instalacije u objektu koji je već priključen na sistem; priključenja privremenih objekata, gradilišta i objekata u probnom radu; izmene tehničkih uslova na postojećem priključku; ponovnog priključenja objekta na sistem, kada se zahtev podnosi zbog ranijeg isključenja sa sistema, radi se o posebnim priključcima. Da bi se izdalo odobrenje za priključak, fizičko ili pravno lice podnosi zahtev, sa odgovarajućom dokumentacijom. Radi se o upravnom postupku i postupku na koji se primenjuju odredbe Zakona o opštem upravnom postupku.\nOdobrenje za priključenje je upravni akt koje se izdaje u obliku rešenja i kojim se utvrđuju uslovi koje je kupac dužan da ispuni da bi stekao pravo da njegov energetski objekat, uređaj, postrojenje ili instalacija budu priključeni na elektroenergetski sistem radi korišćenja električne energije.\nZbog nepoznavanja propisa, građani se često obraćaju načelnicima i direktorima, koji po pravilu ne vode postupak, umesto da se obrate odgovarajućoj službi, nadležnoj za to. Malo ko poznaje da je dvostepenost rešavanja u upravnom postupku, kao i u sudskom postupku, jedno od osnovnih pravila i ustavom i zakonom zaštićenih prava.\nTakođe, neophodno je da se obezbedi potrebna dokumentacija,a građani treba da znaju da je ona propisana zakonom ili drugim propisom i da ne zavisi od slobodne volje nadležne službe. Povrede propisa i nesavesno obavljanje poslova su sasvim drugo pitanje. Svako lice koje smatra da ima neko pravo i želi da ga ostvari, mora samo da podnese zahtev nadležnom organu i da se za to pravo izbori, naročito kada je reč o pravima koja su vezana za stambene objekte.


Organizacija za sve i svašta – partijska knjižica kao ulaznica u svet projektnog (su)finansiranja?\nponedeljak, 10 decembar 2018 20:36\nCentar za društvene integracije (CDI) za kratko se vreme profilisao kao jedna od najproduktivnijih i najuspešnijih organizacija nevladinog sektora u Vranju, prevashodno posmatrano kroz širok spektar oblasti kojima se bavi – od ekoloških i tema o podršci Romima, ljudima sa Kosova i Metohije, osobama sa invaliditetom, preko migranata, pa sve do sticanja veština za pisanje projekata i upoznavanja mladih sa kulturnim nasleđem Grada Vranja.\nOvolikim se zadobijenim poverenjem od strane onih koji projekte finansiraju – mahom Grada Vranja – ne mogu pohvaliti ni mnogo "starije" organizacije; uzimajući u obzir da je CDI osnovan, sudeći po podacima Agencije za privredne registre (APR), 18. avgusta 2017, te da je uspeo da svoje kvalitete pokaže i dokaže za svega 16 meseci postojanja.\nPrema podacima sa sajta APR-a, zastupnica CDI je Anita Stojanović, članica Srpske napredne stranke (SNS) i predsednica vranjskog Saveta za informisanje vladajuće partije – vladajuće na lokalu, kao i republičkom nivou.\nNesporno je da je, pri pogledu na sajt Agencije, u kartici o oblastima ostvarivanja ciljeva CDI, navedeno: "Zaštita prava ugroženih i marginalizovanih grupa (žene, deca, invalidi, samohrani roditelji, veterani, socijalni slučajevi i manjine), kultura, obrazovanje i zaštita životne sredine". Dakle, sve oblasti su obuhvaćene. Ili, skoro sve.\nZa pohvalu je svaki vid angažovanja zarad poboljšanja kvaliteta i uslova života naših sugrađana, pa se aktivnosti koje u svrhu realizacije projekata, među ostalim udruženjima i organizacijama, sprovodi i CDI – smatraju nužnim.\nNekoliko je, međutim, suštinskih pitanja koja bi trebalo da zanimaju sve građane Vranja koji dobrim delom popunjavaju lokalni budžet i takođe finansiraju ovakve poslovne i projektne poduhvate. Nije ovde važno ko je dobio, već – zbog čega baš on? Koje su to preporuke koje ga izdvajaju iz gomile i čime on pobeđuje konkurenciju? To je ono što se naziva javnim interesom, valja znati gde i za koje potrebe ide novac iz budžeta, i postoji li ekonomska, zdravorazumska i svaka druga opravdanost za to.\nPortal KTJS želeo je da o ovim i još nekim pitanjima razgovara sa "alfom i omegom" CDI, Anitom Stojanović, zastupnicom ove organizacije civilnog sektora, kada bi, u formi intervjua, Stojanovićeva razrešila moguće dileme i odgovorila na pitanja. Ona je, pri telefonskom pozivu novinara, istakla da "nije sigurna" i "da će da odluči da li će da govori" za portal KTJS.\nNjoj su pitanja poslata imejlom kojim je Stojanovićeva do sad komunicirala sa novinarom portala KTJS, a postojala je mogućnost da i ona odgovore pošalje elektronskom poštom. Kontaktirana je i preko društvene mreže Fejsbuk, ali je zastupnica jedne od najproduktivnijih organizacija civilnog sektora u Vranju poruku poslatu 6. novembra – "videla", ali na nju nije odgovorila do objavljivanja ovog teksta.\nOd projektno dobijenog novca o kome KTJS ima podatke, treba istaći iznos od 100.000 dinara na ime sredstava za finansiranje ili sufinansiranje programa i projekata iz oblasti društvenog i humanitarnog rada u 2018, i to za potrebe projekta "Od ideje do projekta". Stojanovićeva je tada za KTJS rekla da novac za projekat nije dobila po političkom osnovu, već zbog samog njegovog kvaliteta.\n"O projektima je odlučivala relevantna komisija, a ja tvrdim da je naš izuzetno dobar. Tražili smo pola miliona dinara, odobreno nam je 100.000 i nismo se bunili zbog toga", rekla je onda Stojanovićeva za KTJS.\nNAPREDNJAK SAM – E, PA ŠTA\nNa javnom konkursu za finansiranje ili sufinansiranje projekata iz kulture za 2018, CDI je dobio ukupno 250.000 dinara. Ostali smo, međutim, uskraćeni za informacije o svim ostalim projektima koji su finansijski podržani na konkursima, a za čiju je realizaciju CDI dobio novac, što od Grada Vranja, što od ostalih donatora. Važno je znati koliki je budžet za svaki od realizovanih projekata. Premda na sajtu Centra postoje informacije o projektima, mahom o njihovoj sadržini i vremenskim periodima u kojima su izvođeni, one su, za potrebe ovog teksta, ipak zahtevale dopunu.\nSve nas ovo vraća na početak i pitanje kompetencija i preporuka. Nezaobilazna je činjenica da je Anita Stojanović članica SNS-a, ujedno i predsednica Saveta za informisanje vladajuće partije, što ona ne krije i sa ponosom ističe. Na njenom Fejsbuk profilu, koji je otvoren i javnosti dostupan, zabeleženo je da je prva objava Stojanovićeve koja je u vezi sa SNS-om na ovoj socijalnoj mreži obelodanjena 28. juna 2017 (tiče se Ane Brnabić, predsednice Vlade Republike Srbije; p.a), a da je CDI osnovan mesec i po dana potom – 18. avgusta.\nStoga se ne može reći da se period dolaska Stojanovićeve na funkciju u stranci "u dlaku" poklapa sa datumom osnivanja CDI, nije bilo moguće ni očekivati takav scenario, ali je opravdano zapitati se: Da li je mesto predsednice Saveta za informisanje vladajuće stranke ulaznica u svet projektnog (su)finansiranja? U svakom slučaju, svoje viđenje ili objašnjenje mogla je dati sama Anita Stojanović. Nije pristala na razgovor.\nOpet, gledajući fotografije objavljene na Fejsbuku, postavlja se pitanje da li su i aktivnosti poput obeležavanja Svetskog dana zdrave hrane, zajedno sa članovima Saveta za prirodne resurse, zaštitu životne sredine i održivi razvoj Gradskog odbora SNS u Vranju, te akcija farbanja klupa u Gradskom parku od strane članova Saveta za ekologiju (među njima, u prepoznatljivoj zelenoj majici, i predsednica Saveta za informisanje, Anita Stojanović; p.a) – preporuke za projekat iz oblasti ekologije.\nStojanovićeva je diplomirala na Pedagoškom fakultetu u Vranju, kako je navedeno na njenom Fejsbuk profilu. Sa druge strane, zarad potreba projekata – od informacionih tehnologija i obuke penzionera za rad na računaru, pa sve do uključenja osoba sa invaliditetom u životne tokove – zahteva se širok dijapazon znanja i veština. Portal KTJS planirao je da pita Stojanovićevu o saradnicima koji su učestvovali u izradi i realizaciji projekata, ako ih ima, i po kojim su kriterijumima odabirani, da li raspisivanjem javnih poziva ili na neki drugi način.\nDa je pristala na razgovor, predsednica CDI mogla bi i da vranjsku javnost upozna sa brojem zaposlenih u njenoj nevladinoj organizaciji, kao i da potvrdi ili demantuje glasine da neke od svojih saradnika sa kojima je sarađivala nije isplaćivala preko računa banaka.\nPortal KTJS je stupio u vezu sa osobom za koju je imao pouzdana saznanja da je u prošlosti bila zaposlena kod Stojanovićeve na realizaciji projekta, kojoj zarade nisu bile uplaćivane preko bankovnog računa, ali je ona ove navode, u kratkoj prepisci na Fejsbuku demantovala rečima da "ne sarađuje sa Anitom i ne želi nikakve intervjue", i kategorički odbila da dâ bilo kakav komentar.\n"To me ne zanima, ja vodim miran i povučen život", kratko nam je poručila ova osoba.\nPostoji važna činjenica u vezi sa jednim od projekata, "Digitalna pismenost populacije trećeg doba" koji se bavi kursevima rada na računaru za penzionere. Na sajtu CDI navedeno je da je realizovan u periodu od 1. decembra 2017. do 1. juna 2018, uz finansijsku podršku Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Vlade Republike Srbije. Ono što je simptomatično je to da su od datuma osnivanja organizacije do datuma početka realizacije projekta prošla ukupno tri i po meseca, pa je nejasno kako je za tako kratko vreme Stojanovićeva zadobila poverenje resornog ministarstva.\nStojanovićeva je mogla da govori i o tome kako je, kao članica vranjskih naprednjaka bila – ili je i danas, ne zna se – i deo neformalne grupe "Zelena planeta", te i na ovaj način od Grada dobila novac za (su)finansiranje projekata. Mogla je da objasni i na koji način je isplatila – ili i dalje isplaćuje – radnike, budući da neformalna grupa nema svoj račun u banci.\nAkciju čiščenja i ulepšavanja životne sredine u naselju "Raška" je, sudeći po objavi na Fejsbuk profilu Stojanovićeve, 17. septembra 2017. organizovala i u delo sprovela "Zelena planeta", pored u međuvremenu osnovanog CDI. Akcija je izvedena u sklopu projekta "Zdravo društvo – zdravi mi!", a predsednica ove organizacije nevladinog sektora tom se prilikom zahvalila JKP "Komrad", koji je neformalnoj grupi čiji je deo (ili lider?) "pružio tehničku podršku".\nPored gorepomenutog projekta, "Zelena planeta" je, deset dana posle, organizovala i istoimenu ekološko-edukativnu tribinu u Domu učenika u Vranju. Kako su lokalni mediji onda izveštavali o tom događaju, "ova neformalna grupa je na konkursu za finansiranje i sufinansiranje projekata iz oblasti ekologije i zaštite životne sredine u 2017. dobila finansijsku podršku Grada Vranja".\nGrad Vranje sufinansirao je i projekat "Džepovi puni vranjske kulture", a za tu prigodu snimljen promotivni film – izrađen u produkciji TV Vranjska plus, javnog medijskog glasila vladajuće stranke – imao je projekciju u Vranju.\nPitanja ima puno, ali ostala su bez odgovora. Možda i najznačajnije upućeno je predsednici CDI, a tiče se, najblaže rečeno, nelogičnosti u poslovanju.\nImamo situaciju da žena, koja se dosta pita o oblasti informisanja u Vranju (kao nosilac bitne funkcije), naprednjakinja, dobija novac na projektima iz gradskog budžeta – kao predsednica nevladine organizacije koja se prijavljuje na konkurse. Tim budžetom upravljaju i novac joj dodeljuju ljudi koji su, baš kao i ona, napredni. Govorimo, dakle, o "stranačkoj" simbiozi.\nIz ove perspektive posmatrano, pitanje za predstavnicu ako ne najuspešnije, onda svakako jedne od najuspešnijih i najproduktivnijih nevladinih organizacija u Vranju, moglo bi da glasi: Da li Anita Stojanović smatra sukobom interesa, nepotizmom i trgovinom političkim uticajem to što je ona, u isto vreme, predsednica Saveta za informisanje vladajuće partije, političke opcije koja projektni novac dodeljuje, dok je paralelno sa tim ona i na čelu CDI, organizacije koja novac iska i, naposletku, kao po nepisanom pravilu, dobija?\nAnita Stojanović do objavljivanja ovog teksta nije odgovorila na pitanja upućena elektronskom poštom.\nEvo liste pitanja poslate na imejl-adresu Anite Stojanović, zastupnice Centra za društvene integracije (CDI).\n1. Potrebna nam je vaša radna biografija, mesto i godina rođenja, šta ste po obrazovanju (gde ste završili fakultet i koje godine) i gde ste do sada radili, na kojim pozicijama i u kom periodu?\n2. Kada je osnovan CDI, čime se vaša organizacija bavi i šta je glavni cilj zbog kojeg ste registrovani?\n3. Navedite nam sve projekte koji su finansijski podržani na konkursima a za čiju realizaciju je CDI dobio novac, i od kojih donatora. U kom su periodu oni realizovani i koliki je budžet za svaki od realizovanih projekata?\n4. Ko su vaši saradnici tokom izrade i realizacije projekata? Ako ih imate, navedite nam imenom i prezimenom ko su ti ljudi, po kojim kriterijumima su izabrani, odnosno da li CDI raspisuje javne pozive za angažovanje saradnika na projektima, i gde ih raspisuje?\n5. Ukoliko imate i volontere, navedite nam kako ih angažujete, odnosno da li sa njima potpisujete ugovore o volontiranju?\n6. Da li zaposlene isplaćujete preko računa banaka, imate li potvrde o tome, kao i ugovore i poreske prijave za svakog zaposlenog?\n7. Koliko zaposlenih broji CDI? Koliko ih je u stalnom radnom odnosu, koliko je onih koji su angažovanih po ugovorima i koliko ima volontera?\n8. Na osnovu kojih preporuka (navedite imena donatora) CDI dobija projekte na konkursima, budući da organizacija na čijem ste čelu postoji godinu i po dana, a za to vreme dobila je projekte iz više različitih oblasti: od ekologije, preko kulture, edukacije dece, pa do savremenih informacionih tehnologija?\n9. Organizaciji na čijem ste čelu je krajem 2017. godine, kada ste i registrovani, odobren projekat Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija. Nije li to indikativno, uzimajući u obzir činjenicu da je CDI registrovan nekoliko meseci ranije? Ko vam je dao preporuku?\n10. Da li je preporuka za projekat iz oblasti ekologije, koji ste dobili od Grada Vranja, bila ulična akcija čišćenja grada u kojoj ste učestvovali zajedno sa članovima Saveta za ekologiju vranjskog SNS?\n11. Koliko dugo ste član SNS, a koliko na mestu predsednice Saveta za informisanje stranke?\n12. Kako ste, kao članica SNS, bili u neformalnoj grupi "Zelena planeta", po kom osnovu ste dobili novac za realizaciju projekata i na koji način ste isplatili saradnike, budući da neformalna grupa nema svoj račun u banci?\n13. Da li ova neformalna grupa postoji i danas?\n14. Da li je po vašem mišljenju mesto predsednice Saveta za informisanje SNS u Vranju bila ujedno i najveća preporuka?\n15. Da li smatrate nepotizmom što ste predsednica Saveta za informisanje vranjskog SNS, koja je vladajuća na lokalu, a sa druge strane i na čelu CDI, koji dobija novac od Grada Vranja? Smatrate li da je ovo sukob interesa i trgovina političkim uticajem?\n16. Dokumentarni film "Put u jednom pravcu" CDI je realizovao uz finansijsku podršku Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije. Deo kog projekta je ovaj dokumentarni film, kolika je ukupna vrednost projekta, koliko je plaćena njegova realizacija? Ko je producent, scenarista, a ko novinar? Na kojoj televiziji je emitovan i koliko je plaćeno za njegovo emitovanje?\n17. Grad Vranje je sufinansirao i projekat "Džepovi puni kulture" koji je imao projekciju u Vranju. Koliko para vam je odobreno, s obzirom da ste u produkciji TV Vranjska plus izradili i film?\nOdgovor Gorana Petrovića, direktora JP "Novi dom", na tekst "Slobodan Šukić, radnik 'Novog doma': Direktor mi je ugrozio zdravlje'"


Ninić: Koncesija aerodroma puni džepove kontroverznom biznismenu bliskom vlasti - KRIK\nNinić: Koncesija aerodroma puni džepove kontroverznom biznismenu bliskom vlasti\nObjavio/la KRIK.rs april 1, 2021\nOčigledno je da je dogovor da koncesionar beogradskog aerodroma kupi zemlju od kontroverznog biznismena Stanka Subotića napravljen pre nego što je Vlada donela odluku o koncesiji, kaže za KRIK advokat Ivan Ninić. On ističe i da je ključno pitanje da li bi šansu da pobedi na tenderu za koncesiju imala firma koja nije planirala širenje aerodroma na parcelama koje su u Subotićevom vlasništvu.\nAdvokat Ivan Ninić kaže da nema sumnje da je tokom pregovora o koncesiji beogradskog aerodroma pravljen i dogovor između koncesionara, francuske firme „Vansi“, i kontroverznog biznismena Stanka Subotića. Subotić je, kako smo juče objavili, „Vansiju“ nakon koncesije prodao oko 11 hektara zemlje za proširenje aerodroma za 47 miliona evra – cenu četiri puta višu od one pomenute u prilogu ugovora o koncesiji do koga je ranije došao KRIK.\n„Nema sumnje da su Vlada Srbije i državni vrh, dok su usaglašavali bitne elemente koncesionog ugovora za aerodrom sve vreme znali da taj ugovor obuhvata i aranžman između ’Vansija’ i Subotića“, ističe Ninić.\n„Vidimo jedan pravno perfektan sistem spojenih sudova u kome koncesija aerodroma kao javnog dobra nužno puni džepove kontroverznom biznismenu koji je blizak vlasti“, objašnjava Ninić i dodaje da je upravo to jedan od razloga zašto se koncesioni ugovor i svi njegovi prilozi sve vreme skrivaju od javnosti.\n„Vansi“ je za KRIK rekao da je zemljište koje je kupio od Subotića uvrstio u „opseg koncesione imovine“ što znači da je novac koji je dat Subotiću postao deo njihovih ulaganja u aerodrom. Ova kompanija koncesijom se obavezala da će uložiti ukupno 732 miliona evra.\nNinić kaže da je misterija pod kojim okolnostima je uopšte Subotićev privatni interes postao deo investicione obaveze „Vansija“.\n„Bez podataka o tome da li je svih 47 miliona evra od kupoprodajne cene na kraju zaista završilo na računima Stanka Subotića, ne može se razumeti politički aspekt ugovora o koncesiji i lične relacije u ovom poslu“, kaže Ninić.\nNinić se osvrnuo i na činjenicu da je švajcarska kompanija „Zurich Airport“ na tenderu za koncesiju dala ponudu koja nije podrazumevala širenje aerodroma na Subotićevom zemljištu.\n„To onda otvara pitanje ne samo da li je zemljište višestruko pretplaćeno, nego da li je uopšte neophodno za razvoj aerodroma“, ističe Ninić. Dodaje i da je ključno pitanje da li bi bilo koji drugi potencijalni koncesionar imao šansu da pobedi na tenderu ako nije planirao širenje aerodroma na parcelama koje su u Subotićevom vlasništvu.\nNakon što je zemljište prodao „Vansiju“, kako su otkrili KRIK i OCCRP u projektu „Otvoreni Luksemburg“, Subotić je ušao u poslovno partnerstvo sa bivšim portugalskim ministrom Žoze Luiz Arnoom, advokatom koji danas radi za „Vansi“. Arno je osnivač advokatske kancelarije „CMS Rui Pena & Arnaut“ koja je 2016. izabrana da bude u timu savetnika Vlade Srbije upravo oko koncesije aerodroma. Njegove veze sa „Vansijem“, međutim, datiraju od ranije – savetovao je ovu kompaniju kada je kupovala državnu firmu u Portugalu Aeroportos de Portugal (ANA) čiji je Arno danas predsednik upravnog odbora.\nArno je za KRIK rekao da nije bio upoznat sa detaljima oko koncesije aerodroma u Beogradu, kao i da lično nije nikada savetovao Vladu Srbije, ali nije pojasnio od kada datira njegovo poznanstvo sa Subotićem, kao i kako je došlo do toga da se udruži u timu savetnika koji je dobio na tenderu da savetuje Vladu Srbije.\nStručnjaci sa kojima su novinari KRIK-a razgovarali smatraju da je, iako negira lično učešće u ovom poslu, Arno bio u sukobu interesa posredstvom svoje kancelarije čiji je jedan od osnivača.\nDetalje o koncesiji aerodroma i vezama Stanka Subotića i bivšeg portugalskog ministra čitajte na ovom linku\nZakazan početak suđenja za „Jovanjicu 2“\nBratislav Gašić (foto: minrzs.gov.rs)\nAlen Cigler (foto: Fejsbuk)


RS: Vojna imovina po svaku cijenu neće biti knjižena na BiH! - zahumlje\nRS: Vojna imovina po svaku cijenu neće biti knjižena na BiH!\nSrpskoj nije povrijeđeno pravo na pravedno suđenje, a vojna imovina može da se knjiži na Bosnu i Hercegovinu, zaključile su sudije Ustavnog suda BiH.\nOdbili su apelaciju iz Srpske uz tvrdnju da se tom odlukom ne umanjuje njena teritorija, nego samo utvrđuje ko je titular sporne lokacije u Han Pijesku. Kažu da knjiženje imovine ne znači da će ona i u budućnosti ostati u vlasništvu BiH, jer su po zakonu entiteti i država dužni da to pitanje riješe dogovorom.\nDovedeni smo u apsurdnu situaciju i tek sad dogovora neće biti, odgovaraju u Ministarstvu pravde Republike Srpske.\n“Sada se otvara proces da će se na gotovo isti način rješavati i ostala perspektivna vojna imovina koja nije regulisana sporazumom koji su trebale potpisati Savjet ministara i entitetske vlade. Možete li sad zamisliti u kakvoj je poziciji Republika Srpska da mora da pregovara sa predstavnicima Bosne i Hercegovine o imovini koja je uknjižena na Bosnu i Hercegovinu”, rekao je Nikola Kovaćević, pomoćnik ministra pravde u Vladi RS.\nTo je još jedna politička odluka Ustavnog suda BiH, poručuje predsjednik Republike. Kaže da ništa drugo nije ni očekivao i da odluka narušava dejtonski dogovor, jer Srpskoj pripada 49 odsto teritorije. Milorad Dodik krivca vidi i u Mladenu Ivaniću koga optužuje da je javno zagovarao aktivaciju MAP-a, i približavanje NATO-u, za šta je uslov upravo bilo knjiženje vojne imovine.\n“Kako baš sada, kada su ljudi iz Saveza za promjene ušli u vlast u Sarajevu, da sve jedna odluka Ustavnog suda biva uperena protiv Srpske. I stav srpskog člana Predsjedništva BiH Mladena Ivanića, koji je praktično podržao vanustavnu praksu da se imovina knjiži putem suda, doprinio je sveukupnoj atmosferi da jedna ovakva skandalozna odluka bude donesena”, kaže Dodik.\nDodik je pozvao Ivanića, da učini sve da pitanje imovine vrati na dogovor lidera iz 2012., i da spriječi praksu suda kojom se otima imovina Srpske.\nMladen Ivanić danas nije odgovorio na optužbe kojima se pridružila i predsjednica Vlade. Željka Cvijanović kaže da je zastrašujuća izjava Ivanića da o vojnoj imovini treba da odlučuju sudovi jer je to stvar političkog dogovora. Zato odgovar stiže od lidera SDS-a koji odgovornost prebacuje na bivšeg člana bh. predsjedništva Nebojšu Radmanovića.\n“Odluka Ustavnog suda BiH predstavlja otimanje teritorije Srpske, ali nažalost ona je posljedica ranijih odluka. Svojevremeno je Predsjedništvo u kojem je sjedio Nebojša Radmanović, donijelo odluku kojom se definiše Akcioni plan za pristupanje NATO-u /MAP/”, a to znači da je BiH tada jasno donijela smjernice da bude članica Alijanse”, rekao je Vukota Govedearica.\nVeć danas iz Geodetske uprave Srpske poručuju da sporno zemljište neće upisati na BIH jer se u tom slučaju vodi upravni postupak pred nadležnim okružnim sudom u Srpskoj. Ipak provođenje presude traže u Ministarstvu odbrane BiH.\n“Informisani smo da je ova odluka konačna i obavezujuća i da će njeno provođenje u skladu sa zakonom tražiti Pravobranilaštvo BiH kao pravni zastupnik Ministarstva odbrane BiH”, kaže Uma Sinanović, portparol MO BiH.\n“Utvrđene su određene manjakavosti u presudi suda Bosne i Hercegovine. Naime, utvrđeno je da presuda kao takva nije sprovodima u evidencijama koje vodi Republička uprava za geodetsko i imovinsko pravne poslove odnosno njena područna jedinica Han Pijesak”, kažu Marijana Šarćević, portparol Republičke uprava za geodetsko i imovinsko pravne poslove.\nOdluka Ustavnog suda BiH dolazi u trenutku kada i poruka dvojica sudija iz Srpske, da je autoritet tog suda potpuno narušen i to zamjenom teza i dvostrukim aršinima kod odlučivanja u slučaju 1.marta i 9.januara.\nOdluku Ustavnog suda osudili su danas i potpredsjendik Narpodne skupštine Nenad Stevandić kao i poslanik SNSD-a u bh. parlamentu Dušanka Majkić.\nTagged: BiHCvijanovićDodikGovedaricaHan PijesakRepublika Srpskavojna imovina\nNakon prve Skupštine naroda u Banja Luci, organizuje se i sljedeća na Pal\nKako “namiriti” RTRS? Zbog rtv pretplate od građana plijeni plugove, drva, stolice… (video)\nKada su u pitanju tužbe protiv građana Republike Srpske koji nisu imali o\nPetrović: Iznenadit će vas broj investitora voljnih da ulažu u Trebinje


Tilerson: "Nismo srećni zbog sankcija Rusiji, ali radimo u skladu s njima"\nAmerički državni sekretar Reks Tilerson u Stejt dipartmentu\nDržavni sekretar Reks Tilerson izneo je svoju viziju američke inostrane politike prema velikom broju žarišta u svetu, izmedju ostalog Severnoj Koreji, Venecueli, Kini, Bliskom istoku, Rusiji i Ukrajini. Kada su ga pitali za američke odnose sa Moskvom, posle naredbe Vladimira Putina da se u velikoj meri smanji broj američkog diplomatskog osoblja u Rusiji, Tilerson je rekao da je situacija loša, ali da bi mogla čak i da se pogorša.\nŠest meseci od kako je postao šef američke diplomatije, državni sekretar Reks Tilerson obavestio je novinare o tome kako on vidi odnose sa zemljama širom sveta, uključujući i onu koja se nalazi u centru pažnje američke javnosti - Rusiju.\nTilerson je rekao da je više puta upozorio ruskog ministra inostranih poslova Sergeja Lavrova da su odnosi dve zemlje loši, ali da bi mogli da se pogoršaju, što se upravo dogodilo. Nove sankcije protiv Rusije, koje je prošle nedelje usvojio američki Kongres, nisu od pomoći, smatra Tilerson.\n“Odluka Kongresa da uvede ove sankcije I način na koji je to urađeno, ni predsednik ni ja nismo baš srećni zbog toga. Jasno smo stavili do znanja da ne mislimo da će to biti od pomoći u onome što želimo da postignemo, ali odluka je doneta i to ogromnom većinom u oba doma Kongresa. Mislim da predsednik to prihvata i mi ćemo onda raditi u skladu sa time”, kaže američki državni sekretar Reks Tilerson.\nU nastojanju da pruži uveravanja ruskim susedima, potpredsednik SAD Majk Pens drugačije je zvučao tokom posete bivšoj sovjetskoj republici Gruziji.\n“Kao dalji znak naše predanosti, predsednik Tramp će vrlo brzo potpisati zakon, kojim se jačaju američke sankcije prema Rusiji. SAD više vole da imaju konstruktivan odnos sa Rusijom, zasnovan na zajedničkoj saradnji i zajedničkim interesima. Međutim, predsednik i naš Kongres su ujedinjeni, kad je reč o poruci Rusiji. Za bolji odnos i ukidanje sankcija tražimo od Rusije da preokrene ono što je prvobitno i dovelo do uvođenja sankcija”.\nDrugi stručnjaci za inostranu politiku, poput ambasadora Džona Herbsta iz Atlanskog saveta, koji je govorio za Glas Amerike putem Skajpa, takođe su pozdravili sankcije Rusiji, koje je usvojio Kongres i apelovali na predsednika da potpiše taj zakon, jer će od njega imati koristi Ukrajina, Gruzija i druge zemlje koje su izložene pretnji.\n“Verujem da su koraci koje je Kongres upravo preduzeo veoma pozitivni za našu politiku prema Ukrajini. Zato što je jasno da cena agresije Kremlja raste. Ukoliko ta cena postane previše visoka, Moskva će morati da promeni svoju politiku prema Donbasu. Takođe, ako promeni politiku prema Donbasu, to će verovatno imati pozitivan uticaj u srednjeročnom i dugoročnom smislu na politiku u Gruziji”.


Догодило се на данашњи дан - 2. мај - Б(л)оговање\nPočetna / Vesti / Dogodilo se na današnji dan / Dogodilo se na današnji dan – 2. maj\nManfred fon Rihthofen - Crveni baron\nMilan Bogojević 2. maja 2019.\t407 Pregledi\n2 maja 1892. godine rođen je Manfred Albreht Frajher fon Rihthofen, najpoznatiji pilot Prvog svetskog rata. Sa ukupno 80 priznatih vazdušnih pobeda i danas se smatra „asom nad asovima“.\nRihthofen je svoju eskadrilu vodio sa neverovatnim uspehom koji je kulminirao tokom „krvavog Aprila“ 1917. godine. U ovom periodu oborio je 20 britanskih aviona čime je ukupan broj pobeda povećao na 52. U julu iste godine bio je ranjen u glavu zbog čega nije mogao da leti nekoliko nedelja.\nPo oporavku postaje komandant 1. lovačkog jata (Jagdgeschwader 1) koje je bilo sastavljeno od eskadrila Jasta 4, 6, 10 i 11. Po svedočenjima njegovih potčinjenih, povreda glave ostavila je trajne posledice. Rihthofen je često osećao mučnine i glavobolje po povratku sa letenja, često je menjao raspoloženje, pa čak i borbenu taktiku. Upornost i tvrdoglavost sa kojom je progonio metu, ne obazirući se na događanja oko sebe, što će na kraju i dovesti do njegove pogibije, nije karakteristično za njegov način borbe koji je primenjivao pre ranjavanja.\nOznakedogodilo se na današnji dan Manfred fon Rihthofen crveni baron\nPrethodno KAJMAKČALAN – SIMBOL NAŠEG STRADANjA I BORBE ZA SLOBODU\nSledeće Dogodilo se na današnji dan – 3. maj\nDogodilo se na današnji dan 30. april\n1915. U Parizu su, za vreme Prvog svetskog rata, srpski, hrvatski i slovenački političari, izbegli …