Некатегоризовано Arhiva - Biznis i Finansije\nDa li je nekretnina dobra i sigurna investicija?\nUvedena kazna do 750 evra za vlasnika koji ne...\nBroj umrlih u Srbiji za 20.000 veći nego broj...\nCene litijuma su skočile za više od 700 odsto,...\nNajviše se izvozi jabuka, a najveći novac donosi malina\nVučić: Predlog da se uvede obavezan vojni rok od...\nEmbargo na rusku naftu izazvao raskol u Evropskoj uniji\nU budžetu Srbije minus „težak“ 72 milijarde dinara\nCena kriptovaluta naglo pale\nStotine tona jabuka iz Podunavlja ostale bez kupaca\nAmeričke kompanije će pružiti podršku zaposlenima koje će pogoditi odluka o ukidanju abortusa\nSa najavom ukidanja prava na abortus u SAD, mnoge američke kompanije počele su da se pripremaju za dodatne troškove za svoje zaposlene koji ipak žele da prekinu svoju trudnoću.\nPre nekoliko dana Politiko je objavio procureli dokument u kojem se vidi namera američkog Vrhovnog suda da ukine odluku kojom je pre skoro 50 godina legalizovan abortus u čitavoj državi. Od tada se bura u javnosti ne stišava. U SAD se već danima održavaju protesti, a svetska javnost je u šoku što se tako nešto dešava u zemlji koja se dičila svojom demokratijom i pravima i slobodama koje ima njeno stanovništvo.\nKako Vrhovni sud može da ukine pravo na abortus?\nPravni sistem u Sjedinjenim Američkim Državama je precedentni, što znači da se izvori prava u ovoj zemlji temelje na sudskim presudama ili odlukama odgovarajućih organa koji predstavljaju presedan za odluke u sličnim slučajevima u budućnosti.\nJedna od takvih presuda je ona iz 1973. iz slučaja Ro protiv Vejda, kojom je abortus postao ustavno zagarantovano pravo. Međutim, uskoro bi to moglo da se preokrene.\nNaime, ukoliko Vrhovni sud krajem juna ili početkom jula obori presudu Ro protiv Vejda, abortusi će automatski biti zabranjeni u 13 država koje su već izglasale zakone o ovome, a postoji bojazan da bi još desetak država to moglo da učini veoma brzo. Ako se takav scenario bude dogodio, milioni žena u 23 američke savezne države izgubiće pravo na prekid trudnoće.\nTo međutim ne znači da će njima biti generalno uskraćeno pravo na abortus, već da neće moći da ga izvrše u svojoj državi. Dake, one će radi prekida trudnoće morati da izdvoje i vreme i novac da otputuju u susedne države ili negde drugde, gde je to dozvoljeno.\nZato su mnogi američki poslodavci već počeli da pripremaju olakšice za žene koje zapošljavaju, kako bi one mogle bez velikih izdataka da prekinu trudnoću ukoliko to žele. Ponajviše u Teksasu koji je najdalje otišao u naporima da zabrani abortuse.\nKompanije protiv nove regulative\nPrema pisanju Rojtersa, Amazon će po svakoj zaposlenoj izdvojiti 4.000 dolara na ime troškova za putovanje i prekid trudnoće. U Eplu su na stavku zdravstvenog osiguranja dodali mogućnost da njihove radnice besplatno izvrše abortus u nekoj drugoj državi, kao i u banci Sitigrup.\nSoftverska kompanija Sejlsfors je otišla i korak dalje – njen izvršni direktor je rekao da će ova firma finansijski pomoći svakoj zaposlenoj osobi koja zbog ukidanja abortusa želi da se odseli iz Teksasa.\nNeke od kompanija ponudile su i svoje usluge osobama koje će se naći u nemilosti nove regulative. Platforme za obezbeđivanje prevoza Uber i Lift trebalo bi da, u dogovoru sa zdravstvenim ustanovama, nude vožnje osobama koje putuju van Teksasa na prekid trudnoće.\nSvi navedeni primeri nisu usamljeni. Malo je društvenih tema koje su uspele ovako da ujedine američku privredu sa jednim ciljem, a to je, ovaj put, žensko reproduktivno zdravlje i pravo žena da samostalno odlučuju o svom telu i životu.\nIzvor: Istinomer, Kvarc\nIako je Amerika godinama unazad pritiscima pokušavala Srbiju da obaveže, da pored ruskog mora da koristi i njihov tečni gas, što joj je uspelo kod nekih članica EU, kod nas im do sada nije prošlo, i to ne samo zbog cene, već i zato što za takav projekat još uvek ne postoje tehnički uslovi.\nRat u Ukrajini ponovo je stavio u prvi plan tu temu koju je nedavno apostrofirao i zamenik pomoćnika državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Gabrijel Eskobar. Doduše, on je ovo pitanje stavio u kontekst navodne zabrinutosti SAD za energetsku bezbednost naše zemlje navodeći da je “Amerika podstakla Srbiju da razmotri alternative ruskom gasu, uključujući obnovljive izvore energije i tečni prirodni gas”.\nO načinu tog podsticanja nije govorio ali ukoliko nije reč o političkoj poruci, a čini se da jeste, bar što se tiče korišćenja američkog tečnog gasa, stručnjaci tvrde da je to za sada iluzija, a realnost može da postane tek za 10 do 15 godina.\nNe postoje ni ekonomski ni tehnički uslovi\nDrugim rečima za Srbiju je ova Eskobarova i američka vizija na dugačkom štapu i to ne zbog namere da se njihova politička volja izbegne od strane Srbije već zato što za ovakav projekat ne postoje ni ekonomski ni tehnički uslovi.\nTakvi uslovi su na nešto kraćem štapu za Evropu ali i tamo ih je nemoguće realizovati u narednih nekoliko godina. Da je to tako pokazuju i podaci po kojima Ruska Federacija ima najveće svetske rezerve plavog energenta od čak 24 odsto ali i to da države starog kontinenta iz Moskve dobijaju čak 160 milijardi kubnih metara gasa, što je 40 odsto ukupnog uvoza potrebnog za snabdevanje.\nŠto se tiče Srbije taj procenat je značajno veći jer čak 99 posto gasa stiže iz Rusije pa je Eskobarova želja neostvariva jer za sada ne postoje tehnički uslovi da se dopremi američki tečni gas i tako smanji ud\nUpravo ti tehnički nedostaci bili su glavni adut srpskim vlastima da unazad deset godina odoli nametanju obaveznosti američke administracije da se i od njih kupuje plavi energent. Tu klauzulu uspeli su da izbegnu i prilokom potpisivanja “Vašingtonskog sporazuma”.\nTečni gas bi nas koštao znatno skuplje\nZbog toga, kako navodi Miloš Zdravković, stručnjak za energetsku efikasnost, Srbija ne može da potraži u bliskoj budućnosti, alternativu ruskom gasu.\n– U narednih 10 do 15 godina, kada govorimo o Evropi ali pre svega u Srbiji, neće biti alternative ruskom gasu. Drugim rečima, nema ga dovoljno iz drugih izvora tako da je nemoguće da naši potrošači ruski gas zamene nekim drugim. Situacija nije ništa bolja ni oko američkog tečnog gasa jer u Evropi postoji svega nekoliko terminala za njegov prihvat i svi su prilično daleko od nas, osim onog u Aleksandropulosu, koji još nije završen i na Krku, koji je prošle godine otvoren. Zato je ta priča o američkom tečnom gasu na dugačkom štapu jer i terminal na Krku je 2,5 milijarde kubnih metara godišnje, a to nije dovoljno ni za samu Hrvatsku. Osim toga, tečni gas bi nas koštao znatno skuplje jer je tehnologija njegovog vađenja i prevoza drugačija, a ne postoji ni infrastruktura kojom bi mogao da se transportuje u našu zemlju – navodi Zdravković.\nOn dodaje da ne možemo da očekujemo ni da će neki gas poteći gasovodom Niš–Dimitrovgrad, nakon realizacije interkonektora između Srbije i Bugarske.\n-Taj projekat forsiraju Brisel i Vašington zbog svojih geopolitičkih interesa. Osim što je taj gasovod skromnog kapaciteta, 1,8 milijardi kubika, nema izgrađene infrastrukture sa kojom bi trebalo da se poveže na trasu kroz Bugarsku i Grčku da bi uopšte mogao da stigne do nas. Gradimo cevovod dužine 109 kilometara i na to će da se potroši oko 50 miliona bespovratne pomoći EU kao i 25 miliona evra kredita Evropske investicione banke ali i 10 miliona budžet Republike Srbije.\nTe pare će se uložiti a gasa nema jer od bugarske granice ka Sofiji ne postoji gasovod, kao ni interkonektor između Bugarske i Grčke. To nije počelo da se gradi, kao ni gasni plutajući terminal u grčkoj luci Aleksandropolis-objašnjava Zdravković.\nU narednih 15 godina za nas neće biti na tržištu drugog gasa\nSlično mišljenje ima i predsednik Udruženja za gas Srbije Vojislav Vuletić\n– U narednih 15 godina za nas neće biti na tržištu drugog gasa, osim ruskog jer ga iz drugih izvora nema dovoljno, niti postoji trasa kojom bi stizao. Eskobar može to da priča i predlaže, ali smo mi u problemu ako ga zaista i shvatimo ozbiljno, jer je to trenutno neizvodljivo.\nNajbolje bi bilo da postoji deset ponuđača i pravaca snabdevanja, pa da možemo da se dogovaramo i da obaramo cenu, ali to ne postoji i jedino što imamo je ruski gas-objasnio je Vuletić.\nMeđutim, direktor Sekretarijata Energetske zajednice zemalja Jugoistočne Evrope, Artur Lorkovski, smatra da Srbija već sada ima nekoliko opcija da obezbedi gas na regionalnim tržištima. Jedna od njih je, kako je naveo za “Politiku”, i Transjadranski gasovod – TAP, kojim međutim, Srbija nije predviđena za isporuku gasa.\n-TAP povezuje Grčku, Albaniju i Italiju preko Jadranskog mora i postoji želja da proširi svoje kapacitete, ali Srbija i drugi treba da pokažu interesovanje za to. LNG iz Grčke je već tu, a Srbija bi mogla, ako bi tačka gasne interkonekcije Horgoš između Srbije i Mađarske bila otvorena za druge da rezervišu njene kapacitete, da kupuje gas iz centralnoevropskih gasnih čvorišta. Pošto rat u Ukrajini dalje eksalira, moj savet bi bio da se ozbiljno istraže alternative ruskom gasu u kombinaciji sa istinskim reformama tržišta – naveo je novi direktor Sekretarijata Energetske zajednice.\n25. marta 2022. 0 komentar\nMalo je verovatno da će Srbija preuzeti deo akcija ili čitav paket vlasništva ruskog Gaspromnjefta u naftnoj kompaniji NIS, ocenio je Nenad Gujaničić, glavni broker brokerske kuće „Momentum“.\nOn je istakao da je NIS oduvek bio potcenjen na Beogradskoj berzi, ali je procenio da bi ta kompanija u eventualnoj preprodaji na tržištu mogla da vredi između dve i 2,2 milijarde evra.\nGujaničić je rekao da će se teško desiti da se takav aranžman ruske strane i države Srbije realizuje, a kao razlog vidi što NIS „sam po sebi nije obična kompanija“.\nNIS je mnogo jača „karta“ za rusku stranu\n„NIS je mnogo jača „karta“ za rusku stranu, preko koje se ostvaruje veliki energetski i svaki drugi uticaj, i stoga je teško očekivati da će se odreći takve pozicije“, izjavio je Gujaničić.\nŠto se tiče vrednovanja kompanije, Gujaničić je ocenio da je NIS oduvek bio potcenjen na Beogradskoj berzi.\n„To je u velikoj meri posledica slabo razvijenog i urušenog tržišta, ali i činjenice da većinski vlasnik Gaspromnjeft i država kao najveći manjinski akcionar nisu mnogo uradili da se pobrinu da akcije vrede više. Tako smo došli do paradoksa da kompanija posle više od 10 godina od privatizacije vredi slično kao i u momentu privatizacije, kada je za 51 odsto akcija plaćeno 400 miliona evra“, rekao je Gujaničić. On je naveo da je vrednost akcija NIS pala za oko 20 odsto od početka rata u Ukrajini.\n„Kompanija NIS, gledano kroz cenu njenog kapitala na Beogradskoj berzi, trenutno vredi oko 680 miliona evra“, izjavio je Gujaničić.\nPrema njegovim rečima, NIS je prošle godine zabeležio najveći profit od 2018. godine, u visini od oko 180 miliona evra.\n„U slučaju eventualne preprodaje kompanije, jasno je da bi cena bila mnogo viša od aktuelne. Verovatno bi se kretala oko nivoa knjigovodstvene vrednosti kompanije od oko 2,2 milijarde evra“, naveo je Gujaničić.\nOn je dodao je da pokazatelj EV/EBITDA, uzet konzervativno, u rasponu sedam do osam puta, ukazuje na to da bi vrednost NIS trebalo da se kreće između 1,7 i 1,9 milijardi evra, ali i da bi u konačnu cenu za potencijalnog kupca trebalo uračunati i premiju, usled činjenice da naftne kompanije sada imaju izuzetno povoljne poslovne prilike i da nema mnogo kompanija ove vrste koje se nude na prodaju.\nNa taj način bi došli do nivoa od dve do 2,2 milijarde evra za 100 odsto akcija, izjavio je Gujaničić.\nAko se efekti novog paketa sankcija Evropske unije protiv Rusije budu odnosili i na naftnu kompaniju NIS, treba razmotriti dva scenarija – da Srbija otkupi deo akcija i postane većinski vlasnik ili da ruski Gaspromnjeft izađe iz vlasništva, rečeno je danas na onlajn debati „Ekonomski izazovi za Srbiju: između rata, sankcija i inflacije“.\nVlada Srbije vodi pregovore o tome da se naša zemlja i NIS isključe iz četvrtog paketa sankcija EU prema Rusiji, a učesnici debate su se složili da je to najbolji scenario.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Predrag Bijelić je izjavio da je pogrešno NIS nazivati „ruskom firmom“ i da to znači da se na nju ne mogu primeniti ni druge mere, poput zamrzavanja imovine.\n„Firme koje posluju sa stranim kapitalom u Srbiji su „srpske“, iako su u stranom vlasništvu. Imovina takvih firmi se zamrzava kada smo u ratu sa državom porekla kapitala, jer se smatra da je to neprijateljski kapital“, rekao je Bijelić, uz tvrdnju: kada bi neosnovano sprečavali njihovo poslovanje, morali bismoda im nadoknadimo štetu.\nPomoćnik direktora Sektora za strateške analize Privredne komore Srbije Bojan Stanić izjavio je da je, ako Srbija bude deo četvrtog paketa sankcija EU prema Rusiji, „razumnije“ da prva opcija bude smanjenje učešća Gaspromnjefta u vlasništvu NIS, tako što bi država Srbija otkupila deo akcija i postala većinski vlasnik.\nTo znači da bi učešće Gaspromnjefta palo ispod 50 odsto, ali bi ostao strateški partner, naveo je Stanić.\nPrema Stanićevim rečima, postavlja se pitanje da li će oni koji su izvršili politički pritisak da se vlasnička stuktura promeni biti time zadovoljni, jer i manjinski vlasnik može presudno da utiče na poslovanje kompanije.\nDruga opcija bila bi potpuni izlazak Gaspromnjefta iz vlasništva NIS, kao što je ruska Sberbanka potpuno povukla iz poslovanja u Srbiji i regionu. U tom slučaju, Srbija bi mogla da plati Gaspromnjeftu po fer ceni i postane većinski vlasnik NIS, pa može i da ga transformiše u javno preduzeće, ali bi u tom slučaju bilo potrebno pronaći novog strateškog partnera, izjavio je Stanić.\nAkcije NIS kotiraju se na Beogradskoj berzi, a Gaspromnjeft je trenutno vlasnik 56,15 odsto kapitala. Još 29,87 odsto je u vlasništvu države Srbije, dok je ostatak kapitala u rukama manjih investitora i malih akcionara – građana i zaposlenih.\nby bifadmin 2. marta 2022.\nAlijansa za personalizovanu zdravstvenu zaštitu organizovala edukaciju pacijenata pod nazivom Klinička ispitivanja – značaj za pacijente, sa ciljem pružanja informacija o tome šta je kliničko ispitivanje i koje standarde mora da zadovolji, kako zaštititi prava ispitanika, njihovu bezbednost i dobrobit.\nProgres u medicini i razvoj novih lekova zasnovani su na istraživanjima koje se, jednim delom, moraju oslanjati na ispitivanjima na ljudima. Novi lekovi se prvo detaljno ispituju u laboratorijama. Ukoliko laboratorijska ispitivanja daju dobre rezultate, pažljivo se pristupa ispitivanju bezbednosti i efikasnosti tog leka kod ljudi kroz kliničke studije. Kliničke studije su medicinska istraživanja u koja su uključeni ljudi i njihov cilj jeste da ispitaju efikasnost i bezbednost novih lekova i obavljaju se u nekoliko faza. Učestvovanje je dobrovoljno i pacijent treba da bude informisan o svim aspektima studije pre nego sto donese odluku o učešću. Ako se pacijent odluči da učestvuje u istraživanju on potpisuje dokument koji se zove informisani pristanak.Brojna su pitanja na koja kliničke studije mogu dati odgovore: Da li će novi lek pomoći u izlečenju ili će zaustaviti dalje napredovanje bolesti, da li novi lek daje bolje rezultate od već postojećih lekova, da li ima neželjene efekte i koliko, kao i kojeg intenziteta?\nMaja Kocić član Alijanse za personalizovanu zdravstvenu zaštitu:\n“Klinička ispitivanja su, vrlo često, jedina šansa za pacijente da dobiju najnoviju i vrlo skupu terapiju koja u Srbiji nije registrovana, zato bi broj kliničkih istraživanja koja se sprovode u Srbiji trebao biti znatno veći. U uključivanju pacijenta u studiju, od presudnog je značaja informisanost i dobra saradnja sa lekarima.Ukoliko pacijent želi da učestvuje u kliničkom ispitivanju moraju mu biti objašnjeni svi aspekti kliničkog ispitivanja, svrha i cilj ispitivanja. Pacijent mora biti informisan i o drugim mogućnostima lečenja, rizicima i prednostima za zdravlje kao I pravima koja ima u toku i nakon studije. Pacijenti u Srbiji, na žalost, ne znaju mnogo o ovoj temi, zato Alijansa, želi da ih osnaži kroz edukaciju.”\nIvana Božović Spasojević, onkolog Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije\n“Dobra klinička praksa nalaže da se klinička ispitivanja vrše po najvišim etičkim i naučnim standardima. Osnovno načelo je zaštita prava, bezbednost i dobrobit pacijenata koji učestvuju u ispitivanju. Upravo zbog toga svaku kliničku studiju odobrava Etički odbor i Agencija za lekove i sprovode se samo one u kojima predviđena korist prevazilazi moguće rizike.”\n2. marta 2022. 0 komentar\nSberbanka je odlučila da se povuče sa evropskog tržišta\nGlavna ruska banka Sberbank grupa saopštila je danas da se povlači sa evropskog tržišta jer je pogođena ogromnim finansijskim sankcijama koje su uvedene kao odgovor na rusku invaziju na Ukrajinu, prenele su ruske novinske agencije.\n„Sberbanka je odlučila da se povuče sa evropskog tržišta zbog trenutne situacije“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da se filijale te banke „suočavaju sa abnormalnim odlivom sredstava i pretnjama po bezbednost zaposlenih“.\nSberbanka nije u mogućnosti da obezbedi likvidnost svojim evropskim filijalama, zbog naloga Centralne banke Rusije.\nTa banka je bila prisutna u osam evropskih zemalja – Nemačkoj, Austriji, Hrvatskoj, Češkoj, Mađarskoj, Sloveniji, Srbiji i Bosni i Hercegovini.\n„Evropske podružnice Sberbank grupe imaju visok nivo kapitala i imovine, sredstva klijenata su osigurana u skladu sa lokalnim zakonima“, navela je banka.\nBankarski regulator Evropske unije saopštio je u utorak uveče da će biti otvoren stečajni postupak za glavnu filijalu Sberbanke u Evropi.\nSberbank Europe AG, glavna filijala u Evropi, sa sedištem u Austriji, koja zapošljava gotovo 4.000 ljudi, biće predmet „postupka nesolventnosti“ u toj zemlji, saopštio je ovaj organ EU.\nCene hrane u svetu u prethodnih godinu dana, prema indeksu cena hrane koji obračunava Organizacija za hranu i poljoprivredu UN (FAO) povećane su za čak 28 odsto.\nPoskupelo je skoro sve, a najviše žitarice, pšenica, kukuruz, ali i mleko, meso, ulje i šećer. Cene hrane, pored goriva, su i u Srbiji oterale inflaciju na 7,9 odsto (u decembru u odnosu na decembar 2020. godine), u Evropi samo iza Letonije i Estonije. U evrozoni međugodišnja inflacija u decembru dostigla je pet odsto što je najviše od kada postoji evro, poslednjih 20 godina. Međutim, ono što razlikuje EU, posebno zemlje evrozone i Srbije jeste različita potrošačka korpa, pa i efekat inflacije. Naime, u potrošačkoj korpi evrozone hrana i piće učestvuju sa 21,7 odsto, a u Srbiji 31,4 odsto. Kada se dodaju alkoholno piće i duvan, skoro 40 odsto prosečne potrošačke korpe odlazi na ove proizvode.\nU Srbiji je znatno više poskupela hrana nego u evrozoni\nS druge strane, hrana u Srbiji je prethodnih godinu dana znatno više poskupela nego u evrozoni. Dok je kod nas u decembru rast cena hrane iznosio 12,4 odsto u evrozoni svega 3,2 odsto, gde je rast cena sveže hrane bio 4,7 odsto, a procesirane hrane, alkohola i duvana 3,2 odsto. Dakle bezmalo tri puta je više poskupela hrana u Srbiji, u kojoj ona čini mnogo veći procenat potrošnje domaćinstava, nego u EU.\nPrema podacima Zavoda za statistiku za decembar u odnosu na isti mesec prethodne godine najviše su poskupeli povrće za 22,4 odsto i ulje za 21 odsto. Nadprosečno poskupljenje imali su i meso 14,3 odsto i hleb i žitarice 11,2 odsto. I sve druge namirnice su poskupele u proseku između šest i deset odsto.\nAko i nismo imali visok standard, ranije se bar moglo jesti jeftinije nego u razvijenim evropskim zemljama, ali ta razlika su ubrzano smanjuje, mnogo brže nego što se smanjuje razlika u standardu.\nPrema poslednjim podacima Eurostata, doduše za 2020. godinu cene hrane u Srbiji bile su oko 17 odsto niže od proseka EU, otprilike na nivou Mađarske i oko 20 odsto ispod cena u Nemačkoj. Prosečna potrošnja domaćinstava bila je na svega oko 58 osto potrošnje domaćinstva EU,a duplo manja od prosečnog nemačkog domaćinstva.\nCena hrane je posledica visokih cena na međunarodnom tržištu\nKolika je razlika bila u prošloj godini saznaćemo krajem ove, ali mi smo napravili malo poređenje cena u nekih namirnica u našim supermarketima sa sličnim prodavnicama u Nemačkoj i Mađarskoj.\nTreba reći da je teško porediti cene, jer kako objašnjava Goran Papović, predsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije, čak i u radnjama istog lanca u jednoj zemlji se cene razlikuju.\n„Mi smo odustali od pravljenja potrošačke korpe jer je teško naći neku prosečnu cenu i porediti ih, jer su tu akcije, različite cene između lanaca, pa čak i u okviru jednog trgovinskog lanca. Ono što nama deluje je da trgovci koriste globalno poskupljenje životnih namirnica da povećaju cene i tako nadoknade gubitke koje su imali u pandemiji. Nažalost mislim da kod nas još cene nisu posledica ponude i tražnje, jer kada pogledate cene nekih proizvoda ovde i u inostranstvu, ne bude vam dobro. A kamoli još da računamo i razlike u platama“, ocenjuje Papović.\nDakle, prema istraživanju koje smo uradili cene većine proizvoda su u Srbiji manje nego u Nemačkoj, ali ne mnogo, uz neke teško razumljive izuzetke kao što su brašno ili ulje koji su mnogo jeftiniji u Nemačkoj nego kod nas. S druge strane, cene u mađarskim supermarketima su mahom niže nego u našim (vidi tabelu).\nProsečna neto plata u Nemačkoj je oko 2.950 evra, u Mađarskoj 860 evra, a u Srbiji 588 evra.\nAgroekonomista Vojislav Stanković manji rast cena hrane u EU nego u Srbiji mnogo većim subvencijama države proizvođačima hrane.\nSituacija sa visokim cenama hrane mogla bi se nastaviti\n„Pored toga tražnja u EU je stabilna, pa proizvođači imaju manje razloga za povećanje cena. Međutim, veliki deo našeg rasta cena hrane je posledica visokih cena na međunarodnom tržištu. Ovo pokazuje činjenica da smo u prošloj godini (za 11 meseci) smanjili fizički obim izvoza hrane za 8,5 odsto, a vrednost izvoza je povećana za 21 odsto. To pokazuje da su svetske cene mnogo više nego domaće i to se najviše odnosi na žitarice čiji se fizički obim izvoza znatno smanjio u odnosu na 2020. zbog suše, nego izvoz prerađene hrane“, objašnjava Stanković.\nOn upozorava i da bi se situacija sa visokim cenama hrane mogla i nastaviti jer sada farmeri nemaju dovoljno azotnog đubriva za prihranu pšenice, a njegova cena je skoro učetvorostručena u odnosu na prošlu godinu.\n„Ako se visoka inflacija nastavi, biće značajno smanjena kupovna moć svih društvenih slojeva osim najbogatijih. U Srbiji hrana učestvuje sa 37 odsto u potrošnji, dok je u industrijskim zemljama to tri puta manje“, upozorava Stanković dodajući da će država morati da poradi na ozbiljnim socijalnim merama, umesto predizbornog deljenja para.\nPrvi regionalni festival koji promoviše dobre employer branding prakse Best Employer Brand Awards Adria održan je u Zagrebu u organizaciji Career centra. Nagrade za najbolje rezultate u pogledu zadovoljstva zaposlenih, a koje u širem kontekstu zovemo upravljanje brendom poslodavca, dodeljene su kompanijama iz osam zemalja iz okruženja. Na tržištu Srbije najviše se istakla Endava, koja je osvojila Grand Pri u nacionalnoj kategoriji.\nOva nagrada se dodeljuje za sveobuhvatnu implementaciju employer brand strategije, internu i eksternu komunikaciju, kreativnost rešenja, kvalitet kampanja, inovativnost i postignute rezultate u prethodnoj godini. Endava je imala najbolji ukupan rezultat u svim kategorijama u kojima se takmičila, a koje se odnose na interne inicijative okrenute zaposlenima, kao i događaje koje je kompanija organizovala a imali su za cilj deljenje znanja sa IT zajednicom u Srbiji i regionu\n“Naš najvažniji interni cilj je progres naših zaposlenih. Zbog toga kontinuirano ulažemo u njihov lični i karijerni razvoj, osnažujemo interne i eksterne zajednice i podržavamo jedni druge kroz razvijenu kulturu međusobnog deljenja znanja. Kao rezultat toga, već godinama unazad imamo afirmativnu statistiku koja pokazuje da se svaka treća osoba u kompaniji pridružila našem timu preko preporuka zaposlenih koji već rade u Endavi. I to je nešto što nas čini ponosnim na naše ljude i naš biznis i dokaz da radimo pravu stvar”, rekao je Remi Savu, genaralni menadžer Endave za Srbiju i regionalni menadžer za Adriatik Region u Endavi.\nPored Srbije, Grand Pri za employer banding na nacionalnom nivou dobilla je i Endavina kancelarija u Skoplju, Severnoj Makedoniji.\nDodela nagrada Best Employer Brand Awards Adria održana je treći put. Posle dva usprešma izdanja u Hrvatskoj, ovo je prvi put da Career centar takmičenje organizuje na regionalnom nivou.\nBruto devizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju septembra iznosile su 16,8 milijardi evra, što je za 1,2 milijarde evra više u odnosu na kraj avgusta.\nKako se navodi u saopštenju Narodne banke Srbije, deviznim rezervama na ovom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 149 odsto i oko sedam meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju septembra iznosile su 14,25 milijardi evra i za 1,1 milijardu evra su veće nego na kraju prethodnog meseca.\nPovećanje bruto deviznih rezervi rezultat priliva po osnovu dve emisije evroobveznica\nPovećanje bruto deviznih rezervi u septembru, rezultat je prvenstveno priliva po osnovu dve emisije evroobveznica u evrima u ukupnom iznosu od 1,7 milijardi evra. Republika Srbija je na međunarodnom finansijskom tržištu, emitovala „zelenu“ evroobveznicu u nominalnom iznosu od milijardu evra (ročnosti sedam godina, po kuponskoj stopi od jedan odsto i stopi prinosa od 1,26 odsto) i istovremeno petnaestogodišnju konvencionalnu evroobveznicu u evrima u nominalnom iznosu od 750 miliona evra što je evroobveznica najduže ročnosti koju je Republika Srbija do sada emitovala.\nNeto prilivi u devizne rezerve tokom septembra pored pomenute prodaje evroobveznice, ostvareni su i po osnovu aktivnosti Narodne banke Srbije na domaćem deviznom tržištu od 165 miliona evra, upravljanja deviznim rezervama, donacija i drugim osnovima (ukupno neto 199,6 miliona evra). Navedeni prilivi bili su više nego dovoljni da pokriju odlive po osnovu neto razduženja države na ime deviznih kredita i hartija od vrednosti (865,5 miliona evra, od čega je 619,8 miliona evra iskorišćeno za otplatu preostalog dela dolarske evroobveznice emitovane 2011. godine) i odlive po drugim osnovima (ukupno 16,1 milion evra).\nNa povećanje deviznih rezervi u septembru dodatno je uticao i pozitivan efekat tržišnih faktora u neto iznosu od 26,4 miliona evra.\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u septembru iznosio je 577,7 miliona evra i bio je za 26,6 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. U prvih devet meseci ove godine, u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 4.702,5 miliona evra.\nNarodna banka Srbije je na međubankarskom deviznom tržištu u septembru neto kupila 135 miliona evra. Posmatrano od početka godine, Narodna banka Srbije je, radi održavanja relativne stabilnosti na deviznom tržištu, neto kupila 1,1 milijardu evra.\nDžejms Bond kao porodični posao Ne dozvoli korporaciji da sve upropasti\nby bifadmin 5. oktobra 2021.\nVećina onih koji su sa nestrpljenjem očekivali premijeru najnovijeg filma o Džejmsu Bondu, ne zna da je za uspeh ovog serijala već skoro šest decenija najzaslužnije jedno porodično preduzeće. Procenjuje se da su zahvaljujući produkcijskim sposobnostima porodice Brokoli, filmovi o tajnom britanskom agentu ukupno zaradili oko 18 milijardi dolara. Sada se mnogi pitaju šta će biti sa tom franšizom, nakon što je vlasnik „Amazona“ Džef Bezos kupio filmski studio „MGM“, najpoznatiji upravo po ovom serijalu. Brokolijevi kratko odgovaraju da su naučili kako da ne dozvole korporacijama da upropaste Bonda.\nKorona je pomrsila konce čak i najčuvenijem filmskom špijunu svih vremena, Džejmsu Bondu. Svetska premijera najnovijeg filma iz ovog serijala, simboličnog naslova za današnje doba – „Nije vreme za umiranje“ – konačno je održana 28. septembra u Londonu, nakon što je tri puta odlagana zbog aktuelne pandemije, a od 5. oktobra se prikazuje u bioskopima.\nAli u filmskom svetu se spekuliše da britanskog tajnog agenta 007 može zadesiti gora sudbina nego problemi izazvani korona virusom. Smrtonosna pretnja je prepoznata u liku i delu Džefa Bezosa, vlasnika „Amazona“, koji je proletos kupio filmsku kompaniju „Metro Goldvin Majer“ („MGM“) za 8,45 milijardi dolara i time došao u posed oko 4.000 filmova i 17.000 sati televizijskih programa. Ipak, holivudski studio koji je preuzeo „Amazon“ je najpoznatiji upravo po serijalu o Džejmsu Bondu.\nMeđu mnogobrojnim nagađanjima šta će i kako Bezos uraditi ne bi li pretekao „Netfliks“ i „Dizni Plus“ i uspeo da maksimalizuje zaradu i u svetu zabave, najsažetiji komentar o eventualnoj budućoj sudbini britanskog agenta dao je Stiven Rubin, istoričar i tvorac enciklopedije o Džjemsu Bondu. Rubin je izjavio: „Bezos će hteti više, ali ne i bolje. Ne bi me čudilo da ubuduće dobijemo mnoštvo posebnih serija zasnovanih na pojedinim likovima iz filmova, na primer o tajnom životu gospođice Manipeni. A kakav se tek komercijalni potencijal za Bezosa krije u zlikovcima koji su prodefilovali kroz filmove o Džejmsu Bondu!“\nRuku na srce, takvih ideja je bilo i pre nego što je „MGM“ dobio novog vlasnika, ali one nisu mogle da prođu jer ih je u startu odbacivala jedna porodica. To je porodica Brokoli, zahvaljujući kojoj je izmišljeni junak britanskog pisca Jana Fleminga uopšte dospeo na filmsko platno pre skoro šest decenija. Od tada do danas, ovo porodično preduzeće za filmsku produkciju uspešno drži sve konce u franšizi „Džjems Bond“. Koliko uspešno govori i procena da su filmovi iz ovog serijala ukupno zaradili u sadašnjem novcu oko 18 milijardi dolara.\nNaslikaj mi brzo Gojinu sliku!\nDanas je teško zamisliti da je Jan Fleming, autor knjiga o Džejmsu Bondu, krajem pedesetih godina prošlog veka bezuspešno ubeđivao filmadžije, pre svih Hičkoka kojim je bio opsednut, da ekranizuju njegove romane. Stoga je izgledalo da je njegova poslednja nada kanadski producent Hari Salcman, koji je producirao nekoliko pozorišnih predstava i filmova sa skromnim uspehom. Salcman je 1960. otkupio prava na Flemingove romane o Bondu za 50.000 dolara i obećao dodatnih 100.000 dolara za svaku knjigu koja dospe na film.\nIako se bavio produkcijom, Salcman nije imao ono što je najvažnije za ovaj posao – dobre veze u najvećim filmskim kućama u Holivudu. Srećom, poznavao je nekoga ko je, pak, poznavao nekoga ko ima takve veze i što je bilo presudno – čitao je Flemingove romane. Veza je bio Albert Romolo Brokoli, poznat pod nadimkom Kubi, sin italijanskih doseljenika iz Kalabrije, koji su po dolasku u Njujork kupili imanje u okolini grada i nastavili da se bave porodičnim poslom – proizvodnjom brokolija.\nKubi nije nasledio ljubav prema poljoprivredi i bavio se svim i svačim, uključujući i pravljenje mrtvačkih kovčega, sve dok nije slučajno upoznao američkog milijardera, filmskog producenta i reditelja, a nadasve avanturistu Hauarda Hjuza, kada je kao fizikalac radio na snimanju jednog Hjuzovog filma. Brokoli se jako dopao Hjuzu i vrlo brzo je ušao u producentske vode, posvetivši se potpuno ovom poslu.\nBrokoli je ubedio Salcmana da mu ustupi 50% autorskih prava na ekranizaciju romana o Bondu, u zamenu za potpisivanje velikog filmskog posla. Iako je bio sposoban i veoma omiljen među holivudskim filmadžijama, nije uspevao da proda Bonda, sve dok na kraju filmska kuća „Junajted Artist“ („UA“) nije prihvatila njegov predlog. Mada su potpisali ugovor, u studiju su bili skeptični kako će film proći pre svega na američkom tržištu, jer su smatrali da je sadržaj, a posebno humor previše „britanski“, odnosno nerazumljiv za prosečnog američkog gledaoca.\nCeo budžet za prvi film o Džjemsu Bondu, „Dr. No“, iznosio je milion dolara, što danas zvuči smešno, ali u ono vreme to nije bilo malo novca. Ipak, štedelo se na svakom koraku, pa su zaposleni zaduženi za rekvizite morali, na primer, da sami i na brzinu naslikaju jednu „Gojinu“ sliku, koja je visila u kancelariji Dr. Noa.\nNe pravimo film za Oskara\nFilm je završen 1962. godine i postigao je uspeh u bioskopima širom sveta, uključujući i američke, zaradivši preko 40 miliona dolara. Brokoli i Salcman su prema ugovoru sa filmskom kućom imali prava na 60% zarade, koju su među sobom ravnopravno delili. Procenjuje se da su njih dvojica, nakon što su isplatili bioskope u kojima se prikazivao film, zaradili pojedinačno između pet i 10 miliona dolara, daleko više nego većina nezavisnih producenata koji su tada bili na vrhuncu karijere.\nMozak celog posla je bio Brokoli, koji je još pedesetih godina osnovao preduzeće za filmsku produkciju „EON“ u Londonu, jer su Britanci davali subvencije za razvoj filmske industrije. Ali da bi izvrdao stroge britanske poreze, Brokoli je sa Salcmanom osnovao firmu „Danjak“ u Švajcarskoj, da bi je zatim preselio u američku državu Delaver, koja i danas važi za najveći poreski raj u SAD. Logično, većina zarade se selila u „Danjak“.\nBrokoli je izdejstvovao da on i Salcman imaju potpunu kontrolu nad svakim detaljem u filmu, počev od odabira reditelja i glumaca, jer kako je isticao: „Mi ne pravimo film za Oskara, već veliku zabavu za obične ljude“. Stoga su počeli da traže i veće budžete za snimanje spektakularnih scena, držeći se pravila da ključne osobine glavnog junaka moraju da ostanu iste u svakom novom filmu, ali da sadržaj istovremeno treba prilagođavati promenama u vladajućoj popularnoj kulturi.\nPartnerstvo je prekinuto 1974. godine, kada je Salcman prodao „Junajted Artistu“, svoj udeo u franšizi, jer je bio pred bankrotom zbog niza loših ulaganja, za koje je iskoristio kao kolateral svoj udeo u „Danjaku“. Tako je Brokoli sa 66 godina ostao sam u ovom poslu, ali to mu nije bila prepreka da i dalje uspešno krči put kroz korporativnu džunglu u filmskom svetu.\nNaime, kada je 1979. „Junajted Artist“ objavio da je od dotadašnjih filmova o Bondu zaradio samo na severnoameričkom tržištu oko 600 miliona dolara u sadašnjem novcu, u studiju su „natuknuli“ da je više od polovine tog novca otišlo Brokoliju.\nBezos neće proći!\nAli ubrzo je krahirao i ovaj filmski studio zbog nekoliko velikih finansijskih promašaja, pa ga je 1981. preuzeo „MGM“, nad kojim je krajem osamdesetih godina pokušao da preuzme kontrolu ozloglašeni „biznismen“ Đankarlo Pareti. Tokom šest godina afera i parnica nije snimljen nijedan film o Bondu, ali Brokoli je uspeo da spase posao i nastavio je uspešno da ga vodi sve do 1995. godine, kada ga nasleđuju ćerka Barbara Brokoli i usvojeni sin Majkl Vilson.\nAlbert Brokoli je preminuo godinu dana kasnije, u 87. godini, a naslednici su se pokazali podjednako sposobnim u upravljanju porodičnom franšizom jer su posao učili još od malih nogu, kada su kao statisti učestvovali u snimanju filmova o Džejmsu Bondu. Iako je danas daleko teže doći do podataka iz poslovnih ugovora jer su korporacije sve proglasile poslovnom tajnom, američki mediji navode da kompanija „Danjak“ uzima oko trećine zarade od svakog snimljenog filma.\nBarbara Brokoli je na novinarska pitanja kako će se postaviti sada, kada u posao ulazi „Bezosova mašinerija“, samo kratko odgovorila: „Kobi nas je dobro naučio kako da ne dozvolimo korporacijama da upropaste Bonda“.\nIzvor: Najava oktobarskog broja Biznis i finansije, piše Zorica Žarković\n5. oktobra 2021. 0 komentar\nUvedena kazna do 750 evra za vlasnika koji ne pokupi izmet svog psa\nBroj umrlih u Srbiji za 20.000 veći nego broj živorođenih u prva tri meseca 2022. godine\nCene litijuma su skočile za više od 700 odsto, nikla za 250 odsto


Nasa ka novom putu u kosmos\nDatum kreiranja: utorak, 02 februar 2010 22:41\n1. februar. 2010.\nPrototip kapsule „Orion". Razvoj „Oriona" i rakete koja bi je nosila u svemir možda će biti potpuno ugašen.\nKada se prošle nedelje predsednik Amerike Barak Obama obratio Kongresu sa svojim predlogom za budžet, NASA se našla preneražena jer je predsednik izrazio želju da se Agencija mane letova na Mesec sa ljudskom posadom, a da čitav posao prepusti privatnicima.\nOvaj zaokret bi mogao da „odvede Nasu na opravdaniji i ambiciozniji put ka budućnosti," rekao je jedan zvaničnik koji je insistirao na anonimnosti. Ali ova promena je ozbiljno razljutila neke članove Kongresa, naročito iz Teksasa, lokaciji Džonsonovog svemirskog centra, i Floride, lokacije Kenedijevog svemirskog centra.\n„Moj najveći strah je bio spora smrt nacionalnog svemirskg programa za let ljudi u kosmos," izjavio je Republikanac sa Floride, Bill Posey.\nNa Obamin zahtev, koji će zvanično biti objavljen danas, budžet Nacionalne agencije biće u toku sledećih 5 godina dopunjen sa još $6 milijardi, tako da će do 2015. fiskalne godine NASA dobiti ukupno oko $100 milijardi.\nNovi dolari će u najvećoj meri da odu komercijalnim kompanijama koje će obezbeđivati transport do i od Međunarodne svemirske stanice (ISS). Do sada, NASA je za te poslove koristila svoje sopstvene svemirske letilice, šatlove, i plaćala Rusima za njihove „Progrese".\nPrema novom predlogu za budžet, oko $18 milijardi bi trebalo u narednih 5 godina investirati u razvoj tehnologija kao što su stanice za gorivo u orbiti, novi tipovi motora koji bi pokretali letilice u kosmosu i robotskih fabrika koje bi mogle da kamenje sa Meseca - a možda i sa Marsa - pretvaraju u raketno gorivo.\nKomercijalne rakete će zameniti „Ares I", raketu koju je NASA u poslednje četiri godine razvijala kao zamenu za šatlove, koji bi u septembru ove godine trebali da budu povučeni iz upotrebe. Među kompanijama koje će potražiti svoje mesto u biznisu svemirskog taksiranja izdvajaju se United Launch Alliance, zajednički privatni poduhvat Lockheed Martina i Boeinga, koji lansira rakete i za Ministarstvo odbrane i Nasu, i Space Exploration Technologies, mala kompanija pod vođstvom Elona Muska, osnivača internet financijskog sistema PayPal.\nGovoreći na konferenciji za štampu u Izraelu prošlog četvrtka, general Čarls F. Bolden, Obamin upravnik Nase, nagovestio je nov put agencije. „Na šta će se NASA usredsrediti da bi olakšala uspeh biće ono što ja volim da nazovem 'preduzetničkim interesom'," istakao je general Bolden.\nSkeptici se pitaju da li će taj komercijalni pristup biti značajno brži ili jeftiniji od dovršavanja „Aresa I" i kapsule „Orion" koja je trebalo da nosi astronaute. NASA je do sada potrošila oko $9 milijardi na „Ares I" i „Orion", poznat i kao „Constellation" projekat.\n„Već smo potrošili puno dragocenog vremena i milijarde dolara na razvoj ovog programa," izjavio je u e-mail poruci Republikanac iz Teksasa, Michael McCaul. „Nema smisla odbacivati plan zasnovan na 52 godina Nasinog iskustva i organizacionog znanja zarad otpočinjanja operacije koja lako može da se suoči sa kašnjenjima i neočekivanim preprekama."\nObamin predlog bi mogao dalje da nastavi demontiranje onoga što je preostalo od inicijative za svemirske letove sa ljudskom posadom koju je pokrenula Bušova administracija 2004. godine. Prošle godine srezano je $3,5 milijarde koje je Bušova adninistracija planirala da upumpa u Nasin budžet za period 2011-2013, a što je trebalo da se potroši za razvoj lunarnog modula koji je trebalo da do 2020. vrati astronaute sa Meseca.\nNovi predlog povećanja budžeta planira daleko manji porast od $3 milijarde godišnje koliko je Obamina specijalna stručna komisija, oformljena na početku njegovog mandata, procenila da je Nasi potrebno da bi nastavila program slanja ljudi van niske orbite oko Zemlje.\nKao što se očekuje, Obama će zatražiti produženje rada Međunarodne stanice za pet godina, znači do 2020. godine. Prema njegovom predlogu, zahtevaće se povećanje investicija i za unapređivanje objekata u Kenedijevom svemirskom centru.\nSlanje šatlova u penziju koštaće najmanje 4.600 od 15.000 radnih mesta u Kenedijevom centru. Doduše, zvaničnici administracije kažu da će inicijativa za komercijalna lansiranja otvoriti novih 1.700 radnih mesta na Floridi, ali ta cifra je bazirana na projekcijama Saveza komercijalnih letova, odn. grupe zainteresovanih.\nSeli K. Rajd, bivša astronautkinja koja je bila u Obaminoj komisiji, izjavila je da nju ohrabruje povećanje budžeta za Nasu, naročito ako se sagleda u svetlu planiranih zamrzavanja domaće potrošnje za ovu godinu na svim nivoima.\n„Njihov plan je slanje ljudi van Zemljine orbite, i to su dobro formulisali," kaže dr Rajd. „Mislim da je najbolji način za procenu ovog plana, kada se pokrene, zapitati se da li je administracija dala Nasi sredstva za ono za šta je ona tražila."\n„Meni se čini da je odgovor: da," kaže dr Rajd, na osnovu brifinga na kome je prisustvovala. Očigledno je da administracija plaira za Nasu potpuno inovativan pristup.\n Radi se o potrošnim lansirnim sistemima - „Delta II", „Delta IV" i „Atlas V". Ovo „potrošni" znači da su stepeni rakete tako konstruisani da budu korišćeni samo jedamput, za jedan let.\n Svemirska transportna kompanija poznata i pod imenom „SpaceX". Razvili su rakete „Falcon 1" i „Falcon 9", ali i raketne motore Merlin, Kestrel, i Draco i seriju orbitnih kapsula „Dragon".\nAMERIKANCI ODUSTALI OD MJESECA\nNASA ODUSTAJE OD MESECA!?\n29. jula 1958. godine osnovana je Nasa. Tim povodom objavljujemo izvod iz članka NASA - PRVIH 50 GODINA koji je objavljen u 32. broju Astronomije.


Većina penzionera u Republici Srpskoj - "prevremeni" - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Većina penzionera u Republici Srpskoj – „prevremeni“\nVećina penzionera u Republici Srpskoj – „prevremeni“\nU Republici Srpskoj zapravo ne postoji kategorija „prevremene penzije“. Ali budući da se u punu penziju ide u 65-oj godini života, a da je prosek odlaska 59, jasno je da se puna penzija ne ostvaruje u većem obimu.\nJoš je značajnije što se ne ispunjavaju godine radnog staža potrebne za odlazak u penziju. Od 243.000 penzionera, koliko ih je u Republici Srpskoj, samo 17.137 odnosno 7% otišlo je u penziju sa propisanih 40 godina radnog staža.\nKada se uzmu u obzir beneficirani radni i ratni staž, procenat se povećava na 16,8% odnosno 40.832 ljudi. On se dodatno povećava kada se uračunaju penzioneri koji su uslov za penziju ostvarili u više zemalja – 21,6% odnosno 52.305 osoba.\nU PIO RS stanje porede sa Nemačkom gde se ovaj procenat kreće oko 60% i naglašavaju: „Ovo nam govori da je u penzijskom sistemu Republike Srpske tek svaki peti korisnik prava penziju ostvario nakon 40 godina rada, dok su svi ostali u sistem ušli po raznim osnovama koje im je zakonska regulativa u određenom vremenskom periodu omogućavala“.\nOvo je veoma nepovoljan odnos i ukazuje na preopterećenost penzionog sistema RS. Uzrok tome su, pre svega, rat i posleratni period kada su vlasti RS, u nemogućnosti da im obezbede posao, veliki broj pripadnika vojnih snaga „zbrinjavale“ na taj način što su im omogućili da uđu u penzioni sistem kao korisnici prava.\nDodatno su situaciju otežale ekonomska kriza i tranzicija, koje su mnoge navele da potraže načina da penziju ostvare pre zakonskog roka, kako se u Srpskoj naziva kada osiguranik ode u „prevremenu penziju“ – kategoriju koja zvanično ne postoji.\nU Fondu PIO RS kažu da će u narednom periodu duži rad biti favorizovan: „To je propisano i Zakonom o PIO, koji se primjenjuje od januara 2012. godine, a kojim je predviđeno da su uslovi za ostvarenje prava ispunjeni ako, osim penzijskog staža od 40 godina, kao maksimum ili 15 godina kao minimum, osiguranik ispuni i drugi – starosni uslov za penziju, što do tada nije bilo propisano“.\nTags:beneficirani radni stažekonomijafinansijegodine stažapenzijapenzioni sistemprevremena penzijaRepublika Srpska


Iz Hrvatske se tokom prve tri godine članstva u EU, prema zvaničnim statističkim podacima, iselilo 102.000 ljudi.\nMeđutim, kako navodi Al Džazira Balkans, procenjuje se da je taj broj i dvostruko veći.\nZvanični statistički podaci pokazuju da se 102.000 ljudi iselilo od kako se Hrvatska pridružila EU 2013. godine i od kako joj je podignuta rampa za ulazak na evropska tržišta rada, pa sve do 2016. godine.\nIpak, ukazuje Al Džazira Balkans, mnogi odlaze "na crno", ne odjavljujući se.\n"Navodno se u te tri godine iselilo čak 230.000 ljudi. Iako se podaci od izvora do izvora razlikuju, tome treba dodati i nezvanične brojke, u koje su uračunati i iseljeni u poslednje dve godine, a tada se dolazi do brojke od preko 300.000", navodi Al Džazira Balkans.\nUkazuje i da su demografi zabrinuti zbog toga što većinom odlaze cele mlade porodice.\nNavodi i da je nedavno istraživanje zagrebačkog Instituta za javne finansije pokazalo da se prosečna starost iseljenika smanjila nakon 2013. godine, sa 41,5 na 33,6 godina.\nAl Džazira Balkans ocenjuje da se razmere iseljavanja verovatno najbolje vide u vreme božićnih i novogodinjih praznika, pre svega u Slavoniji, koja je od svih hrvatskih regija zasad najviše pretrpela posledice "odliva mozgova" i radne snage.\nS druge strane, navodi Al Džazira Balkans, u hrvatskim medijima "iz drugog plana" se probija priča da je proces iseljavanja počeo da se usporava.\nU tom kontekstu navodi se da je u navedenom istraživanju Instituta za javne finansije ukazano i na to da je intenzitet emigriranja oslabio.\nAl Džazira navodi da bi period intenzivnog iseljavanja mogao da potraje do 2020. godine, kada ističe rok do kojeg je Austrija, kao poslednja preostala članica EU, odlucila da ograniči pristup svome tržištu rada građanima Hrvatske.


U Beogradu oko 40 posto vakcinisanih - još malo pa kolektivni imunitet - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Obrati pažnju! » U Beogradu oko 40 posto vakcinisanih – još malo pa kolektivni imunitet\nDr Kon: U Beogradu - skoro pa kolektivni imunitet (foto: Pixabay)\nU Beogradu oko 40 posto vakcinisanih – još malo pa kolektivni imunitet\nAh Neša 20. april 2021. Obrati pažnju! Postavite komentar\nU Beogradu je „skoro“ pa dostignut kolektivni imunitet, izjavio je danas za RTS dr Predrag Kon, epidemiolog i član Kriznog štaba.\nDoktor tvrdi da je u Beogradu gotovo 40 posto vakcinisanih. „Ako se nastavi ovakav trend pada novozaraženih i rast vakcinisanih, što se tiče Beograda, ja sam jako optimističan“, rekao je on.\nJoš jednom je istakao da je vakcinacija najznačajnija mera koja utiče na tok epidemije virusa korona. Dodao je da je cilj da se broj novozaraženih spusti, ne samo u Beogradu, već i u svim gradovima Srbije i da građani moraju da shvate da je vakcinacija jedini izlaz.\n„Mogu da biraju: ili virus ili vakcina, nema između“, kazao je dr Kon uz konstataciju da ne bi trebalo da se uvode nove mere, ali ni olakšice.\nNova sednica Kriznog štaba najavljena je za sredu, 21. april 2021.\nTagovibeograd bg svaštara covid-19 dr predrag kon kolektivni imunitet krizni štab obrati pažnju vakcinacija virus korona\nPrethodni Sahrane i kremacije u Beogradu, 20. april 2021.\nSledeći Bez struje i bez vode u Beogradu, 20. april 2021.


Još aktivnija podrška Grada džudo klubu "Famos" - FILTER\nJoš aktivnija podrška Grada džudo klubu “Famos”\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Ljubiša Ćosić ugostio je danas predstavnike Džudo kluba “Famos” iz Istočnog Sarajeva, najtrofejnijeg i najboljeg džudo kluba u Republici Srpskoj.\nĆosić je novinarima nakon susreta rekao da mu je čast što je imao priliku da ugosti rukovodstvo i članove kluba koji je već treći put za redom u svim kategorijama najbolji u Republici Srpskoj, a najbolje rezultate u Srpskoj ostvaruje od 2004. godine.\n“Riječ je o klubu koji okuplja gotovo 100 takmičara svih uzrasta i postiže najbolje rezultate. Posebno me fasciniralo to što imaju od 10 do 12 treninga sedmično u svim kategorijama, što govori o ozbiljnosti pristupa rukovodstva kluba svom poslu. Upravo nas to dovodi u obavezu da ih Gradska uprava, kao prijatelj najboljih, promoviše i podržava“, naglasio je Ćosić.\nĆosić je dodao da je na današnjem sastanku dogovorena još aktivnija podrška Gradske uprave Istočno Sarajevo Džudo klubu “Famos”, kako bi takmičari ostvarili još bolje rezultate.\nOn je članovima Kluba poželio nabolje moguće rezultate, uz što manje povreda.\nPredsjednik Džudo kluba “Famos” Siniša Lubura zahvalio je gradonačelniku za dosadašnju podršku, kao i za sve što će Gradska uprava učiniti u budućnosti, pošto djeca u ovom klubu samo uz podršku lokalnih i republičkih institucija mogu nastaviti ovim tempom i napraviti još bolje rezultate, i to ne samo na lokalnom novou, već i na evropskom, a možda i na svjetskom.\nTrener ovog kluba Željko Šiljegović ukazao je da je od “Famosa” u BiH samo uspješnija sarajevska “Bosna”.\n“Ako uzmemo u obzir da je to klub sa pedesetogodišnjom tradicijom i velikim budžetom, koji u svojim redovima ima 90 odsto kupljenih takmičara iz svih dijelova BiH, možemo biti zadovoljni. Bez te njihove prednosti, mi bismo bili ubjedljivo najuspješniji klub u zemlji”, ukazao je Šiljegović.\nOn je podsjetio da je Džudo klub “Famos” osvojio 86 balkanskih medalja, te da u svojim redovima ima prvake Balkana u svim kategorijama, kao i medalju sa Studentskog prvenstva evrope.\n“Samo u posljednje tri godine imali smo sedam medalja sa evropskih kupova u seniorskoj, juniorskoj u kadetskoj konkurenciji. S obzirom da su nas u protekloj godini napustili Vuk Elez i Igor Vračar, koji su sada reprezentativci Srbije, mi smo pokazali da i bez njih možemo da budemo najbolji”, rekao je Šiljegović.\nDžudo klub “Famos” je više puta bio najuspješniji džudo klub u Republici Srpskoj, a nekoliko puta je proglašen najboljim sportskim kolektivom opštine Istočna Ilidža i grada Istočno Sarajevo.\nTags: Željko Šiljegović Istočno Sarajevo Ljubiša Ćosić Siniša Lubura sport džudo Džudo klub Famos\nPrethodna Donacija za sokolački vrtić\nSledeća Sokolac: Uručeni ključevi za 64 stana


RTS :: Može li srpski poverenik da disciplinuje Fejsbuk i Gugl\nDruštvo Može li srpski poverenik da disciplinuje Fejsbuk i Gugl\nponedeljak, 09. dec 2019, 07:27 -> 11:50\n"Šer fondacija" je povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti podnela prijave protiv Fejsbuka i Gugla.\nDirektor fondacije Danilo Krivokapić ističe da je u avgustu počeo da se primenjuje novi Zakon o zaštiti podataka o ličnosti, koji garantuje čitav niz prava građanima Srbije, ali i ovaveze za kompanije i državne organe koji obrađuju podatke.\n"Novina je da se ovaj zakon primenjuje ekstrateritorijalno, odnosno primenjuje se i na one kompanije koje nemaju sedište u Srbiji, ali na neki način eksploatišu podatke građana. Da bi se zakon mogao primenjivati, kompanije moraju imati predstavnike u Srbiji kako bi im se građani, poverenik ili sudovi mogli obratiti", ističe Krivokapić.\n"Predstavništvo Gugla mrtvo slovo na papiru"\n"Postoji kompanija koja je kao "Google d. o. o." registrovana na teritoriji Srbije i ona se vodi u Agenciji za privredne registre. Naši inspektori su išli na tu adresu i pokušavali telefonskim i elektronskim putem da uspostave kontakt sa predstavnivima tog društva, ali sve upućuje da je to mrtvo slovo na papiru", kaže Marinović.\n"Na osnovu prijava, izvršićemo inspekcijski nadzor. Da bismo utvrdili činjenice, obratićemo se sedištu "Gugla" u Kaliforniji i upoznati ih sa obavezom da imaju predstavnika u Srbiji.\n"Te države su članice Evropske unije. Kod njih se primenjuje Opšta uredba Evropske unije o zaštiti podataka. Mnoge kompanije nisu upoznate sa tim da se ova uredba kod nas ne primenjuje neposredno, iako je zakon u priličnoj meri tekstualno usaglašen sa njom. Dakle, moraju uskladiti svoje poslovanje sa srpskim zakonom", objašnjava Marinović.\n"Želim da verujem da su to velike i preozbiljne kompanije da bi bile neozbiljne na prostoru Srbije i da bi od same kazne, veća šteta bila po njihov ugled ako ne odrede prestavnika i ako se to obelodani", kaže Milan Marinović.\n(ponedeljak, 09. dec 2019, 12:14) - anonymous [neregistrovani]\nSamo se vi fejsbucite.


Srbija snažno podržava mirno rešavanje svih sporova na prostoru OEBS-a uz poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta svake države učesnice\nIstupanje prvog potpredsednika Vlade Srbije i ministra spoljnih poslova Ivice Dačića na neformalnom okupljanju ministara spoljnih poslova država učesnica OEBS-a u Slovačkoj:\n„Poštovani predsedavajući - ministre Lajčak,\nDozvolite mi da na početku izrazim zahvalnost našem domaćinu, ministru Lajčaku i slovačkom predsedavanju, za organizaciju neformalnog okupljanja ministara spoljnih poslova država učesnica OEBS-a u ovom prelepom planinskom ambijentu.\nSastanak je sazvan u važnom momentu za našu Organizaciju, koja se već godinama suočava sa ozbiljnim i nagomilanim problemima. Uprkos naporima slovačkog i prethodnih predsedavanja da države učesnice uključe u suštinski dijalog koji bi vodio jačanju naše Organizacije i njenom efikasnijem delovanju, a samim tim i rešavanju ključnih problema, mi smo još uvek daleko od ostvarenja ovog cilja.\nAktuelna situacija i atmosfera na međunarodnoj sceni, kao i brojni bezbednosni izazovi sa kojima se svakodnevno suočavamo nas obavezuju da se hitno vratimo osnovnim principima na kojima počiva OEBS, a to su dijalog, kompromis, mirno rešavanje sporova, izgradnja poverenja, solidarnost, odgovornost i saradnja.\nObzirom da je Borel malopre pominjao generalnog sekretara UN-a Gutereša, nedavno sam razgovarao sa njim o aktuelnom pitanju multilateralizma. Ranije smo govorili da je svet bio bipolaran, pa je bio unipolaran, pa multipolaran, a sad je anarhičan, i to su reči Gutereša. Moram da kažem da je verovatno u pravu.\nShodno tome, vreme je da zajednički pokažemo političku mudrost i odgovornost, a samim tim i političku volju i spremnost na kompromis, koji predstavljaju ključne elemente za obnavljanje poverenja i deeskalaciju postojećih tenzija.\nSve države učesnice bi trebalo da preispitaju svoje viđenje doprinosa OEBS-u njihovoj i bezbednosti svih njihovih građana, a shodno tome i svoju spremnost da u dobroj veri pristupe dijalogu o rešavanju pitanja koja ometaju funkcionisanje Organizacije u punom kapacitetu. Izdvojio bih pitanja finansiranja OEBS-a, održavanja redovnih sastanaka predviđenih Pravilima procedure, kao i predsedavanje Organizaciji.\nPosebno sam iznenađen da se predsedavanje Organizaciji, koje je nekada predstavljalo izuzetnu čast za državu čija je kandidatura prihvaćena, pretvorilo u mučnu obavezu, koju države učesnice pokušavaju da izbegnu. Prema našem iskustvu iz 2015. godine, predsedavanje OEBS-u je izuzetno zahtevan i komplikovan posao, ali nam je, sa druge strane, pružilo mogućnost da kroz proaktivan, transparentan i medijatorski pristup, doprinesemo jačanju efikasnosti funkcionisanja ove Organizacije i povećanju njene vidljivosti. Ujedno, predsedavanje predstavlja priliku za promociju države i njenih kapaciteta.\nVodeći se sopstvenim iskustvima iz prošlosti, Srbija snažno podržava mirno rešavanje svih sporova na prostoru OEBS-a, uz poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta svake države učesnice, kao jednog od osnovnih principa koji proizilazi iz Helsinškog završnog akta.\nDozvolite mi da istaknem našu posvećenost jačanju kapaciteta OEBS-a da efikasno reaguje u svim fazama konfliktnog ciklusa, od ranog upozoravanja do postkonfliktne rehabilitacije i pomirenja.\nŽeleo bih da se osvrnem i na situaciju u regionu Zapadnog Balkana, kojom u ovom momentu vlada pad entuzijazma zbog usporavanja procesa proširenja EU.\nSrbija je u potpunosti posvećena evropskim integracijama i regionalnoj saradnji. Smatramo da samo proaktivni pristup, fleksibilnost i spremnost na kompromise, koje bi učinile sve strane, mogu doprineti jačanju stabilnosti i bezbednosti u regionu.\nSa druge strane, moram da podsetim da je, uprkos posvećenosti Vlade Republike Srbije dijalogu između Beograda i Prištine, ovaj proces blokiran. Prištinski političari su svojim neodgovornim potezima, odnosno odlukom da uvedu tarife od 100% na robu koja dolazi iz centralne Srbije, direktno ugrozili civilno stanovništvo u Pokrajini i blokirali dijalog usmeren na pronalaženje dugoročnog i održivog rešenja baziranog na kompromisu.\nU tom kontekstu, a uzdajući se u duh saradnje u našoj Organizaciji, očekujemo uspešno predsedavanje Albanije u 2020. godini, koje će biti zasnovano na punom poštovanju svih principa, normi i preuzetih obaveza OEBS-a.\nNa kraju bih želeo da još jednom zahvalim našem domaćinu, ministru Lajčaku, na uspešnoj organizaciji ovog skupa, kao i da mu ponudim podršku i pomoć Srbije u prevazilaženju ključnih problema u Organizaciji."


Stečajna uprava KAP-a tužiće državu za 8,72 miliona eura – Bankar.me\nOctober 1, 2018 BIZNIS, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nStečajna uprava Kombinata aluminijuma KAP moraće da pokrene tužbu protiv države Crne Gore zbog naplate 8,72 miliona eura, nakon što je to početkom godine naložio Apelacioni sud, saznaju Dnevne novine.\nSudije Apelacionog suda su 23. januara ukinule rješenje prvostepene sudske instance kojim je Privredni sud odbio zahtjev ruskog CEAC-a da naloži stečajnom upravniku da u ime i za račun KAP-a pokrene svaki mogući i neophodni zakonom predviđen postupak radi naplate 8,72 miliona eura od države.\nRusi su ovaj zahtjev temeljili na odluci Arbitražnog suda iz Beča, a novac koji traže odnosi se na neisplaćene subvencije za struju shodno ugovoru koji su sklopili sa Vladom 2009.\nIz Privrednog suda Dnevnim novinama nije rečeno da li će i kada biti pokrenut ovaj postupak, ali s obzirom da je odluka drugostepenog suda obavezujuća za prvostepeni, za očekivati je da stečajna uprava KAP-a tuži državu.\nStečajni sudija i predsjednik Privrednog suda Blažo Jovanić je u rješenju od 19. decembra 2017. kojim je odbio zahtjev CEAC-a, a koje je potom ukinuo Apelacioni sud, naveo da se iz arbitražne odluke suda iz Beča ne može zaključiti da postoji obaveza države Crne Gore da isplati 8,72 miliona eura KAP-u u stečaju.\nApelacioni sud je, sa druge strane, utvrdio da je žalba CEAC-a na odluku Privrednog suda osnovana, te da “stečajni sud nije pasivni posmatrač, već ima ovlaščenje da preduzima mjere u cilju izvršavanja obaveza propisanih Zakonom o stečaju”\n“Ne može se prihvatiti stanovište prvostepenog suda da stečajni sud nije ovlašćen da nalaže stečajnom upravniku da pokrene postupak, podnese tužbu, angažuje advokata, zaključi poravnanje, povuče tužbu ili da se odrekne tužbe u postupku pred sudom ili organom upravr u Crnoj Gori ili inostranstvu, jer to ne proizilazi iz navedenih zakonskih odredbi”, navodi se u odluci Apelacionog suda.\nS obzirom na stav koji je istakao Jovanić u ukinutoj prvostepenoj odluci, biće krajnje neizvjesno ko će uspjeti u ovom sporu. Sigurno je, međutim, da će se u postupku prvi put na suprostavljenim stranama naći zaštitnik imovinsko-pravnih interesa Crne Gore i CEAC,\nbudući da su u dosadašnjem toku stečaja koji se vodi nad KAP-om osporavali sve odluke stečajne uprave.\nPOJMOVIkap tuži državu Stečaj u KAP-u stečajna uprava KAP-a\nPrevious Na bolji standard ćemo sačekati\nSljedeći Sindikat će tražiti raspisivanje referenduma o uslovima za penzionisanje


Srbija poražena i od Švedske – Borba\nKrivokapić se sad vadi: Održao pripremni sastanak sa Milom!\nSrbija poražena i od Švedske\nRukometna reprezentacija Srbije doživjela je i drugi poraz na Evropskom prvenstvu u Hrvatskoj, ovog puta od Švedske rezultatom 30:25. Loša igra u odbrani i veliki broj promašenih zicera u napadu koštali su izabranike Jovice Cvetkovića neuspjeha u meču sa razigranim Šveđanima koji su trijumfom obezbijedili plasman u narednoj rudni šampionata. Sa druge strane, ,,orlovima” će za prolazak dalje u narednom kolu biti neophodna pobjeda nad Islandom od četiri gola razlike, ukoliko Skandinavci izgube od Hrvata.\nSrbija je loše otvorila susret i morala je već od starta da juri prednost Šveđana koja je do kraja poluvremena i rezultata 16:10 varirala od četiri do šest golova razlike. Previše su prostora srpski rukometaši ostavljali u odbrani rivalima koji su to brzim kontrama i preciznim šutevima iz svih pozicija kažnjavali. Sjajno izdanje u prvih 30 minuta imao je švedski golmani Mikael Aplgren koji je najboljim pojedincima iz duela protiv Hrvatske- Petru Nenadiću i Nemanji Zelenoviću ,,skinuo” nekoliko zicera sa šest metara. Zaigrali su Srbi angažovanije i organizovanije u drugom poluvremenu i uspjeli da u 50-om minutu dođu na dva gola zaostatka 21:23, da bi u sledećem napadu maestralni Aplgren, po ko zna koji put, odbranio zicer indisponiranom Nenadiću i pogurao Šveđane do konačnog trijumfa.\nU pobjedničkom timu, najefikasniji su bili Lagergren sa pet, Ekberg, Jakobson i Nilson sa četiri pogotka. U srpskom timu sa pet postignutih golova izdvojio se Nemanja Ilić.\nDF: Incident organizovale prapolicijske snage, vratićemo redarsku službu\nVažne pobjede Zvezde i Partizana


Apokaliptični prizori: Jedna od najvećih katastrofa u istoriji Amerike (foto) - Sputnjik Srbija\n14:40 31.08.2017 (osveženo 18:38 31.08.2017) Preuzmite kraći link\nUragan Harvi sručio se na Luizijanu sa obilnim padavinama nakon rekordnih kiša u Teksasu koje su izazvale katastrofalne poplave i paralizovale američko energetsko čvorište Hjuston. Poplave su izazvale i eksploziju hemijskog postrojenja u Teksasu.\nŠteta koja je nastala zbog posledica uragana "Harvi" se procenjuje na 51 do 75 milijardi dolara.\nPoginulo je najmanje 17 ljudi, a desetine hiljada bilo je primorano da napusti svoje domove.\nSkoro trećina okruga Haris, u kome je i Hjuston, nalazi se pod vodom, što je otprilike 15 puta veća teritorija od Menhetna.\nLokalni zvaničnici procenjuju da će proći još mnogo dana dok opadne nivo vode koja se čak izlila i preko brane.\nUragan je pogodio oko petine američkih kapaciteta za preradu nafte.\nZbog obilnih poplava u hemijskom postrojenju u Teksasu odjeknule su dve eksplozije.


Još jedna pobeda Novaka Đokovića\nUz dosta glamura, svojstvenog dodeli filmskog Oskara i verovatno najvećeg skupa legendi sporta u svim sportovima, Novak Đoković se pridružio Nadalu i Federeru i postao još jedan dobitinik Loreusove nagrade iz sveta tenisa.\nČinjenica da od 2000-te godine, od kada je ustanovljena ova prestižna nagrada, teniseri već 6. put osvajaju najvažniju nagradu u sportu, dovoljno govori u kakvoj konkurenciji Novak i igra i uspeva da bude najbolji teniser a evo sada i najbolji sportista na svetu. Konkurencija je bila jaka. Najveći konkurenti su bili Mesi i Fetel. Bilo je i straha da Novak neće dobiti nagradu, jer nijedan fudbaler do sada nije dobio nagradu, a Mesi kao neko ko se stalno proglašava za najboljeg fudbalera na svetu, je izgledo kao najbolja prilika za to.\nSlično je i sa Formulom 1, s tim da je Fetel imao sezonu, koja je od svih sportista mogla da se poredi sa Novakovom. Ipak, realno, pravda je pobedila a Novakov niz uz tri osvojena GS i pet masters titula, su ipak bili bez premca.\nNovak je pre dodele izjavio da je ponosan što je upoznao mnoge velikane svetskog sporta, pa i svog idola Alberta Tombu, uz koje je osvajanjem ove nagrade, i zvanično stao rame uz rame.\nNa kraju i spisak svih dobitnika:\nSportista godine: Novak Đoković, tenis\nSportistkinja godine: Vivijen Čerijot, atletika\nTim godine: Barselona, fudbal\nPovratak godine: Deren Klark, golf\nProboj godine: Rori Mekilroj, golf\nSportista godine sa hendikepom: Oskar Pistorijus, sprinter\nŽivotno dostignuće: Bobi Čarlton, fudbal\nZa dobrobit sporta: Rai, fudbal\nSportska ličnost godine: Keli Slejter, surfing


Evropska unija SPUŠTA RAMPU za Srbe? Iz Brisela stigao je novi ŠAMAR za Beograd - Objektiv Evropska unija SPUŠTA RAMPU za Srbe? Iz Brisela stigao je novi ŠAMAR za Beograd – Objektiv\nEvropska unija SPUŠTA RAMPU za Srbe? Iz Brisela stigao je novi ŠAMAR za Beograd\nOpšta ocena u EU je da se epidemiološka situacija još nije dovoljno stabilizovala\n• 12:44 • 15.09.2020. • 15.09.2020.\nFOTO / europa.rs\nIako su pitanje otvranja granica za Srbiju pokrenule neke zemlje članice, opšta ocena je da se epidemiološka situacija još nije dovoljno stabilizovala, saznaje Tanjug u Briselu.\nBrisel izneo NOVI USLOV za Srbiju! Beograd ovo mora da uradi ako želi članstvo u Evropskoj uniji\nU diplomatskim izvorima za Tanjug navode da su neke od zemlja članica podržale ”zeleno svetlo” za Srbiju, ali da su i pored poboljšanje epidemiološke situacije u zemlji, brojke ”malo preko” EU kriterijuma od 16 zaraženih na 100.000 stanovnika.\n“Nisu velike šanse da se na sutrašnjem sastanku donese odluka o vraćanju Srbije na listu. Većina zemlja članica smatra da bi trebalo sačekati da se epidemiolška situacija stabilizuje na duži rok kako u Srbiji, tako i u EU”, navode izvori Tanjuga.\nSrbija se našla 1. jula na listi 15 zemlja koje zbog ”bolje ili jednake” epidemiološke situacije nisu imale restrikcije na ulazak u EU prostor.\nU trenutku kada se epidemiološka situacija u Srbiji stabilizuje, veći deo EU tek ulazi u tzv ”drugi letnji talas” COVID19.\nKako sve možemo da se testiramo i koliko to KOŠTA: Pojavio se i novi test koji otkriva koronu!\nInspekcija je sve utvrdila: Zaposleni su često zaraženi koronom! Evo koliko se poštuju mere u preduzećima\nBudućnost zaštite od korone: Bakarne maske ubijaju virus na 90°C (FOTO)\n15.09.2020. at 12:57\nNije vazno necemo u EU i ne cemo uopste nije samo da idemo nego ni da pripadnemo. EU trazi da priznamo nepostojecu drzavu na Srpskoj teritoriji i ovo sada je politicki cin,ali nema veze vazno da su procentualno prema broju stanovnika tri put vise zarazeni u EU. Hitlerova nemacka brani svoje saveznike iz drugog svetskog rata,fasisticki Hitlerov plan o jskoj ARIJEVSKOJ drzavii svi da budu podcinjeni Arijevcima. Mitetan nezna gde tera i Francska je pod nogu Nemacke\nČarls Kater još jednom oduševio Srbe: Amerikanac TETOVAŽOM pokazao koliko mu znači naša zemlja (VIDEO)\nNestaje čuvena plaža u Crnoj Gori, iz dana u dan sve je gora situacija (VIDEO)\nEvo ko je u Srbiji najviše na udaru korone: Lista zaraženih podeljena na 11 grupa\nKORONA presek po gradovima: U Beogradu su brojke ALARMANTE, a ovi gradovi su takođe UGROŽENI!\nŠta kada vas simptomi korone zadese na putu: Ovo je spisak TELEFONA na koje se možete obratiti!\nDrugi dan zaredom Srbija obara CRNI REKORD: Objavljeni su najnoviji podaci o koronavirusu!\nAlarmantno u Sloveniji: Novi CRNI REKORD po broju zaraženih, umrlo 18 osoba\nTIODOROVIĆEVE reči od jutros odzvanjaju SRBIJOM: Koronom zaraženo DESET puta više nego što je potvrđeno!


Elektronska registracija preduzeća pojeftinjuje poslovanje - Usvajanje novog zakona o privrednim društvima do kraja 2017. - Edukaplus\nElektronska registracija preduzeća pojeftinjuje poslovanje – Usvajanje novog zakona o privrednim društvima do kraja 2017.\nU naredne dve do tri godine preduzeća u Srbiji bi mogla potpuno elektronski da se registruju, što će pojeftiniti poslovanje za 20-30%, a za to je neophodno da zaživi i novi softver koji će to omogućiti.\n– Elektronska registracija pojeftinjuje poslovanje privrede. Naše procene su da će elektronska prijava registracije osnivanja biti jeftinija 20-30% u odnosu na „papirnu“ prijavu – kaže Dušan Vučković, v.d. pomoćnika ministra privrede.\nDa bi se iz kuće „klikom“ registrovala firma, promenilo sedište ili zamenio direktor, kao i drugi podaci koji se registruju u registru privrednih subjekata, neophodno je da zažive i novi softveri koji će to omogućiti, objašnjava se u tekstu.\nPredlog izmena i dopuna Zakona o privrednim društvima bi do kraja godine trebalo da se nađe pred poslanicima, a nudi nova rešenja u vezi sa postupcima prinudne likvidacije firmi, prinudnog otkupa akcija, smanjenja osnovnog kapitala društava sa ograničenom odgovornošću i zaštite prava manjinskih akcionara.


Partizan traži zamenu za Ivanovića: Na spisku je i Nemanja Nikolić!\nPočetna stranicaFK PartizanPartizan traži zamenu za Ivanovića: Na spisku je i Nemanja Nikolić!\nCrno-beli na oku drže pet potencijalnih pojačanja na poziciji u manevru, a poslednji reč ima trener Aleksandar Stanojević.\nAktivan je Partizan u potrazi za pojačanjima na određenim pozicijama, pre svega u odbrani, gde su na oku igrači koji ispunjavaju besmisleni uslov bonusa do 21 godine , ali i manevru, odnosno napadu gde će crno-beli ipak potražiti zamenu za Đorđa Ivanovića, koji je nedavno prešao u redove Olimpije iz Ljubljane. Na spisku je pet imena, a poslednju reč će dati trener Aleksandar Stanojević.\nKlub iz Humske je mnogo pre prodaje Ivanovića počeo da radi na tome, ali je promena trenera u jednom momentu dovela do malog zastoja kako bi novi šef struke Stanojević koordinisao svoje želje sa čelnicima kluba.\nNa kraju je odlučeno da se alternativa za Ivanovića ipak angažuje i to fudbaler sličnih karakteristika, neko ko može da pokriva više pozicija u napadu, od krilne, polušpica do najisturenijeg napadača.\nNa prvobitnom spisku je bilo sedam fudbalera, ali je sportski sektor odmah precrtao dvojicu, te je Stanojeviću ostalo da preseče koga želi od preostale petorice igrača.\nJedan od njih je pod ugovorom sa crno-belima, ali na pozajmici u Spartaku i radi se o Nemanji Nikoliću, koji i u subotičkom klubu obavlja ulogu takozvanog pakera, drugog napadača koji aktivno učestvuje i u igri veznog reda.\nPitanje je samo da li je pravno izvodljivo da se Nikolić, koji je ovoga leta produžio pozajmicu u Spartaku, povlači sa iste u tekućem prelaznom roku i to je nešto čime bi se crno-beli bavili u slučaju da on bude Stanojevićev izbor.\nJedan od igrača je i Nikola Čumić, fudbaler pod ugovorom sa Olimpijakosom. Vezista je u redove pirejskog kluba stigao zimus iz Radničkog iz Niša I to za 500.000 evra, ali nije u prvom planu, ne igra i sledi mu svakako odlazak na kaljenje.\nMeđutim, pitanje je koliko je ta opcija realna, s obzirom na činjenicu da ga vezuje ugovor do leta 2024. godine i da, prema izvorima Telegrafa iz Grčke, Olimpijakos za njega traži čak 2.500.000 evra obeštećenja. To je svakako nerealna cifra za naše uslove, a i pitanje koliko je Partizanu u interesu da razigrava igrača drugog kluba, bez neke koristi u perspektivi.\nŠto se tiče preostala tri igrača (o tom - potom), radi se o veoma dobrim fudbalerima, koji su takođe pod ugovorima, ali ukoliko Stanojević odabere nekoga od njih, Partizan je rešen da zavuče ruku u džep i ispuni mu želje.


DIREKTOR KOJI JE OTPUSTIO 900 RADNIKA PREKO ZOOM APLIKACIJE TUŽEN! Otkriven i razlog\nAutor: Glas javnosti 09.06.2022. u 16:54\nKompanija koju podržava SoftBank pristala je na spajanje od 7,7 milijardi dolara sa firmom za blanko čekove, kako bi postala javna pre nešto više od godinu dana, ali takozvani SPAC ugovor tek treba da se zaključi.\nVišal Garg, CEO kompanije Better.com koji je otpustio 900 zaposlenih preko Zoom-a, i to neposredno pre Božića, tužen je od strane nekadašnjeg direktora zbog navodnog obmanjivanja investitora.\nOd tada, Gargova javna kontroverza — i porast hipotekarnih stopa — naštetili su imidžu i poslovanju kompanije. Sara Pirs, bivša izvršna potpredsednica za prodaju i operacije u kompaniji, tvrdila je u tužbi da je Garg pogrešno predstavio izjave Better.com-a kako bi osigurao da spajanje napreduje prenosi Telegraf\nOn se plašio da će investitori povući sporazum o spajanju zbog pogoršanja finansijskog stanja Better.com-a, tvrdi Pirs. Ona tuži i Garg i Better.com zbog davanja lažnih izjava investitorima o finansijskim izgledima i učinku digitalne hipotekarne firme.\nAdvokat Better.com-a je rekao da su tužbe "bez osnova", a SoftBank (SFTBF) nije odmah odgovorio na zahtev za komentar. Pirsova je u tužbi, podnetoj u utorak američkom okružnom sudu, rekla da je izbačena sa svoje uloge u februaru u znak odmazde, zbog izražavanja zabrinutosti oko sporazuma. Ona sada traži finansijsku kompenzaciju.\ntužbadirektorotpuštanje radnikaotpuštanjeotpuštanje sa posla\nIzabran novi vršilac dužnosti direktora Srbija Voza\nHRVATSKI GENERAL SE SRAMNO OPRAVDAVA: Gađali su srpsku nejač u koloni izbeglica, a sad se bedno izvlače\nŠEŠELJU STIGAO POZIV: Mora da se javi HAŠKIM tužiteljima\nATANACKOVIĆ IMA SJAJNE VESTI ZA GRAĐANE : Solarni paneli na mreži za 20 dana\nVOĆE KOJE POMAŽE KOD PRITISKA : Najbolje rešenje za vaše zdravlje\nSPOJ NAJPOZNATIJEG KOKTELA I ČIZKEJKA: Mohito čizkejk (RECEPT)\nŽENE PRONAŠLE TRIK ZA POVEĆANJE GRUDI : Potrebna vam je samo pertla


Gulfud izvozna šansa za proizvođače hrane iz Srbije: Već prvih dana veliko interesovanje - Biznis Telegraf.rs\n"Nastup srpskih kompanija koje se predstaljaju na sajmu odslikava prehrambenu industriju naše zemlje"\nPrivrednici iz Srbije prvi put od početka pandemije predstavljaju svoje proizvode uživo na prehrambenom sajmu Gulfud u Dubaiju, a već prvih dana primetno je veliko intersovanje za srpsku hranu maloprodajnih lanaca i uvoznika Srednjeg istoka, Azije i Afrike.\nKako je saopšteno iz Privredne komore Srbije (PKS), najveći broj sastanaka predstavnici srpskih kompanija imali su sa potencijalnim partnerima iz Ujedinjenih Arapskih Emirta (UAE), Libana, Jordana, Jemena, Egipta i Indije, koji su bili u prilici da probaju našu hranu, voće, povrće, sokove, mlečne proizvode i uvere se u kvalitet ponude.\nNastup 11 kompanija iz Srbije na prehrambenom sajmu u Dubaiju koji se održava od 21. do 25. februara organizovale su PKS i Razvojna agencija Srbije (RAS).\nPomoćnik ministra privrede Katarina Jovanović Obradović rekla je da je Gulfud važan za našu prehrambenu industriju jer omogućava da se firme predstave ne samo velikom tržištu UAE već i širem regionu i kupcima iz drugih zemalja Azije i Afrike.\nDodaje da su na sajmu naše kompanije koje su već izlagale, ali da ima i novih izlagača.\nŠef Kancelarije PKS u Dubaiju Marko Selaković ističe da je veliki uspeh organizovati tako veliki sajam u vreme pandemije koronavirisa, uz poštovanje svih mera zaštite.\n- Nastup srpskih kompanija koje se predstaljaju na sajmu odslikava prehrambenu industriju naše zemlje - rekao je Selaković koji očekuje dobro pozicioniranje naše privrede na ovim velikim i zahtevnim tržištima.\nMlekara Šabac prvi put na Gulfudu predstavlja svoje proizvode, a direktorka prodaje te mlekare kaže da je sajam za njih izuzetna prilika da kvalitetan asortiman, koji je već pozicioniran na evropskom, ruskom i američkom tržištu, prošire i na zemlje UAE i regiona Golfa. Vukašin Cicmil, direktor izvoza i marketinga u Fabrici dečje hrane u Dobanovcima naglašava da je sajam u Dubaiju dobra prilika da se obnove stari i uspostave novi kontakti i partnerstva.\nNovim poslovima nada se i Slobodan Popović, direktor firme Natura gusto iz Paraćina koja pravi marmelade, sokove, ajvar, majonez, kečap, kao i zdrave grickalice.\nSuvlasnik kompanije Cold Prešok Beograd Branimir Kostić podseća da ta firma već drugu godinu nastupa na sajmu u Dubaiju i da su uspeli da obnove kontakte, nastave pregovore i dodaje da očekuju uspešan nastup.\nProizvod te firme od oraha i vegan bele čokolada bio je u finalu ovogodišnjeg takmičenja Gulfud inovativnih proizvoda u konkurenciji 265 proizvoda iz 44 zemlje u 10 kategorija.\nU Nacionalnom paviljonu Srbije proizvodni i izvozni potencijal naše zemlje predstavljaju kompanije Master Fruits, Mambiko agrar, Cold Prešok, ITN, Mirax agrar iz Beograda, PIK Bečej, Fabrika dečje hrane Dobanovci, Natura Gusto iz Paraćina, Jafa Crvenka, BMN Malinas iz Požege i Mlekara Šabac.\nSvetu je predstavljena lepeza domaćih proizvoda - smrznuto, sušeno i konzervirano voće i povrće, voćni prelivi, džemovi, mlečni proizvodi, dečija hrana, hladno ceđeni sokovi, proizvodi od ekstrudiranog pirinča i humusa, butera, mleka od koštičavog voća…\nUAE uvoze više od 80 odsto prehrambenih proizvoda od čega polovinu ponovo izvoze u zemlje Zaliva i istočnu Afriku. Proizvođačima koji žele da izvoze na tržište UAE posedovanje Halal sertifikata daje dodatu vrednost proizvodu.\nTaj sertifikat je obavezan kod proizvoda kao što su mleko, mlečni proizvodi, meso. Sajam Gulfud se prostire na 100.000 kvadrata, poseta prelazi 95.000 gostiju godišnje iz oko 100 zemalja.\nOve godine prijavljeno je 2.845 izlagača.


Kampanja uoči lokalnih izbora u Bosni i Hercegovini 7. oktobra je u završnici, a politički subjekti se sve više bave „visokom politikom“ igrajući na kartu patriotizma.\nLokalni izbori u Bosni i Hercegovini 2012. godine u senci su krize vlasti. Kako kampanja odmiče, tako se sa predizbornih skupova sve češće čuju poruke koje se ne odnose na lokalne teme. Pored međusobnih optužbi za loše stanje u državi, igra se i na proverenu kartu patriotizma po principu „za“ i „protiv“ BiH. Predsednik SNSD-a (Saveza nezavisnih socijaldemokrata) Milorad Dodik tako poručuje da je „BiH trula država“, a SDP (Socijaldemokratska partija) BiH odgovara: „Ako je BiH trula, to je zato što je Dodik njen crv“.\nPored visoke državne politike, stranački lideri i kandidati se i uoči ovih izbora bave ratnom prošlošću. Na predizbornom skupu SNSD-a u Srebrenici Milorad Dodik ponovo je negirao istorijske činjenice ističući da „ovde nije počinjen genocid“. Drugačije je govorio u „Centralnom dnevniku“ Senada Hadžifejzovića 2007. godine. „Ja znam savršeno dobro šta je bilo, bio je genocid u Srebrenici. To je presudio sud u Hagu i to je neosporna pravna činjenica“, rekao je Dodik.\nCentralna izborna komisija (CIK) BiH nije se odredila u pogledu negiranja genocida na predizbornim skupovima. Kako bi sprečila tzv. „izborni inženjering“, CIK je odlučila da birači prijavljeni nakon 24. avgusta ne stiču pravo glasa u opštini u kojoj su prijavili prebivalište nakon tog datuma. Građanska inicijativa „Glasaću za Srebrenicu“ pozdravila je tu odluku CIK-a. Međutim, upozorila je na „uskraćivanje biračkog prava za povratnike u Srebrenici“.\nGrađanska inicijativa „Glasaću za Srebrenicu“ je protiv predsednika CIK-a Branka Petrića i komandira Policijske stanice Srebrenica Adisa Cibralića podnela krivične prijave „zbog instrukcije koje je izdao Petrić, a po kojoj su postupili službenici Policijske stanice Srebrenica poništavajući prijave prebivališta za devet građana Srebrenice“.\nCIK je, u međuvremenu, ocenila da se dosadašnji tok predizborne kampanje uglavnom odvija u okviru zakonskih normi. „Do sada smo primili nekih sedam žalbi i oko trinaest prigovora i većina je u postupku rešavanja. Izrekli smo i jednu sankciju poništenja overe jednog kandidata i taj slučaj je u postupku pred sudom“, kaže članica CIK-a Irena Hadžiabdić.\nOvera je poništena kandidatu za gradonačelnika Zenice Miradu Hadžiahmetoviću koji je na svojoj internet-stranici ponudio i pornografske sadržaje kao „nagradu“ onima koji su videli njegov program razvoja Zenice.\nDa li su i u kojoj meri političari ispunili svoja obećanja data uoči prošlih lokalnih izbora? Udruženje građana „Zašto ne“ ustanovilo je da je u sarajevskoj opštini Centar, ispunjeno najviše predizbornih obećanja, dok je najmanje obećanja iz 2008. godine ispunjeno u opštini Ljubinje. Tijana Cvjetičanin iz organizacije „Zašto ne“ kaže da je u proteklom mandatu slab učinak imao i gradonačelnik Banjaluke. „Za Banjaluku bi se moglo reći da je ostvarila loše rezultate na svakom planu“, kaže Tijana Cvjetičanin.\nAnketno istraživanje Centra za humanu politiku pokazalo je da je većina građana u Bosni i Hercegovini nezadovoljna lokalnim vlastima koje je izabrala na lokalnim izborima pre četiri godine i da ove godine nameravaju da izaberu „odgovorniju i nekorumpiranu vlast“.Centar za humanu politiku procenjuje da će na lokalne izbore 2012. godine izaći do 59 odsto birača. Na izbore će izaći i mnoge Sarajlije, iako većina anketiranih tvrdi da ne veruju političarima. To možda najbolje opisuje jedan od anketiranih Sarajlija: „Svi obećavaju pre izbora, a posle izbora ništa.“\nKljučne reči Sarajevo, BiH, lokalni izbori\nTrajni link https://p.dw.com/p/16I0j


NovaEnergija.net » izložba izložba – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "izložba"\nU četvrtak, 9. februara u galeriji U10 otvorena je grupna izložba “iScream” u okviru koje je prikazan i performans Milice Prelić pod naslovom “Love me two times“. Kao i prethodni…\nDorćolska art komuna “Dorćol Platz“, povodom “Noći muzeja”, organizuje izložbu u subotu 21. maja sa početkom u 21h, lokacija Dobračina 59b. Ono što vas očekuje jesu izložbe i performansi “Dok…\nSvečano otvaranje Canon izložbe “Najbolje fotografije nedelje za 2015. godinu”\nCanon Srbija u četvrtak, 14. aprila, od 18 časova, svečano otvara izložbu fotografija “Najbolje fotografije nedelje za 2015. godinu“. Na izložbi će biti prikazane fotografije koje su pobeđivali kao najbolje fotografije nedelje, a…\nNedavno su, u kući Kralja Petra, bili izloženi plakati pokreta “Solidarnost”, nastali osamdesetih godina prošlog veka. Niste morali da budete vrsni poznavalac istorije, da biste osetili duh vremena u kojem…\nTuristička organizacija Tajlanda je u okviru promotivne kampanje, koja ima za cilj povećanje svesti o brendu Tajlanda i turističkim potencijalima, ili jednostavno, lepotama ove zemlje, organizovala izložbu fotografija sa Tajlanda…


Tanjug 10. decembra 2018. 09:43\nBEOGRAD – Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić poručila je danas da građani Srbije već vide rezultate kineske incijative „Pojas i put“ kroz nove puteve, mostove, rekonstrukciju i modernizaciju železnice, energetske projekte, zaštitu životne sredine i privrednu saradnju sa kineskim kompanijama.\nOna je na Trećoj međunarodnoj konferenciji Beogradskog strateškog dijaloga „Incijativa pojas i put na Balkanu“ navela da su kineske kompanije samo u Smederevu sačuvale 5.000 radnih mesta, te da će u RTB Bor, gde je izabran strateški partner iz Kine, sačuvati još 5.000 mesta direktno i 25.000 indiretno.\n„Radujemo se nastavku saradnje na brojnim drugim projektima, uključujući i obrazovanje, koje je visoko na listi Vlade Srbije“, rekla je Brnabićeva.\nOna je podsetila da je 29. novembra u Pekingu otvoren srpski kulturni centar „Ivo Andrić“, posle Pariza drugi u svetu, i dodala da s nestrpljenjem očekuje i otvaranje kineskog kulturnog centra u Beogradu.\nPremijerka je istakla da će saradnja u obrazovanju i kulturi dodatno doprineti povezanosti dve zemlje i naroda i njihovom „čeličnom prijateljstvu“.\n„Dosledna politika pružene ruke i nemešanja u unutrašnje stvari drugih država napravila je od Kine velikog prijatelja i iskrenog partnera svih koji dele istu vrstu dobronamernog odnosa prema svetu”, rekla je Ana Brnabić.\n„Ujedinimo nase snage kako to prijatelji čine na zadovoljstvo jednih i drugih”, rekla je Ana Brnabić i istakla da će vlada nastaviti da podržava zajedničke projekte.\nNa konferenciji u Beogradu govoriće i kinseki ambasador Li Mančang, austrijski diplomata Volfgang Petrič, eminentni stručnjaci i predstavnici prpivrednog sektora Kine i Srbije.


Njemački univerzitet nudi „bespovratnu stipendiju za najboljeg neradnika\nNjemački univerzitet nudi „bespovratnu stipendiju“ za najboljeg neradnika\nUniverzitet umjetnosti u Hamburgu pokreće projekat u cilju proučavanja vrijednosnog sistema društva u pogledu uspještnosti i održivog razvoja, tako što nudi bespovratnu stipendiju za najvećeg „neradnika“.\nUniverzitet umjetnosti u Hamburgu je objavio konkurs za dodjelu tri stipendije u iznosu od 1.600 eura kandidatima iz cijele Njemačke. Podnosioci zahtjeva mogu da dostave anonimne prijave do 15. septembra, ali će moradi da dokažu komisiji da je njihova odluka da budu „aktivni neradnici“ dovoljno ubjedljiva ili relevantna.\nPodnosioci prijave treba da odgovore na samo četiri pitanja: Šta ne želite da radite? Koliko dugo namjeravate da ne radite ništa? Zašto je važno da se ne radi ništa posebno? Zašto ste vi prava osoba koja ne treba ništa da radi?\n„Ne raditi ništa nije lako“, kaže Fridrih fon Boris, arhitekta i dizajner koji je osmislio ovaj program. „Želimo da se usredsredimo na aktivnu neaktivnost. Ako kažete da se nedelju dana nećete ni pomjeriti, onda je to impresivno. Ukoliko predložite da se nećete ni pomjerati, niti razmišljati, to će biti još bolje“.\nSve prijave će biti dio izložbe\nIdeja koja stoji iza ovog projekta nastala je iz debate o naizgled suprotstavljenim vrijednosnim normama koje društvo promoviše – s jedne strane se zagovara održivost, a istovremeno vrjednuje samo uspjeh, dodaje Fon Boris. „Ova stipendija nije šala, već eksperiment sa ozbiljnim namjerama – kako da društvo koje je oslonjeno samo na postignuće i uspjeh okrenete naglavačke?“\nNovčani iznos stipendije će biti isplaćen tek pošto kandidat preda „izvještaj o iskustvu tokom nerada“ do sredine januara 2021. godine, mada Fon Boris dodaje da stipendija nije uslovljena i da oni koji ne ispune svoje obećanje o neradu neće biti kažnjeni.\nPodnosioci zahtjeva sami mogu da odrede dužinu neaktivnosti. „Ako kažete da nećete spavati, zna se da to možete izdržati samo nekoliko dana. Ali ako kažete da nećete ići u kupovinu, to biste mogli da izdržite mnogo duže“, napominje Fon Boris.\nSve prijave će biti dio izložbe pod nazivom Škola nekonvencionalnosti: ka boljem životu koja će u novembru biti otvorena na Univerzitetu u Hamburgu. Izložba će pokušati da da odgovor na pitanje „Čega mogu da se odreknem da bi moj život imao manje negativnih posljedica na živote drugih?“


Đorđe Marjanović - Blic Online\nNovi spot Đorđa Marjanovića i "Laure 2000"\nDugo i bružno pripremani spot za numeru "Od ljubavi do mržnje" koji je uradila grupa "Laura 2000" zajedno sa pevačkom legendom Đorđem Marjanovićem, upravo je završen.\nFanovi iz Rusije na proslavi Đorđevog 83. rođendana\nLegenda domaće zabavne muzike ne posustaje! Sa najbližima do duboko u noć je slavio, a poseban poklon Đorđe je dobio od sina Marka - obradu njegove pesme “Od ljubavi do mržnje”.\nNovi spot "Đure i Mornara" i Saše Dragića\nVladimir Đurić Đura i njegovi Mornari, dobili su novo pojačanje, bar u spotu za novu pesmu “Svi na Dunav, svi na Savu”, u kojoj se kao gost pojavljuje estradni menadžer i producent Saša Dragić.\nKoncert za 80. rođendan Đorđa Marjanovića\nPovodom 80. rođendana Đorđa Marjanovića, 30. oktobra u Domu sindikata biće održan koncert u njegovu čast, na kome će se okupiti njegovi prijatelji i kolege.\nRusi snimaju film o Đorđu Marjanoviću\nBarda jugoslovenske estradne scene nedavno je u Prčnju posetila ekipa ruske televizije koju je predvodila Ljudmila Ljubimova, producentkinja Međunarodnog koncertnog programa iz Moskve. Ona snima seriju dokumentarnih filmova o zvezdama jugoslovenske estrade i tom prilikom je rekla da je Đorđe ruski “uvaženi miljenik, kao čovek i kao pevač, izvođač jugoslovenskih i ruskih pesama”.\nEvergrin zvezde u Domu sindikata\nUmetnički ansambl Ministarstva odbrane „Stanislav Binički“ pod dirigentskom upravom maestra Vojkana Borisavljevića održaće 24. maja u velikoj dvorani Doma sindikata koncert pod nazivom „Proleće u Beogradu“, na kojem učestvovati i eminentni pevači iz bivše Jugoslavije, učesnici festivala „Beogradsko proleće“ i „Opatija“.


Pazarci su prvi put ozbiljnije zapretili dva minuta kasnije i odmah poveli - Pavlović je snažno šutirao iz prekida, takođe iskosa sa leve strane, i poslao loptu kroz noge Markoviću i pored Ćirkovića u donji desni ugao za 0:1.\nDomaći fudbaleri su od tada još više krenuli sa napadima kako šampionsko slavlje ni bi bilo završeno porazom i već do prvog poluvremena su stigli do izjednačenja. Najpre je golman Zečević zaustavio "bombu" Saše Markovića sa oko 25 metara, ali je bio nemoćan u 42. minutu.\nVeliki trenutak na početku drugog dela odigrao se za Miroslava Vulićevića, jer je desni bek Partizana ušao u igru umesto Bandalovskog u 53. minutu i vratio se na teren prvi put posle sedam meseci zbog povrede kolena.\nCrno-beli su u 68. minutu bili blizu novog vođstva, što je bila i prva prilika u drugom delu - Ninković je dugom loptom izbacio Andriju Živkovića koji je bio brži od čuvara i Zečevića, samo što je bio neprecizan i loptu poslao pored leve stative.\nPartizan je kontrolisao igru, Pazarci su čekali šansu iz kontri, pa su one prave prilike izostale do 84. minuta kada je Brašanac pronašao Šaponjića od koga se lopta odbila, pa se strelac izjednačujućeg gola nije bolje snašao iako je bio u izglednoj poziciji, te je na semaforu ostalo 1:1.\nNinković nastavlja sa ispadima: Srednji prst za navijače Rada!\nPogotkom Škuletića iz jedanaesterca Partizan je eliminisao Rad i posle tri godine plasirao se u polufinale Kupa, a slaba utakmica više će ostatiti upamćena po jednom ružnom detalju: na skandiranje navijača Rada “rumeni, rumeni”, mladi prvotimac Partizana Nikola Ninković im je pokazao srednji prst i potvrdio da sa njegovim sportskim vaspitanjem nešto nije u redu.


Arhiv - Ministar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar\nMinistar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar izjavio je 2.novembra da su ljekari koji su preporučili ili prepisali lijek Ivermektin za liječenje Covida već smijenjeni sa svojih radnih mjesta.\n"Oni koji su bili na nekim rukovodećim mestima, više nisu. Sada sledi drugi deo. Taj lek nije po zakonu, to je neregistrovan lek za ljudsku upotrebu, on se koristi u veterini i ne može da se koristi i preporučuje ljudima", naglasio je Lončar na konferenciji za medije povodom godinu dana Vlade Srbije.\nPreporuke za liječenje COVID-19 Ivermektinom širile su se preko grupe na društvenoj mreži Viber, a mediji u Srbiji su izvijestili da su i pojedini ljekari bili dio grupe koja je neregisrtrovani lijek preporučivala građanima oboljelim od Covida.\nLončar je pozvao i medije u Srbiji da ne izvještavaju o antivakserima u Srbiji, jer je to "ono što oni i žele".\nIvermektin je lijek koji je u Srbiji registrovan za liječenje životinja, ne za ljudsku upotrebu.\nU svijetu postoji registrovana verzija Ivermektina za ljudsku upotrebu, a direktorica Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje Srbije Sanja Radojević Škondić upozorila je ranije da taj lijek nije u protokolu liječenja COVID-19 - da ga nije registrovala ni Američka agencija za hranu i lijekove, niti ga Svjetska zdravstvena organizacija priznaje kao dio protokola liječenja.


SIMPTOMI - nastajanje, razvoj i nivoi manifestacije\nSada, kada smo se malo bolje upoznali sa našim kanalizacionim sistemom lagano počinje da nam bude jasnije i to na koji način nastaju mnogi naši simptomi. Za jednostavno razumevanje uzroka najvećeg dela čovekove telesne patnje apsolutno je neophodno da razumemo eliminacioni ciklus u životu jedne ćelije objašnjen u odeljku o limfotoku, da shvatimo da ćelijski otpad predstavljaju kiseline koje su po svojoj prirodi abrazivne, korozivne i veoma agresivne prema tkivima. Takođe moramo imati u vidu da od hrane koju konzumirmo direktno zavisi količina otpada koji ćemo morati da eliminišemo. Uzmimo za primer šta se dešava ako maloj bebi ne promenimo pelenu na vreme. Ona dobija osip koji u stvari predstavlja slabiji oblik hemijske opekotine od kiselina izbačenih kroz urin. Sada zamislimo situaciju u kojoj je funkcija bubrega smanjena i naš ćelijski otpad kreće da se gomila u međućelijskim prostorima koji su kilometrima dugački unutar našeg tela. On se polako počinje taložiti oko ćelija, kreće da ih prži i stvara ono što se često naziva upalnim procesima i naše telo mora reagovati nekim od zaštitnih metoda ne bi li sprečilo propadanje ćelija.\nPrva linija odbrane jeste pokušaj njihovog neutralisanja i mehaničkog odstranjivanja kroz alternativne kanale eliminacije, a u najvećem broju slučajeva to su pluća, sinusi ili koža, s obzirom da je debelo crevo uglavnom prezauzeto i kod većine poprilično blokirano. Na ovaj način se stvaraju svima dobro poznati simptomi prehlade i gripa kao što su kijanje, kašljanje, upale uha, grla, sinusa, pluća, gde telo putem lučenja mukusa (sluzi) iz sluznice pokušava da neutrališe i izbaci uljeze, kao i povišena telesna temperatura koja označava pokušaj tela da poveća pokretljivost/viskoznost limfnog sistema i stimuliše eliminaciju kroz kožu znojanjem. Ovo se naziva akutnom fazom pojave simptoma.\nUkoliko se odlučimo da ove simptome suzbijemo spoljašnjim uticajima i prekinemo njihovu pojavu, propadanje ljudskog tela ulazi u sledeću fazu gde su simptomi prikriveni, telo je u stanju privremenog balansa gde uspeva da svojim unutrašnjim mehanizmima neutrališe štetne uticaje neeliminisanog otpada. Ovu fazu nazivamo post-akutnom ili fazom homeostaze u kojoj se povremeno javljaju i akutni simptomi eliminacije. Ovo je faza u kojoj još uvek postoji iluzija efikasnosti primene supresivnih metoda kontrolisanja ljudskog tela.\nMeđutim, kiseline koje se nalaze u telu nastavljaju da rade ono što jedino znaju, a to je da prže i isušuju, s jedne strane sam limfni sistem čime ga dodatno usporavaju i povećavaju problem, a s druge strane okolna tkiva u kojima se nalaze. Na ovaj način dobijamo upalne procese od glave do pete i niko nije bezbedan: jetra, pankreas, pluća, bubrezi, testisi, jajnici, bešika, oči, zubi, zglobovi, nervi, creva, koža, mozak, apsolutno sva tkiva su podložna korozivnom uticaju kiselina. Prvo stradaju genetski slabi ili mehanički povrđeni te oslabljeni delovi tela, a ponekad bolovima bude zahvaćeno celo telo. Ovo stanje predstavlja treću, hroničnu fazu razvoja simptoma koji nam jasno stavljaju do znanja da bi nam bilo pametno pozabaviti se njihovim uzrokom. Ipak, velika većina nas se i na ovom koraku odlučuje za brzinsko „rešenje“ problema putem suzbijanja simptoma spoljašnjim uticajima koji na kratko isključuju alarmne sisteme našeg organizma dajući već izmorenom telu minimalne periode oduška. Ovo predstavlja hroničnu fazu razvoja simptoma gde se oni ponovnim suzbijanjem sve brže i intenzivnije vraćaju do granice iscrpljenja moći njihovog suzbijanja. Na ovom nivou telo se polako predaje i počinje da dolazi do propadanja i oštećenja ćelija i gubitka funkcije tkiva i javjaju se ciste, čirevi, tumori, kožne promene, neurološki poroblemi/oštećenja, lezije i njima slične promene.\nSledeći korak se ne nalazi daleko i predstavlja poslednju, degenerativnu fazu gde je telo potpuno razoružano i kiseline neometano prže gde stignu, probijaju ćelijski zid, izazivaju mutacije ili smrt ćelija i najčešće ostavljaju čoveka vezanog za postelju ili kolica, neretko potpuno bespomoćnog i zavisnog od pomoći svojih najbližih.\nIz navedenog se jasno vidi da suzbijanje pojave simptoma predstavlja samo prividno rešenje problema koje nas vodi u pravcu hroničnih manifestacija, kao i da je istinsko rešenje promena životnog stila i detoksifikacija organizma.\nU sledećem odeljku pozabavićemo se pitanjem kako uopšte započinje ovaj surovi lanac događaja kod većine ljudi, a malo kasnije i time šta možemo da učinimo da ga prekinemo i preokrenemo.


Stefanović: Na Kosovu i dalje pat pozicija – Nadlanu.com\nStefanović: Na Kosovu i dalje pat pozicija\nObjavljeno 21. sep 2011. / 23:28:16\n“Previše je onih koji misle da se problemi mogu rešiti jednostrano, preko noći”, rekao je Stefanović u Beogradu, na predstavljanju knjige “Kosovo: put ka osporenoj državnosti na Balkanu” Džejmsa Ker- Lindzija iz Evropskog instituta Londonske škole za ekonomiju i političke nauke.\nStefanović je ponovio da Vlada Srbije ima strategiju i plan za Kosovo, da su elementi tog plana “fazni” i da je sa njim upoznata međunarodna zajednica.\nPrema njegovim rečima, na dijalog sa vlastima u Prištini loše utiče to što Priština nema evropski put, pa ih je teško motivisati, kao i zato što su iz međunarodne zajednice odaslati pojedini signali da su jednostrani nasilni potezi dobri, ali i zato što su dijalog i razgovori “strana tela u kosovskom životu“.\nUpitan za spekulacije prištinskog lista “Zeri” da se razmatra međunarodna privremena uprava za sever Kosova, Stefanović je kratko rekao da “to već postoji”.\n“Međunarodno upravljanje, kontrola, sve to već postoji. Osim ako neko ne želi da preuzme sve institucije i preda ih Prištini”, rekao je Stefanović na predstavljanju knjige koje je održano pod pokroviteljstvom Fonda za političku izuzetnost.\nborislav stefanovićkosovo i metohija


Nakon više od godinu dana, u subotički Dom zdravlja odnosno Dečiji dispanzer, stigla je vakcina "Pentaxim", koju deca primaju od ponedeljka, 12. januara.\nNovi Pravilnik o imunizaciji, koji je stupio na snagu 1.januara ove godine, odredio je i nova pravila koja određuju kategorije dece koja će primiti vakcine. Dr Mihaela Budimski, PR Doma zdravlja objasnila je koji mališani i prema kojim kriterijumima, imaju pravo da budu vakcinisani.\n- Deca koja navršavaju dva meseca života, 1.januara ove godine imaju pravo da se vakcinišu ovom kombinovanom petovalentnom vakcinom, kao i mališani kod kojih nije izvršena primo vakcinacija, zato što imaju dokumentovane kontraindikacije za otpočinjanje primo vakcine prema određenom uzrastu za kalendar vakcinacije- rekla je dr Budimski. Dodala je da sva ostala deca koja su započela vakcinaciju petovalentnom vakcinom, a primila su prvu ili drugu dozu, neće ulaziti u ove kategorije, te će roditelji morati da ih kupe sami (troškovi su oko 3.500 dinara) ili da decu vakcinišu "starim" vakcinama.\nU našoj zemlji "Pentaxim" vakcine stigle su prema rečima pedijatara u Dečijem dispanzeru, sa dve godine kašnjenja, jer su one već uvedene u gotovo svim zemljama okruženja.\nSubotica dobila 180 vakcina\nU Suboticu je ovoga puta stigao kontigent od 180 vakcina, a procenjuje se da je ta količina za sada dovoljna za imunizaciju dece za oko mesec dana.\n- Retka smo zemlja koja je decu do sada vakcinisala isključivo „oslabljenim" vakcinama, odnosno klasičnim Torlakovim vakcinama, a od sada prema novom Uputstvu o trošku Fonda za zdravstveno osiguranje, u mogućnosti smo opet da određenoj kategoriji dece dajemo „Pentaxim". Vakcina se daje tri puta u prvoj godini, u razmacima od mesec i po dana, a država je odredila da će ta 3 davanja biti petovalentnom vakcinom. Međutim, revakcinacija koja se radi godinu dana nakon treće doze, obično sa godinu i po dana, radiće se starom vakcinom. Znači, sa godinu i po dana, deca će i dalje primati Torlakovu vakcinu, a ako roditelji budu želeli da revakcinacija bude sa "Pentaxim" vakcinom, moraće da je kupe. To trenutno međutim nije moguće, jer je apoteke nemaju, s obzirom da je Fond preuzeo tu količinu vakcina koju su uvoznici isplanirali. Nadamo se ipak, da će snabdevanje biti kontinuirano, te da ćemo na vreme dobiti nove doze "Pentaxima". Ukoliko to ne bude slučaj, ne možemo roditeljima reći da kupe vakcinu kada oni imaju pravo o teretu Fonda da vakcinišu dete. Moraće se sačekati nova isporuka vakcina. Svakako, apelujemo na roditelje da ne kupuju vakcinu unapred iako je kojim slučajem nađu, pre nego što se ne posavetuju sa svojim pedijatrom, rekla je dr Tatjana Ilić, pedijatar u Dečijem dispanzeru.\nPodsetimo, "Pentaxim" je vakcina koja štiti od difterije, tetanusa, velikog kašlja, hemofilus influence B, i dečje paralize. Do sada je ona davana deci sa dva uboda, a od sada je njena primena komfornija, jer se daje jednim ubodom, inaktivisana je, što znači da ne može da izazove vakcinalnu bolest, oslabljene su neželjene reakcije, dete nema temperaturu, bol, otok, razdražljivost, što je moglo do sada da prati "oslabljene" vakcine, objasnila je takođe dr Ilić.\nNa pitanje da li postoji opasnost u slučaju da se dete ne vakciniše na vreme "Pentaximom", dr Ilić je rekla da imunizacija svakako treba da bude završena u predviđenom roku, ali da povećavanje razmaka između dve doze samo pojačava njeno dejstvo, a ne smanjuje ga, kao što se misli.\n- Detetu neće smetati ako je umesto 2, sačekalo 3 meseca, čak će reakcija na vakcinu biti bolja, ali mi svakako želimo da do nekog trenutka, kada će možda krenuti u kolektiv, kompletiramo, odnosno završimo imunizaciju. Postoje planirani termini za vakcinu, ali ako se razmak poveća, to nije nikakav problem - istakla je dr Ilić.\nUkoliko i do sada roditelji nisu decu želeli da vakcinišu Torlakovim vakcinama već "Pentaximom", u razmaku od 4 i po meseca morali su da plate 10.500 dinara, odnosno tri puta po 3.500 dinara, koliko košta jedna doza.