Press release - School visit in Montenegro | European Economic and Social Committee\nUčenici 33 škole iz cijele Evrope – 28 država članica i pet država kandidatkinja – doći će u Brisel kako bi evropskim institucijama rekli što misle o ulozi kulture u budućnosti Evrope. Smišljaće ideje, raspravljati i glasati o tri prijedloga koja će evropske institucije uzeti u obzir prilikom donošenja odluka o politikama EU.\nPrije sastanka u martu, Ionuţ Sibian i učenici zajednički će pripremiti odgovore na neka od ključnih pitanja o budućnosti evropske kulture:\nŠta je evropska kultura: je li to samo skup nacionalnih tradicija ili postoje zajedničke vrijednosti koje nas sve određuju kao Evropljane?\nŠto Evropska unija može učiniti u oblasti promocije kulture (kinematografije, muzike, plesa, književnosti, pozorišta itd.) i bolje zaštite lokaliteta kulturne baštine?\nKoju bi ulogu mogla imati kultura u ekonomskom preporodu evropskih regiona i gradova?\nDogađaj pod nazivom „Tvoja Evropa, tvoje mišljenje!“ (YEYS) organizuje Evropski ekonomski i socijalni komitet, glas civilnog društva na evropskom nivou. To je jedan od glavnih događaja koje Komitet organizuje za mlade. Komitet ovom inicijativom želi osigurati da se mišljenja, iskustva i ideje mlađe generacije saslušaju i uzmu u obzir prilikom izrade politike EU-a.\nIonuţ Sibian član je Evropskog ekonomskog i socijalnog komiteta od 2007. godine i aktivno učestvuje u radu Udruženja raznih interesa u Komitetu.\nViše detalja o inicijativi YEYS2018 dostupno je na službenoj stranici događaja i u prošlogodišnjem videozapisu koji možete naći ovdje.


NACRT ZAKONA O SMANJENJU EMISIJA GASOVA SA EFEKTOM STAKLENE BAŠTE: PREDVIđENO JE UVOđENJE OBAVEZE MONITORINGA I IZVEšTAVANJA O EMISIJAMA GASOVA SA EFEKTOM STAKLENE BAšTE IZ INDUSTRIJSKIH POSTROJENJA\nCilj Nacrta zakona o smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte je uvođenje obaveze monitoringa i izveštavanja o emisijama tih gasova iz industrijskih postrojenja, izjavila je ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine, Snežana Bogosavljević-Bošković.\nBogosavljević-Bošković je u uvodnom obraćanju na trećoj sednici Nacionalnog saveta za klimatske promene istakla da je Nacrt zakona, izrađen u okviru IPA projekta iz 2012. godine, prvi zakon u oblasti klimatskih promena, čime počinje zakonski da se uređuje ova oblast, a njegovo usvajanje planirano je za ovu godinu.\nOna je, otvarajući sednicu, navela da je cilj tog skupa analiza aktivnosti i postignutih rezultata u 2015. godini u oblasti klimatskih promena, kao i konsultacije po pitanju planova za 2016. godinu.\n"Težnja jeste na tome da se rad u oblasti klimatskih promena unapredi, učini još transparentnijim i efikasnijim i kreira na način da ispuni potrebe sa aspekta zahteva međunarodne zajednice, procesa harmonizacije nacionalnog sa evropskim zakonodavstvom, ali i održivog i konkurentnog razvoja privrede u Srbiji", ukazala je ministarka.\nOna je istakla da su izrađeni Prvi dvogodišnji ažuriran izveštaj i Druga nacionalna komunikacija obaveza Srbije prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime, koji predstavljaju obavezu prema međunarodnoj zajednici, ali i prema nama samima.\nBogosavljević-Bošković je navela da ova dokumenta daju presek stanja po pitanju emisija gasova sa efektom staklene bašte, očekivani trend emisija u periodu od 2020. do 2030. godine, ali i opcije smanjenja istih.\nPrepoznajući značaj uticaja promena klime i pravovremenog prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove za nacionalni razvoj, resorno ministarstvo je, u saradnji sa predstavnicima Univerziteta u Beogradu i Novom Sadu, izradilo publikaciju "Zagrevanje useva – kako odgovoriti?", koja daje prikaz stanja po pitanju uticaja promene klime na srpsku poljoprivredu.\nOvaj dokument izrađen je kako bi se smanjili potencijalni gubici i štete u poljoprivredi uzrokovani promenama klime.\nPublikacija ukazuje na činjenicu da povećanje temperature i veća učestalost ekstremnih vremenskih događaja može dovesti do smanjenja prinosa i povećanja međugodišnjih fluktuacija u prinosima, ukoliko se na vreme ne preduzmu adekvatne mere prilagođavanja, naglasila je Bogosavljević-Bošković.\nOna je objasnila da je na osnovu ove publikacije urađena detaljna analiza potreba, troškova i dobiti od adaptacije na izmenjene klimatske uslove za sektore poljoprivrede, vodnih resursa i vodoprivrede, šumarstva i biodiverziteta.\nBogosavljević-Bošković je podsetila na to da je Srbija izradila nameravane nacionalno utvrđene mogućnosti smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte i dostavila ih Konvenciji kao prva država regiona i među prvih 10 država u svetu.\nIzvor: Press služba Vlade Srbije, 09.02.2016.


Hapšenja na Ostrvu zbog nameštanja\nIzvor: RTS, 28.Nov.2013, 12:57\nBritanska policija uhapsila je trojicu fudbalera i još tri osobe osumnjičene za nameštanje utakmica u Engleskoj, preneli su mediji. Igračima plaćano oko 70.000 funti za nameštanje utakmica. Veliki novac zarađen klađenjem na azijskim veb-sajtovima.\nList Dejli telegraf preneo je da je policija uhapsila šest osoba, od kojih trojicu fudbalera i bivšeg igrača Premijer lige Delroja Fejsija, koji je sada agent. Fejsi je odigrao 10 utakmica za Bolton u Premijer ligi. >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << Među uhapšenima nema igrača iz profesionalnih klubova.\nPolicajci Nacionalne kriminalističke agencije hapšenja su obavili posle istrage Dejli telegrafa, čiji je novinar na tajnom zadatku razgovarao sa osumnjičenima o mogućnosti uticaja na rezultate i ishode niželigaških utakmica u Engleskoj.\n"Šest osoba je uhapšeno širom zemlje u sklopu istrage NKA o navodnom nameštanju utakmica. Fokus je na međunarodnom udruženju koje se bavi nelegalnim klađenjem. Istraga je u toku", rekao je portparol NKA.\nNovinar Dejli telegrafa je tajno u Mančesteru snimio sastanak sa muškarcem iz Singapura zaduženim za nameštanje utakmica, koji je rekao da se na stotine hiljade funti zaradi pomoću insajderskih informacija, klađenjem na azijskim veb-sajtovima.\nNavodno, taj čovek je planirao da ovog meseca namesti dve utakmice. Upitan kako može da bude siguran da će igrači poštovati dogovor, on je rekao da je cena nameštanja utakmica u Engleskoj vrlo visoka.\n"Obično, igračima plaćamo 70.000 funti. Razgovaram s njima, dva puta proverim i kažem im šta želim... Ja se obavežem i oni se obavežu. Kažem im da na utakmici bude najmanje pet golova, ili 3:2, ili 4:0... Za mene je četiri dovoljno", rekao je on.\nFudbalski savez Engleske saopštio je da je upoznat sa hapšenjima i da sarađuje sa nadležnima u vezi sa navodima o nameštanju utakmica.\nRadio Televizija Vojvodine: Hapšenja u Engleskoj zbog nameštanja utakmica\nVesti-online.com: Policija uhapsila šest osoba zbog nameštanja utakmica\nBlic: Uhapšeno šest osoba zbog nameštanja utakmica\nDzungla.org: Policija uhapsila šest osoba zbog nameštanja utakmica


Borba protiv porodičnog nasilja u Evropi i u vreme pandemije korona virusa - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija Borba protiv porodičnog nasilja u Evropi i u vreme pandemije korona virusa\nBeograd, 03. april 2020. – I potpuna izolacija u vreme pandemije kovida-19 može da bude – opasna po život.\nAutorka teksta je Snežana Bogavac.\nTo važi pre svega za žene i decu koji su već bili žrtve porodičnog nasilja ili žive u okolnostima u kojima to lako mogu da postanu.\nZabrana izlaska i kućna izolacija znače da su žrtve ostale bez šanse da se barem privremeno sklone, dobiju pomoć ili da okolina primeti da su izložene nasilju ili seksualnom zlostavljanju – zatvorene su firme, škole, sportski klubovi, često su samo ograničeno dostupne i lekarske ordinacije i socijalne ustanove.\nGeneralna sekretarka Saveta Evrope Marija Pejčinović–Burić izjavila je za vikend za nemačku novinsku agenciju DPA da prvi raspoloživi izveštaji iz zemalja članica pokazuju da su “deca i žene koji su sada zatvoreni u četiri zida izloženi većem riziku zlostavljanja“.\nIzveštaji iz Francuske pokazuju, na primer, da mnogobrojne žene, zbog postojećih ograničenja, ne mogu da zovu institucije za pomoć žrtvama nasilja.\n“Hotlajn” telefonski brojevi primaju, kako je rekla, četiri puta manje poziva nego što je uobičajeno, dok je broj poruka preko interneta upućenih organizacijama za pomoć žrtvama nasilja u čitavoj Evropi porastao. “To bi moglo da znači da nasilnici sprečavaju žrtve da telefionski zatraže pomoć“, ocenila je Pejčinović–Burić.\nPredsednik nemačke organizacije za zaštitu žrtava nasilje “Beli prsten” Jerg Cirke kaže da se, kada je reč o porastu porodičnog nasilja u vreme pandemije, “nažalost mora računati sa najgorim“. Naveo je da “korona-kriza prisiljava ljude da ostanu u porodici, uz to dolaze stresni faktori kao što si novčani problemi i nesigurna budućnost“.\nPoverenik nemačke savezne vlade za pitanje zlostavljanja dece Johanes Vilhelm Rerig je u intervjuu za nemački dnevnik “Velt” 1. aprila ovako opisao novonastalu situaciju: “Zbog opravdanih restriktivnih mera, za počinioce je sada seksualno nasilje lakše i još manje vidljivo, u situaciji kada su deca odsečena od socijalnog okruženja koje bi moglo da pomogne“.\nŠefica berlinske policije Barbara Slovik saopštila je krajem marta da je u glavnom gradu Nemačke od izbijanja korona-krize kriminal u opadanju i da je u martu 2020. broj krivičnih dela u odnosu na mart 2019. opao za 5%.\nAli, kako je navela, broj registrovanih slučajeva porodičnog nasilja, od 1. do 24. marta porastao je za 11% u odnosu na isto vreme 2019. godine. Tokom 2019. je u Berlinu policija registrovala 15.645 žrtava porodičnog nasilja.\nFrancuska vlada je u ponedeljak 30. marta poduzela niz mera za zaštitu žrtava porodičnog nasilja.\nI to, ukazuju francuski mediji, posle objavljenih policijskih podataka prema kojima je broj prijavljenih slučajeva porodičnog nasilja porastao u Parizu za 36 i u drugim delovima Francuske za 32% samo u prvih osam dana posle stupanja na snagu restriktivnih mera za suzbijanje pandemije.\nDržavna sekretarka za ravnopravnost polova Marlen Skiapa najavila je, između ostalog, da će u prodavnicama životnih namirnica, koje još smeju da rade, biti otvoreno 20 novih centara kojima žrtve porodičnog nasilja mogu da se obrate i tokom trajanja mera protiv pandemije.\nZa to je hitno na raspolaganje stavljeno milion evra. Vlada će takođe platiti 20.000 noćenja za žrtve porodičnog nasilja kojima smeštaj ne može da se obezbedi u postojećim centrima i sigurnim kućama.\nU Španiji je vlada 1. aprila, kako prenosi Rojters, saopštila da je za prve dve sedmice trajanja vanrednih mera za suzbijanje pandemije broj poziva telefonskim službama za pomoć žrtvama porodičnog nasilja skočio za 12,4% u odnosu na isti period 2019.\nBroj žrtava koje su se javile “onlajn” savetovalištima porastao je za čak 270%. Pažnja javnosti na ovaj problem skrenuta je posebno posle 19. marta, kada je u Valensiji muž ubio ženu u prisustvu dece.\nMeđu preduzetim merama je i ona koja se planira i u Francuskoj – u Andaliziji su vlasti pozvale sve apoteke, koje uz prodavnice hrane jedine još smeju da rade, da pruže pomoć klijentikinjama i klijentima, žrtvama nasilja koje im se obrate uz korišćenje šifre “mascarilla 19” (maska za lice 19). Apotekari su u tim slučajevima ovlašćeni da pozovu nadležne službe.\nU Austriji su još 19. marta konzervativna ministarka za žene Suzane Rab i zelena ministaka za pravosuđe Alma Zadić predstavile paket mera za zaštitu od porodičnog nasilja.\nTako će, izmedju ostalog, dodatnu finansijsku i personalnu podršku dobiti službe koje telefonom nude pomoć žrtvama nasilja, a posebno će ojačana biti “onlajn” savetovališta.\n“Iako su sudovi u vreme korona-krize prešli na vanredni, minimalni obim rada, nasilnici moraju i dalje da računaju sa tim da će protiv njih biti primenjene sve krivične mere koje pravosuđu stoje na raspolaganju“, poručila je ministarka Zadić.\nNemačka savezna ministarka za porodicu i žene Franciska Gifaj je sa koleginicama i kolegama iz saveznih zemalja postigla saglasnost o tome da će “hotlajn” brojevi za pomoć žrtvama nasilja nastaviti da rade.\nZa slučaj da u sigurnim ženskim kućama nema dovoljno mesta, vlasti u federalnim jedinicama i komunama treba da preispitaju mogućnost da za smeštaj zlostavljanih žena i dece iznajme sada prazne hotele ili apartmane.\nGrad Hamburg već je rezervisao prvi mali pansion, zatvoren zbog pandemije, za smeštaj žrtava porodičnog nasilje.\nPrema navodima berlinske organizacije “Nasilje nad ženama” koja pomaže žrtvama, gradske vlasti zakupiće “trocifren broj hotelskih soba” za slučaj da u sigurnim kućama ne bude dovoljno mesta ili da neke od njih, zbog karantina, moraju da bude zatvorene.\nU Belgiji je za prve dane aprila zakazan video-sastanak Međuministarske konferencije za prava žena na kojem treba da budu razmotrene mere za zaštitu od porodičnog nasilja tokom trajanja pandemije.\nPredsednica ovog tela koje okuplja 12 federalnih i lokalnih nadležnih ministarki i ministara, državna sekretarka Brisela za ravnopravnost Naval Ben Hamu, ocenila je da se “za neke žene vreme karantina može pretvoriti u tragediju”. Na više mesta su već preduzeti prvi koraci.\nTako je, recimo, policija Zone Sever u Briselu već započela akciju zaštite žrtava porodičnog nasilja.\nIzmeđu ostalog, telefonski ili na drugi način su ili će biti kontaktirane sve osobe koje su se policiji obraćale za pomoć zbog nasilja u kući tokom protekla tri meseca.\nU Italiji, koju je Savet Evrope i pre korona-krize u izveštaju objavljenom u januaru upozorio da mora preduzeti bolje mere za zaštitu žene od nasilja, mreža ženskih centara D.i.RE zatražila je od vlade da na raspolaganje stavi nove smeštajne kapacitete da bi se izbeglo da potencijalne žrtve porodičnog nasilja unesu virus korone među one koji se već nalaze u postojećim sigurnim kućama.\nItalijanska policija je usavršila aplikaciju “youpol” koja je već stajala na raspolaganju za prijavljivanje slučajeva mobinga ili trgovine drogom, a koja sada treba da obezbedi da policija što je moguće brže reaguje na prijavljeno porodično nasilje.\nČak i u delovima kontinenta koji su za sada minimalno pogodjenim kovidom-19 vlasti misle na opasnost porasta porodičnog nasilja u vreme kada su ljudi odsečeni od društvenog okruženja i mogućnosti da zatraže podršku i pomoć.\nNa Grenlandu je od ove sedmice zabranjeno točenje alkohola.\nKako piše dnevnik “High North News“, premijer Kim Kilsen je obrazložio da ovim treba da se spreči širenje kovida-19, ali i poveća bezbednost dece u porodicama.\nPreduzeća koja su zaposlene “prebacila” na rad od kuće takođe brinu o dobrobiti zaposlenih.\nPoverenici za ravnopravnost zapadnoevropskih firmi i institucija upućuju zaposlenima, čije je radno mesto “premešteno” u kuću, poruke u kojima podsećaju koje službe im stoje na raspolaganju ako im zatreba pomoć zbog nasilja u kući.\nU jednoj od takvih poruka se, na primer, zaposleni podsećaju da “porodičnog nasilja ima u svim društvenim slojevima“.\nUz praktične savete zaposlenima, navedeno je i ovo: “Izmenjen raspored dnevnih aktivnosti, mali prostor, nedostatak mogućnosti da se čovek osami i nedostatak sfere privatnosti kao dosada, mogu da predstavljaju uvećano opterećenje i nose sa sobom rizik da situacija izmakne kontroli. Različite su pojavne forme – od sistematskog ignorisanja, omalovažavanja i šikaniranja, preko izdiranja do fizičkog nasilja i premlaćivanja”, prenosi Euractiv.\nOznakekorona virusporodično nasilje\nPrethodno Youth Vibes: O strahu i snovima o budućnosti maturanata u Srbiji\nSledeće Trifunović: Posle vanrednog stanja, kod ljudi biće jača želja za slobodom i veća spremnost da se za nju bore\nTop Tags Društvo lokalna samouprava evropske integracije Srbija i Evropska unija mediji mladi OCD Evropska unija ljudska prava vladavina prava istraživanje Evropska komisija Vlada Republike Srbije Civilno društvo konkurs


Više od polovine evropskih organizacija pretrpelo posledice izazvane bar jednim sajber napadom u poslednja 24 meseca | Polarotor\nYou Are Here: Home » IT vesti » Više od polovine evropskih organizacija pretrpelo posledice izazvane bar jednim sajber napadom u poslednja 24 meseca\nPosted on Polarotor on mart 19, 2019 // Comments Off\nKako poslovna IT infrastruktura postaje sve složenija i uz kontinuiran razvoj pretnji, donosioci IT odluka smatraju da je sve teže zaštititi organizacije od sajber napada – više od polovine evropskih kompanija (54%) suočilo se sa najmanje jednim sajber napadom u poslednja 24 meseca, što je dovelo do neke vrste poremećaja u njihovim aktivnostima. Takođe, treba napomenuti da 20% donosilaca IT odluka navodi da napadači nisu ostavili tragove o svom identitetu u najskorijim napadima na njihove organizacije, što još jednom skreće pažnju na težak zadatak sajber istraživača. Ovi i drugi rezultati nalaze se u najnovijem istraživanju kompanije Kaspersky Lab, koje ispituje situaciju u okviru evropskih organizacija iz perspektive sajber bezbednosti.\nViše napada, manje poverenja\nPrema rečima donosilaca IT odluka u kompanijama iz Evrope, više od polovine (54%) organizacija suočilo se sa sajber napadima i njihovim posledicama u poslednja 24 meseca. Najčešći ishodi napada bili su: prekid usluga (31%), pitanje integriteta podataka (18%) i gubitak podataka (15%).\nOrganizacije u Velikoj Britaniji i Španiji suočavaju se sa najvećim rizicima, sa 64% ispitanika koji potvrđuju takva iskustva u protekle dve godine. Uprkos tradicionalno većim IT budžetima u odnosu na mala i srednja preduzeća – 64% velikih kompanija suočilo se sa sajber napadom koji je doveo do gore navedenih ishoda, naspram 45% malih i srednjih preduzeća.\nOva pretnja se ne smanjuje: više od jednog u pet ispitanika (21%) kaže da se broj sajber napada na njihovo poslovanje povećao u proteklih 12 meseci, u odnosu na prethodnu godinu, dok je za 42% taj broj grubo ostao isti. Štaviše, sajber napadi postaju sve složeniji, pri čemu jedan od pet donosilaca IT odluka navodi da akteri pretnje koji su ih napadali nisu ostavili tragove o svom identitetu tokom poslednjeg napada na njihove organizacije.\nSa velikom količinom osetljivih podataka u poslovnom svetu, za organizacije je od vitalne važnosti da odmah otkriju proboje podataka, kako bi preduzele najefikasnije mere i odgovorili na incidente. Iako je pozitivna činjenica da više od dve trećine (72%) anketiranih organizacija sazna za proboj u prvih osam sati od napada ili manje, još uvek postoji šokantnih 25% kompanija koje ne preduzimaju akcije u prvim satima nakon napada jer tek kasnije saznaju da je došlo do proboja. Kao što je prethodno istraživanje pokazalo, brzina detekcije je ključna za smanjenje finansijskih posledica napada – troškovi za oporavak od napada u slučaju trenutnog otkrivanja iznose oko 456K dolara, dok taj trošak može da iznosi i 1,2 miliona dolara za kompanije kojima je potrebno više od nedelju dana da otkriju pretnju koja je ušla u njihov opseg.\n“Posebno je interesantno i zabrinjavajuće to što se više od polovine preduzeća širom Evrope suočilo sa sajber napadom u poslednja 24 meseca, koji su uspeli da poremete njihovu aktivnost ili izazovu druge vrste štete. Činjenica da su šanse da postanete žrtva uspešnog sajber napada – a ne samo pokušaja napada – sada evoluirale u jednu od dve, predstavlja upozorenje za vlasnike preduzeća i donosioce IT odluka da ojačaju svoju odbranu”, rekao je Dejvid Džejkobi (David Jacoby), viši istraživač za bezbednost u kompaniji Kaspersky Lab. „Rezultati istraživanja takođe potvrđuju još jedan trend na koji smo mi, iz industrije sajber bezbednosti, ukazivali već neko vreme – da se napadači šunjaju kroz organizaciju i ponekad ostavljaju malo ili nimalo tragova, što predstavlja veliki izazov za istraživače. Takođe, saradnja među profesionalcima za sajber bezbednost ovde je od izuzetne važnosti.”\nNapredni bezbednosni alati kao što je Kaspersky Anti Targeted Attack Platform (KATA) mogu zaštititi kompanije čak i od najsofisticiranijih pretnji, zasnovanih na modelima za mašinsko učenje, sandbox-ovima i drugim naprednim tehnikama.\nGlobalni tim za istraživanje i analizu kompanije Kaspersky Lab (GReAT) čine talentovani stručnjaci za bezbednost koji uspešno savladavaju umetnost otkrivanja naprednih ciljanih napada, velikih zlonamernih programa, ransomvera, sajber špijunažnih kampanja i podmuklih sajber kriminalaca i tako čine svet bezbednijim mestom za organizacije i pojedince. GReAT tim je istraživao stotine sajber napada, pomažući organizacijama i agencijama za sprovođenje zakona da se bave uticajem incidenta, odgovorom i istragama. Više o GReAT timu saznajte ovde.


Zabranjeno iskorišćavanje dece roditeljima i kompanijama — Francuska usvojila zakon o maloletnim jutjuberima – Startit\nZabranjeno iskorišćavanje dece roditeljima i kompanijama — Francuska usvojila zakon o maloletnim jutjuberima\nVideo snimci na kojima su deca mlađa od 13 godina privuku u proseku skoro tri puta više pregleda od ostalih vrsta video zapisa.\nDeca jutjuberi će imati ista prava kao i deca glumci i modeli, izglasao je Donji dom tamošnjeg parlamenta. To znači da će roditeljima, čija deca mlađa od 16 godina snimaju i kače video zapise kako bi zaradili novac, biti potrebno odobrenje nadležnih službi. Kazna za nepoštovanje ove odluke može biti do 75.000 evra i pet godina zatvor.\nU Francuskoj je desetine maloletnika uticajno na društvenim mrežama, a zarađuju i do 150.000 evra mesečno. Jedan od najuspešnijih kanala u zemlji je Neo i Swan, koji ima više od 5 miliona pretplatnika.


Ženska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije - Blic Sport\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije savladala Nemačku u drugom kolu Evropskog prvenstva\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije pobedila je Nemačku rezultatom 3:1(25:16, 14:25, 25:19, 25:23) u drugom kolu Evropskog prvenstva u Albaniji.\nJuniorke u ponoć protiv Italije za 9. mesto na odbojkaškom prvenstvu sveta\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije igraće za 9. mesto na 19. Svetskom prvenstvu koje se održava u meksičkoj Boki del Rio. Srbija je u razigravanju savladala Dominikansku Republiku sa 3:0, po setovima 25:18, 25:20 i 25:23, posle 72 minuta igre.\nJuniorke ubedljive protiv Perua na prvenstvu sveta za odbojkašice, na redu je Argentina\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije zabeležila je maksimalnu pobedu u G grupi za plasman 9. do 16. mesta na 19. Svetskom prvenstvu u Boki del Rio. Naše juniorke su savladale Peru sa 3:0, po setovima 25:13, 25:15 i 25:19, posle 69 minuta igre.\nKOBAN PORAZ OD AMERIKANKI Naše juniorke vodile 2:0, pa ostale bez četvrtfinala Svetskog prvenstva u odbojci\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije nije uspela da se plasira u četvrtfinalne grupe na U20 prvenstvu sveta u Meksiku, pa će u nastavku takmičenja igrati u grupi za plasman 9. do 16. mesta u Boki del Rio. Selekcija SAD je u poslednjem, 3. kolu C grupe, pobedila Srbiju sa 3:2, po setovima 22:25, 10:25, 26:24, 25:23 i 17:15, posle 130 minuta igre.\nKako Đoković uništava rivale /Blic TV/\nAleksićeva i Milenkovićeva u idealnom timu Svetskog prvenstva\nSrpska odbojkašica Maja Aleksić proglašena je za najboljeg blokera, dok je Bojana Milenković najbolji primač Svetskog juniorskog prvenstva u Portoriku.\nBudućnost srpske odbojke: Juniorke pete na Svetskom prvenstvu\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije zauzela je peto mesto na Svetskom prvenstvu u Portoriku, posle pobede nad Peruankama sa 3:1 (18:25, 26:24, 25:23 i 25:23).\nOdbojkašice pobedile bugarske juniorke na Svetskom prvenstvu\nŽenska juniorska odbojkaska reprezentacija Srbije pobedila je na prvenstvu sveta u Portoriku selekciju Bugarske sa 3:0 (25:23, 25:20, 29:27), u razigravanju za plasman od petog do osmog mesta.


OBRAZOVANjE NA DNEVNOM REDU - Glas Podrinja\nOBRAZOVANjE NA DNEVNOM REDU\nU ponedeljak razmatrani izveštaji o radu za prethodnu kao i planovi za ovu školsku godinu osnovne i srednje škole u Koceljevi. Osnovnoškolska ustanova suočena sa infrastrukturnim problemima, hroničnim nedostatkom novca... Psi lutalice veliki problem školskih dvorišta i njihove okoline\nNa trećoj zajedničkoj sednici opštinskog veća i Školskog odbora Osnovne škole Mića Stanojlović usvojen je izveštaj o radu i plan rada ove obrazovne ustanove. U okviru dvočasovne rasprave članovi opštinske vlade kao i Školskog odbora ukazali su na nekoliko problema u koceljevačkoj osnovnoj školi, odnosno u područnim seoskim školama. Stav većine je da su školski objekti u većini mesta stari i neophodno ih je renovirati. Radivoj Nikolić podsetio je da je u Kamenici, između ostalog, prisutan problem u vodosnabdevanju i nekontrolisanom vodoizvorištu, dok su u objektu u Draginju suočeni sa neadekvatnim sanitarnim čvorom. Prema rečima Vlade Bilalija, mesna zajednica Draginje ponudila je školi delimičnu finansijsku pomoć i saradnju u prevazilaženju ovog problema.\nNačelnik za opštu upravu i javne službe Radovan Ranisavljević ocenio je da su problemi o kojima se tom prilikom razgovaralo prisutni već godinama, ali da ih rukovodstvo škole ne rešava. Ipak, zaključeno je da ova škola, uprkos brojnim poteškoćama, može da funkcioniše, te da u odnosu na raniji period, kako je rečeno, ima pomaka. Obrazovne ustanove sada imaju na raspolaganju sportsku salu, zamenjen je kotao pa je dugogodišnji problem neadekvatnog grejanja, posebno izražen u osnovnoj školi, prevaziđen, uređen je prilaz i osvetljena neposredna okolina školskih objekata


Pilav: U naredne dvije sedmice očekujemo povećanje broja zaraženih\nUniverzitestka klinika u Mostaru\nU Hercegovačko-neretvanski kantonu zabilježeno 14 novih slučajeva korona virusa, a Krizni štab Kantona Sarajevo najavio da ide s novim mjerama.\nU Sveučilišnoj kliničkoj bolnici Mostar, na korona virus je testirano 163 uzorka, od čega je pozitivnih ukupno četranest.\nPet osoba je iz Mostara, jedna iz Jablanice i osam iz Čitluka, saopšteno je u srijedu iz Štaba civilne zaštite Hercegovačko-neretvanskog kantona.\n"U bolnici su trenutno se na liječenju 25 bolesnika. Od toga je šest bolesnika na respiratoru i izrazito su teškoga kliničkog stanja. Jedanaest bolesnika je na potpornoj terapiji kisika, dok su ostali bolesnici su stabilno, bez pogoršanja", navedeno je u saopštenju.\nNa današnjoj, redovnoj koordinaciji Vlade i Kantonalnog štaba civilne zaštite HNK zatraženo je da Štab i MUP ovog kantona razmotre mogućnosti uvođenja ograničenja kretanja između opština i gradova u Hercegovačko-neretvanskom kantonu.\nPilav: Vrhunac očekujemo za 14 dana\nEpidemiologinja i predsjednica Kriznog štaba Kantona Sarajevo (KS) Aida Pilav rekla je srijedu na konferenciji za novinare da Krizni štab radi analizu podataka i da očekuje porast broja zaraženih u narednom periodu i da je važno da zdravstveni radnici ostanu zdravi.\n"Mi očekujemo da će u narednih 14 dana, u drugom inkubacionom periodu, doći do povećanja broja zaraženih. Za april ove godine ići ćemo s novim mjerama i strategijama i danas Krizni štab ima sjednicu i dat ćemo prijedlog, po onome što smo čuli od kolega iz drugih kantona u FBiH. Trend porasta epidemije je u jednoj uzlaznoj liniji u BiH. BiH ima puno bolje rezultate nego je to slučaj u Srbiji, Sloveniji i Hrvatskoj", navela je Pilav.\nPredsjednica Kriznog štaba KS rekla je da su u posljednja 24 sata testirana 86 pacijenta, pet je novozaraženih i rađena su dva retestiranja.\n"Brojevi su takvi kavi jesu i nama omogućavaju da upravljamo epidemijom. Najveći broj potvrđenih slučajeva korona virusa je u starosnoj dobi od 51 do 60 godina, 30 odsto laboratorijski potvrđenih slučajeva je iz te starosne skupine. Slijedi starosna skupina od 21 do 35 godina. Vrlo je značajno pratiti starosnu skupinu preko 60 godina da ne bi došlo do nekih komplikacija", navela je Pilav.\nOna je istakla da je od 30. januara do 7. aprila u KS testirana 784 uzorka, od čega je 57 pozitivnih.\n"Ono čime smo zadovoljni jeste broj zaraženih u skupini od 61 do 70 i od 71 do 80 godina, koji iznosi oko četiri odsto”, kazala je Pilav.\nDodal je i da je zarežno nešto više žena nego muškaraca i taj je taj odnos 52 prema 48 odsto.\nJedan novi slučaj u Unsko-sanskom kantonu\nMinistrica zdravstva Unsko-sasnkog kantona Nermina Ćemalović potvrdila je za Radio Slobodna Evropa (RSE) da su na testiranje u Sarajevo poslata 42 uzorka.\nPrema njenim rečima, do sada je obrađeno pola i kod jedne osobe iz Bihaća je potvršeno prisustvo korona virusa.


NOVI SAD: Žeželjev most ponovo radi! – Balkanekspresrb.rs\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i komesar EU za proširenje Johanes Han otvorili su danas novoizgrađeni Žeželjev most u Novom Sadu.\nPre devetnaest godina most je srušen u NATO bombardovanju. Kada ga je 1961. godine arhitekta Branko Žeželj pustao u promet, govorio je da je to najači most i da to dokaže čamcem se spustio pod most dok su gore tutnjale kolone najtežih vozila. POsle 38 godina NATO ga je dvanaest puta bobardovao kako bi ga srušio.\nJoahanes Han je rekao na otvaranju da ne može da zamisli bolji simbol od mosta za proces evrointegracija.\n-Ovaj divan most povezuje dve stane reke ali isto tako i vašu zemlju sa susedima i Evropskom unijom i evropskom porodicom”.\nHan je rekao da on i predsednik Srbije nisu tu samo da otvore jedan infrastrukturni objekat, već most koji je “simboličan za evropsku budućnost” Srbije.\n“Danas sedimo jedan pored drugog kao partneri, Sribja napreduje na putu ka EU, mi gradimo mostove s vama, ne samo za vas”, rekao je Han.\nDodao je da će most doneti veliku dobrobit za Novi Sad, da će imati veliki uticaj na kvalitet života gradjana, saobracaj će biti brži i lakši i smanjiće zagadjenje, kao i da on predstavlja ključnu vezu transevropske železnice. On je takodje u sastavu deonice Beograd-Subotica-Budimpešta, strateškog evropskog pravca.\nHan je podsetio da je EU za most dala bespovratnih 35 miliona evra ocenivši da je to dobro potrošen novac jer je “investicija za našu zajedničku budućnost”.\n“Ovo je samo mali deo pomoći koji EU pruža Srbiji, od 2007. mi smo dali oko 2,2 milijarde evra u bespovratnim sredstvima a ta suma će porasti na tri milijarde do 2020,” rekao je Han.\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je na otvaranju mosta za drumski saobraćaj da taj most simoblizuje put brže, moderne, prosperitetne Srbije, ali i ispravljanje istorijske nepravde koja se dogodila NATO bombardovanjem.\n“Ništa nam danas nije više potrebnije nego mostovi, mostovi preko svih naših razlika, kojih je Srbija puna i onih ka našoj budućnosti, ka našim težnjama i ciljevima, ka miru, modernoj i uspešnoj zemlji vrednih ljudi”, rekao je Vučić na ceremoniji otvaranja mosta kojoj je prisustvovao veći broj građana.\nOn je kazao da je Žeželjev most preko Dunava simbol “ubrzane, povezane i Srbije iznad provalije”.\nCeremonija puštanja u promet obeležena je i puštanjem balona. Prisustvovali su pored Vučića i Hana i šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković, predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, ministri Srbije, predstavnici diplomatskog kora…\nPuna cena mosta je 54 miliona evra, a više od polovine novca dala je Evropska unija.♦


Poslovne vesti iz sveta - Strana 330\nKompanija Samsung osvojila je dva prestižna priznanja za 2017/2018 godinu u kategorijama najbolji smart telefon i smart TV koja dodeljuje Evropska asocijacija za zvuk i sliku (EISA). Za najbolje ovogodišnje pametne telefone proglašeni su Galaxy S8...\nVB: Posle Bregzita prvi suficit\nVelika Britanija je u julu ove godine ostvarila prvi budžetski suficit u 15 godina, zahvaljujući prilivima po osnovu uplata poreza na dohodak.\nPomračenje britanske funte: Na najnižem nivou prema dolaru, Bregzit za sve kriv?!\nIstorijski krah: Britanska funta pala na najniži nivo\nSAD uvele finansijske sankcije Venecueli\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa uvela je finansijske sankcije Venecueli, sprečavajući time bilo kakve nove ugovore banaka sa Vladom ili državnim naftnim gigantom "Pedebesa", saopšteno je iz Bele kuće.\nEvropska komisija pokrenula istragu o spajanju Bajera i Monsanta\nEvropska komisija saopštila je danas da je pokrenula istragu o planiranom spajanju američke agrohemijske kompanije Monsanto i nemačke farmaceutske firme Bajer.\nEvro je oslabio prema dolaru u utorak, anulirajući najveći deo svog jačanja tokom noći.\nSankcije SAD kompanijama i pojedincima iz Kine i Rusije\nSAD su uvele sankcije protiv 16 pojedinaca i kompanija iz Kine i Rusije, koje optužuju za podršku nuklearnom programu Severne Koreje i pokušaj izbegavanja američkih sankcija.\nKineski Chery želi da osvoji Stari kontinent, a prvi novi model za evropsko tržište predstaviće u septembru, na frankfurtskom auto-salonu.\nLenovo: Neočekivano gube na tržištu PC-a ali i smartfonova\nLenovo Grupa je neočekivano prijavila gubitak za drugi kvartal 2017. godine, nakon pada njenog udela na globalnom tržištu personalnih računara.\nI "Zara" bi da šije u Srbiji\nTrgovački lanac tekstila "Inditeks", s čuvenim brendovima "Zara", "Zara hom", "Masimo Duti", "Stradivarijus" i "Berška", čiji je vlasnik Amansio Ortega, zainteresovan je za tekstilce u Srbiji, piše današnja "Politika".\nImovinu Er Berlina grabe tri rivala\nEr Berlin pregovara sa tri rivalske kompanije koje su zainteresovane za kupovinu njegove imovine.\nMMF: Kineski dug na "opasnoj putanji"\nVeliki dug Kine je na "opasnoj" putanji, koja povećava rizik od oštrog usporavanja privrednog rasta, upozorio je danas Međunarodni monetarni fond (MMF), pozivajući Peking da ubrza strukturne reforme.\nEtihad se povukao: Er Berlin bankrotirao\nDrugi najveći nemački avio-prevoznik, „Er Berlin”, podneo je zahtev za stečaj nakon što je njegov glavni akcionar, kompanija „Etihad” iz Abu Dabija, saopštila da ga više neće finansirati.\nJačaju sankcije oko Kima\nI Kina od danas obustavlja uvoz uglja i gvožđa iz Severne Koreje. Motori za balističke rakete pravljeni u Ukrajini?\nPorasla prodaja novih vozila u Evropi u prvoj polovini ove godine. Među vodećim automobilskim grupacijama najbolje rezultate zabeležili su "Fijat Krajsler automobili" i "Tojota"


Vučić otkrio o čemu će razgovarati sa Putinom - 21.05.2022, Sputnik Srbija\nVučić otkrio o čemu će razgovarati sa Putinom\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je da će pričati u sredu ili četvrtak sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, i otkrio šta očekuje. 21.05.2022, Sputnik Srbija\nVučić je rekao da očekuje dobar razgovor, koji će imati tri aspekta koja su najvažnija kada je reč o gasnom aranžmanu.Predsednik Srbije izjavio je da je danas sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom dogovorio da Srbija može da uskladišti 300 do 500 miliona kubika gasa u Mađarskoj.On je objasnio da bi Srbija time osigurali snabdevanje za najteža tri meseca čak i da neko iseče linije snabdevanja.Vučić, koji je ranije danas sa premijerom Mađarske Viktorom Orbanom otvorio Međunarodni sajam poljoprivrede u Novom Sadu, kaže da je za Srbiju od suštinskog značaja prijateljstvo sa Mađarskom, kao i da nema razloga da dve zemlje brinu za hranu.Vučić je posle otvaranja Sajma rekao da „gleda samo ono što je u našem interesu, ta možemo, a šta ne možemo, kao i da uzimamo u obzir šta u tome ne bi bilo prijateljski niti korektno”.On je dodao da se Srbija od 23 deklaracije EU protiv Rusije nije pridružila nijednoj.Na pitanje da prokomentariše zahtev da se Srbija uskladi i sa tim delom politike EU, Vučić je rekao da ima mnogo zahteva, ali i naših potreba i da je njegov posao da brine o Srbiji, a ne o EU, prenosi Tanjug.“Brinućemo i o EU kada postanemo njen član. I mnogo nam je važno da imamo dobre odnose i da se nalazimo na evropskom putu, kao i da obezbedimo dovoljno hrane i energenata i brinemo o o našem integritetu i ustavu i da vodimo računa o svojoj zemlji i narodu. I mislim da to radimo na veoma dobar način”, poručio je Vučić.\nsrbija – politika, srbija, rusija – politika, rusija, aleksandar vučić, vladimir putin\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je da će pričati u sredu ili četvrtak sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, i otkrio šta očekuje.\nVučić je rekao da očekuje dobar razgovor, koji će imati tri aspekta koja su najvažnija kada je reč o gasnom aranžmanu.\n„Najvažnije za nas su količine, cena i sigurnost snabdevanja. Prva dva aspekta su ključna, a treći ne zavisi samo od Rusa i od nas, već i od Bugara. Sa Mađarima sam pričao o tome, mi smo za sada sigurni. Ali kada sve to imate morate da napunite svoja skladišta, i ovo što smo zakupili u Mađarskoj. Moramo da vodimo računa o tome, posebno zbog decembra i januara. Nemamo više dovoljno uglja i hidropotencijala“, dodao je Vučić u izjavi za TV Pink.\nPredsednik Srbije izjavio je da je danas sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom dogovorio da Srbija može da uskladišti 300 do 500 miliona kubika gasa u Mađarskoj.\nOn je objasnio da bi Srbija time osigurali snabdevanje za najteža tri meseca čak i da neko iseče linije snabdevanja.\nVučić, koji je ranije danas sa premijerom Mađarske Viktorom Orbanom otvorio Međunarodni sajam poljoprivrede u Novom Sadu, kaže da je za Srbiju od suštinskog značaja prijateljstvo sa Mađarskom, kao i da nema razloga da dve zemlje brinu za hranu.\nVučić je posle otvaranja Sajma rekao da „gleda samo ono što je u našem interesu, ta možemo, a šta ne možemo, kao i da uzimamo u obzir šta u tome ne bi bilo prijateljski niti korektno”.\nOn je dodao da se Srbija od 23 deklaracije EU protiv Rusije nije pridružila nijednoj.\nNa pitanje da prokomentariše zahtev da se Srbija uskladi i sa tim delom politike EU, Vučić je rekao da ima mnogo zahteva, ali i naših potreba i da je njegov posao da brine o Srbiji, a ne o EU, prenosi Tanjug.\n“Brinućemo i o EU kada postanemo njen član. I mnogo nam je važno da imamo dobre odnose i da se nalazimo na evropskom putu, kao i da obezbedimo dovoljno hrane i energenata i brinemo o o našem integritetu i ustavu i da vodimo računa o svojoj zemlji i narodu. I mislim da to radimo na veoma dobar način”, poručio je Vučić.\nOrban: Sankcije Rusiji ravne atomskoj bombi, nećemo moći da nahranimo svoj narod


Izmeštaju se dolazni peroni BAS-a, ali u blizini sadašnje stanice - Nova ekonomija\nIzmeštaju se dolazni peroni BAS-a, al...\nIzmeštaju se dolazni peroni BAS-a, ali u blizini sadašnje stanice\nDolazni peroni Beogradske autobuske stanice (BAS) biće privremeno izmešteni iz parka kod hotela “Bristol” na prostor iza sadašnje stanice, dok se ne izgradi novi objekat u Bloku 42 na Novom Beogradu, piše Politika.\nBeogradska autobuska stanica u junu je dobila privremenu građevinsku dozvolu da izgradi "privremeni objekat saobraćajne namene, a u funkciji Beograda na vodi" na skoro 20.000 kvadrata, od čega će nadzemni objekti biti 2.000, parking na oko 14.500 i saobraćajnice na nešto više od 3.000 kvadrata.\nU preduzeću “Beograd na vodi” za N1 u ponedeljak nisu odgovorilišta se gradi, za čije potrebe i prethodi li završetku te gradnje rušenje stare autobuske, ali list “Poltika” navodi da je reč o privremenoj selidbi dolaznih perona BAS-a.\nNaime, od ove jeseni, prema pisanju “Politike”, putnici koji autobusima iz drugih gradova dolaze u srpsku prestonicu, umesto na dolaznim peronima kod hotela “Bristol”, izlaziće stotinak metara dalje – na privremene dolazne perone BAS-a koji se trenutno uređuju na mestu nekadašnjih železničkih magacina, uz novi bulevar u "Beogradu na vodi".\nStari dolazni peroni posle toga biće srušeni zbog nastavka izgradnje “Beograda na vodi”, a nove perone, koji se grade o trošku BAS-a, putnici koji dolaze u glavni grad koristiće dok se stara BAS-ova stanica ne preseli u Blok 42.\nKada će to definitivno biti, ni “Politika” nije uspela da sazna. U BAS-u nisu želeli da govore o preciznim datumima koji se tiču završetka nove stanice na Novom Beogradu, istakavši da ovaj kompleksan projekat i rokovi u vezi sa njim zavise od više činilaca.\nIpak, nije isključeno da se deo autobuskih polazaka pre kraja godine premesti na Novi Beograd, gde se privodi kraju izgradnja aneksa koji bi trebalo da posluži kao privremeni objekat autobuske stanice dok se ne izgradi nova zgrada. U BAS-u i gradu tu informaciju za “Politiku” nisu potvrdili, ali ni demantovali.\n“Politika” podseća da je ranije najavljivano da će u aneks na Novom Beogradu biti preseljena “Lastina” autobuska stanica, ali kako se sa izgradnjom u Bloku 42 kasnilo, a “Beograd na vodi” se širio, počelo je uklanjanje “Lastinih” sadržaja iz Savskog amfiteatra, a polasci ovog prevoznika prošlog leta premešteni su privremeno na BAS-ove perone.\nJednog dana, kada Beogradska autobuska stanica bude u potpunosti preseljena na Novi Beograd, na mestu gde se ona danas nalazi biće izgrađeni stambeni objekti, vrtić i škola.\nAutobuska stanica bi mogla da bude premeštena n...\nProkop dobio info pult i automat za sokove\nMihajlović: Prokop će biti jedna od najmodernij...\nGlavna železnička stanica danas zvanično presta...\nPrag na vodi: kultura, plutajući bazeni i brodovi\nAutobuska stanica u Vrnjačkoj Banji neke putnik...\nEvo kako napreduje premeštanje Beogradske autob...


ДАЧИЋ НА САВЕТУ БЕЗБЕДНОСТИ: Решење Космета је предуслов за даљи напредак Србије\nZAŠTO JE JUŽNA SRPSKA POKRAJINA NAJVEĆI PROBLEM NATO PAKTA! Hoće li...\nUKRAJINSKOJ VOJSCI STIGLO POJAČANJE: Britanski specijalci ЅAЅ...\nDETALJ SA SEDNICE SB KOJI NIKO NIJE PRIMETIO! Ona je sedela iza...\nVUČIĆEV IZBORNI HAOS: Ekskluzivno svedočenje Lazara Đurovića o...\nDAČIĆ NA SAVETU BEZBEDNOSTI: Rešenje Kosmeta je preduslov za dalji napredak Srbije\n14-11-2017 18:41 Izdvojeno Srbija Politika\nDačić je istakao potrebu za dodatnim jačanjem svih kapaciteta Misije Unmik na Kosovu i Metohiji kako bi se obezbedio neophodan nivo zaštite osnovnih ljudskih prava i sloboda interno raseljenih lica i stvaranja optimalnih uslova za održiv povratak. To, rekao je Dačić, uključuje i povraćaj imovine, odnosno garantovanje vlasničkih prava.\nOn je pozvao međunarodnu zajednicu da uloži dodatne napore kako bi se na KiM izgradilo društvo gde će se poštovati vladavina prava, kreirali uslovi za efektivno, nepristrasno i kredibilno procesuiranje ratnih zločina i rasvetlila sudbina nestalih, čime bi se dao podsticaj procesu pomirenja među zajednicama. "Polazeći od činjenice da je konačno u potpunosti definisan pravni okvir za pokretanje i vođenje odgovarajućih postupaka pred Specijalnim sudom za zločine počinjene na Kosovu i Metohiji, očekujemo da će se, bez daljeg odlaganja, protiv svih osumnjičenih lica za zločine počinjene prema Srbima i drugim nealbancima na KiM, pokrenuti i voditi kredibilni sudski postupci", naveo je Dačić na sednici SB UN o Kosovu. Dačić je poručio i da bez obzira na brojne sumnje, kritike i izazove sa kojima smo se u ovom procesu suočavali, Srbija je demonstrirala konstruktivnost i spremnost za iznalaženje kompromisnih rešenja koja nisu ni laka ni jednostavna. Ovakav pristup, ukazao je, potvrđen je implementacijom sa naše strane niza preuzetih obaveza u dijalogu, među kojima i nedavno realizovane integracije sudija i tužilaca u pravosudni okvir Pokrajine. "Opredeljenje Srbije da se sva otvorena pitanja moraju rešavati mirnim putem, kroz dijalog, pre svega je motivisano jasnim uverenjem da ovakav pristup nema alternativu, te da u statusno neutralnom okviru doprinosimo miru i stabilnosti regiona i procesu njegove integracije u evropsku porodicu naroda", naveo je Dačić. Odgovoran pristup potvrđen je i hrabrom političkom odlukom poslanika "Srpske liste" da nakon održanih parlamentarnih izbora, uđu u "Vladu tzv, Kosova" na čijem je čelu Ramuš Haradinaj, rekao je Dačić. Ova odluka, dodao je, potvrdila je još jednom političko jedinstvo Srba na KiM i kontinuitet konstruktivne politike u zaštiti njihovog položaja i interesa. Obrazlažući svoju odluku predstavnici "Srpske liste" su saopštili, podsetio je, da su uslovi pod kojima su odlučili da učestvuju u "Vladi tzv, Kosova" više nego jasni, da su opredeljeni isključivom potrebom da se zaštite interesi Srba, te da je ključ svih njihovih zahteva formiranje ZSO, zaštita imovine i povratak raseljenih lica. "Na žalost, moram da konstatujem da napori koje Srbija ulaže da se kroz kompromis na realan način pronađu statusno neutralna i zajednički prihvatljiva rešenja, nije praćen istim pristupom druge strane, posebno u odnosu na implementaciju do sada postignutih dogovora", rekao je Dačić. Istakao je i da mora da konstatujem da i danas, posle gotovo četiri i po godine, nema napretka u sprovođenju obaveza preuzetih u vezi sa uspostavljanjem Zajednice srpskih opština kao ključnog dela Prvog sporazuma o normalizaciji odnosa što, na naše iznenađenje, nije ni pomenuto u izveštaju. "Uspostavljanje ZSO za nas predstavlja najvažnije pitanje, koje bi trebalo da doprinese unapređenju zaštite interesa Srba na Kosovu i Metohiji", rekao je Dačić. Dačić je pozvao predstavnike privremenih institucija samouprave u Prištini da pokažu iskrenu volju i posvećenost dijalogu, da bez odlaganja pristupe uspostavljanju ZSO i izvrše preuzete obaveze kako bi se najvažniji element Briselskog sporazuma konačno sproveo u delo. Time bi, kazao je, izjave Ramuša Haradinaja da "dijalog nema alternativu", kao i da "dijalog moramo vratiti ljudima, odnosno da je dijalog između naroda, a ne samo između političke elite", dobile na kredibilitetu. "Evidentan zastoj u dijalogu doveo je do niza problema u implementaciji postignutih dogovora. Priština i dalje krši odredbe Sporazuma o zvaničnim posetama budući da su, bez valjanog razloga, bile zabranjene posete ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladena Šarčevića i direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića", naveo je ministar. Ukazao je da, osim toga, i dalje su evidentni problemi u oblasti slobode kretanja i integralnog upravljanja administrativnom linijom (IBM) - neadekvatan tretman raseljenih lica kojima se bez osnova za ulazak u Pokrajinu traže dodatni lični podaci i nepriznavanje pasoša koje izdaje Koordinaciona uprava MUP Srbije. "U iskrenoj nameri da se iznađe trajno rešenje za pitanje Kosova i Metohije predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić je pozvao građane Srbije na unutrašnji dijalog koji je u međuvremenu institucionalizovan kroz formiranje radne grupe. Trajno rešenje za Kosovo i Metohiju preduslov je napretka za Srbiju, ali i za ceo region", rekao je Dačić. Uvereni smo, kazao je, da je u odnosima sa Prištinom neophodan ozbiljan i odgovoran pristup, okrenut budućnosti. Istakao je da Srbija želi da ponudi rešenje koje će doprineti stabilnosti regiona, političkoj saradnji i ekonomskom napretku, i koje neće biti uzrok novih podela, nerazumevanja i sukoba, već prilika za istorijski dogovor sa albanskom zajednicom na Kosovu i Metohiji. "Imajući u vidu sve navedeno, želeo bih da iskoristim ovu priliku da apelujem na članice SB, kao i na predstavnike Prištine da se svi zajedno fokusiramo na suštinska pitanja i postizanje trajnog i održivog rešenja za Kosovo i Metohiju, umesto da se bavimo tehničkim pitanjima poput dinamike i formata sastanaka", naveo je Dačić. Da vidite nova saznanja o aferi ''Koridor 11'', pogledajte OVDE. Izvor: Tanjug\nPutin: Kosovo je Srbija\nSRBIJA JE U GEOPOLITIČKOM LAVIRINTU: Dačić o teškoj borbi za interese Srbije između zapada i istoka\nDAČIĆ ODGOVORIO AMERIČKOM GENERALU: Zabrinut sam za vašu sposobnost procenjivanja!\nILIĆ: Prvo srediti biračke spiskove, jer na njima ima 800.000 mrtvih, pa onda na izbore!\nMOŽE JOJ SE? Radnici najavili štrajk, dobijaju suspenzije, a direktorka "Pošte" povlači novi potez...\nPriča se o vanrednim izborima, a evo šta RIK kaže na to...\nDAČIĆ: Surinam pokazao da je moguće ići i u obrnutom smeru (VIDEO)\nDAČIĆ REKAO SVE: Traže od nas da vodimo antirusku politiku - da izvršimo samoubistvo!\nDAČIĆ ISPROZIVAO EU I HRVATE: Sve sami "specifični slučajevi", a gde je 400.000 Srba iz Hrvatske?\nAMERI PRIZNALI: Bespomoćni smo pred ruskim i kineskim hipersoničnim oružjem\nRUSI SAOPŠTILI: S-300 raketni sistem odbio napad američke koalicije u severoistočnoj Siriji!\nAMERIKA ŠALJE NOVU TURU ORUŽJA UKRAJINI: Podrška za Kerčki moreuz\nUNIŠTAVAJU I RADARE: ''Žuti prsluci'' okupirali i zapalili naplatne rampe na autoputevima! Neki su zatvoreni! (VIDEO)\nLJUT ŠTO GA NEĆE: Haradinaj odgovorio na pismo EU-Kriva je Federika!\nKEBA SAV U ZAVOJIMA: Hitno primljen u bolnicu, svi prebledeli kad su ga videli!\nDragan Kojić Keba u žiži je interesovanja nakon uspešnog koncerta u „Sava Centru“, kao i priče oko razvoda njegovog sina\n– Sinoć sam razmišljao o tome kako su nas i prodavali i izdavali, i Đinđić o kome imamo jedno vrlo\nPALI NARKO-BOSOVI, RADILI ZA SRPSKOG KRALJA KOKAINA: Razbijen veliki međunarodni narko-klan!\nBrazilska policija jutros je započela akciju pod nazivom „Izbeglica“, i tom prilikom uhapsila petoro osoba, članova međunarodne kriminalne grupe koja\nSAŠA POPOVIĆ JE OVU ČUVENU PEVAČICU IZBACIO IZ GRANDA ZBOG GOLIH GRUDI!\nFolk pevačica Zlata Petrović je pre nekoliko godina doživela veliku neprijatnost kada je zbog golih grudi bila je izbačena iz\nMurinjo dobio OTKAZ u Mančester junajtedu!\nEngleski fudbalski velikan Mančester Junajted uručio je otkaz menadžeru Žozeu Murinju zbog serije loših rezultata, objavljeno je na sajtu kluba.


Mala i srednja preduzeća, dobra šansa za ekonomski oporavak | Portali informativ - Titulli\nNekada su u opštinama Bujanovac, Preševo i Medveđa postojale velike državne kompanije koje su zapošljavale veliki broj radnika. Ali sad, većina ovih preduzeća su zatvorene, ne postoje više ili su u stečaju, a manji broj od njih su privatizovane. Trenutno jedina privatna preduzeća koje imaju zaposlene radnike su mala i srednja preduzeća koja se bave uslugama i proizvodnjom, a većina od njih su počele rad kao porodični biznis.\nU nedostatku velikih društvenih preduzeća, koja su ranije u opštinama Bujanovac, Preševo i Medveđa zapošljavali popriličan broj radnika, mala i srednja preduzeća ovog regiona se vide kao dobra šansa za ekonomski oporavak.\nPrema zvaničnim podacima Kancelarija za lokalni Ekonomski Razvoj Bujanovca i Preševa, trenutno funksionišu 412 malih i srednjih preduzeća, 214 u Bujanovcu i 196 u Preševu. Računajući i mikro preduzeća, zanatske i ostale radnje, ukupan broj preduzeća u Bujanovcu je 668, a u Preševu 870.\nŠto se tiče cele teritorije Srbije, prema podacima Privredne Komore Srbije, ukupan broj malih i srednjih privrednih društava je 11.841, doke je broj mikro preduzeća 305 hiljada i 321.\nPrema podacima ove komore, u Srbiji sektor malih i srednjih privrednih društava čini 53.8 odsto od ukupnog zapošljavanja.\nAli, koliko radnika imaju ova preduzeća u Preševskoj Dolini, i koliko one dobijaju pomoć od lokalnih vlasti, odnosno države za napredak u njihovom radu i otvaranju novih radnih mesta?\nMala i srednja preduzeća u regionu opština Bujanovac, Preševo i Medveđa od 2012 godine podržava Koordinaciono Telo nepovratnim sredstvima, dok su ova preduzeća podržane raznim projektima i od međunarodnih organizacija USAID, PBILD, Help itd.\nOpština Bujanovac je do sada bila opština koja je najviše iskoristila fondove od programa Koordinacionog Tela. Za 2012, 2013 i 2014 godinu iz ovog programa opština Bujanovac je dobila oko 80 miliona dinara nepovratnih sredstava, za ukupno 32 privatnih preduzeća iz ove opštine, koje su imale obavezu da zaposle blizu 200 radnika.\n„U opštini Preševo iz programa Koordinacionog Tela za podršku preduzetnicima u poslednjih tri godina, odnosno od 2012 do 2014, broj privrednih subjekata koji su dobili subvencije je 18 a broj novih radnih mesta je više od 50“, kaže za Titulli, Ilir Sadriu, šef Kancelarije za Lokalni Ekonomski Razvoj opštine Preševo.\nŠto se tiče opštine Medveđe, prema podacima Koordinacionog tela, u poslednje tri godine iz ovog programa sredstva su dobile ukupno osam preduzeća.\nPrema rečima Ilira Sadrijua, šef KLER-a u Preševo „sva ova preduzeća su dobile nepovratnu finansijsku pomoć na obezbeđivanju proizvodne opreme za njihove potrebe u skladu sa njihovim zahtevima, koje su naglasili tokom konkurisanja“.\n„Sa ovim subvencijama bez sumnje da su preduzeća postigle da povećaju nivo proizvodnje, da uvedu njihove nove proizvode, a ovim je i njihova rentabilnost pozitivnija“, dodaje Sadriu.\nOsim fondova Koordinacionog Tela, i opštine Bujanovac i Preševo su pomogle mala i srednja preduzeća sredstvima opštinskih buđeta, sve ovo u cilju otvaranja novih radnih mesta.\nNa kraju da dodamo da je Koordinaciono Telo i ove godine raspisala konkurs za program nepovratnih sredstava za privredne subjekte u opštinama Bujanovac, Preševo i Medveđa.\nZa 2015 godinu Koordinaciono Telo je izdvojila 48.2 miliona dinara a poslednji rok za konkurisanje preduzetnika je 30 jul 2015 god.\nO stanju malih i srednjih preduzeća u Preševskoj Dolini, broju radnika, izazovima i njihovim zahtevima, informativni portal Titulli informisaće vas u drugim člancima narednih nedelja./Titulli.com/


Beta / Srna\nGadafi poručio je danas svojim pristalicama da će ostati na čelu države i upozorio savez na čijem je čelu NATO da prekine vazdušne napade ili će se suočiti sa katastrofom.\n"Savetujemo vam da se povučete pre nego što se suočite sa katastrofom", rekao je on u audio-poruci emitovanoj na skupu hiljada pristalica režima okupljenih na Zelenom trgu, glavnom trgu u Tripoliju.\nOn je kazao da, ukoliko napadi ne budu obustavljeni, Libija može da "odluči da se isto tako ponaša" i da bi Libijci mogli da se osvete.\n"Ti ljudi mogli bi da jednog dana povedu tu borbu... u Evropi, da ciljaju vaše domove, urede, porodice, koji bi postali legitimne vojne mete, kao što ste vi ciljali naše domove. Ako odlučimo, možemo da krenemo na Evropu kao skakavci, kao pčele. Savetujemo vam da se povučete pre nego što doživite propast", rekao je Gadafi.\nOn je pozvao svoje pristalice na "marš na zapadne planine" kako bi očistili tu oblast od oružja koje je francuska vlada dostavila pobunjenicima pre nekoliko dana.\nGadafi je takođe rekao da "napadi NATO nisu ničemu služili".\nOn je pozvao NATO da prizemi svoje avione i počne razgovor sa libijskim narodom. Gadafi je takođe osudio odluku Međunarodnog krivičnog suda da izda nalog za njegovo hapšenje.\nDanas održan skup jedan je od najvećih skupova u znak podrške vlastima u proteklih nekoliko nedelja, ocenjuje AP. U istoj poruci, Gadafi je pobunjenike nazvao izdajicama i optužio ih za probleme s kojima je Libija suočena. Rekao je i da Libijci koji su izbegli u Tunis sada tamo rade "kao sluge".\n"DUBOKO ŽALIMO" Rohani: Pad aviona je UŽASNA GREŠKA koja ne sme da se ponovi


Skoro svaki četvrti 16-godišnjak u Srbiji redovno pije alkohol, a prvo pijanstvo mladi dožive već sa 13 godina, pišu "Večernje novosti".\n"Prvi susret sa alkoholom je u uzrastu od 15-16 godina, i on se završi u hitnoj službi", rekla je psiholog i šef odjeljenja za alkoholizam i politoksikomaniju Specijalne bolnice za bolesti zavisnosti u Beogradu Maja Stanković.\nOna je rekla da je kod mladih popularno da u što kraćem vremenskom roku popiju što veću količinu alkohola, kako bi što prije došli do promijenjenog stanja svijesti.\nOd ukupnog broja liječenih alkoholičara polovinu čine mladi od 25 do 30 godina, pišu "Novosti".\nZvanična statistika ukazuje na to da je više od 50 odsto ubica počinilo krivično djelo pod dejstvom alkohola. Posljednje istraživanje među đacima prvog razreda srednjih škola pokazalo je da 36,7 odsto mladića redovno pije, dok isto tako alkohol uzima 14,4 odsto djevojaka.\n"Nije obavezno da ti maloletnici potiču iz alkoholičarskih porodica. Mladi se teško snalaze u društvu, a svako voli da se oseća omiljen. Ukoliko to izostane, onda se priklanjaju grupi gde ne moraju mnogo da se dokazuju i da pokazuju svoje kvalitete. Imaju nisko samopoštovanje. I to su problemi koji mogu da potiču iz porodice", naglasila je Stankovićeva.


Preminula Donka Špiček - Studio B\nPreminula Donka Špiček Studio B\nDruštvoDrustvo Pocetna 10. 07. 2016. 12:04:20\nDonka Špiček, dugogodišnji saradnik Dečjeg kulturnog centra Beograd i urednica programa za decu i mlade Televizije Beograd preminula je juče u Beogradu u osamdeset trećoj godini života.\nPosvećena deci i njihovom obrazovanju, Donka Špiček osmislila je i realizovala niz kvalitetnih i kulturno-obrazovanih programa za decu, ne samo u Dečjem kulturnom centru Beograd i nekadašnjem Domu pionira, već i u mnogim drugim institucijama kulture i medijskim kućama.\nRođena u Beogradu, gde je završila osnovnu školu i gimnaziju. Diplomirala na Višoj pedagoškoj školi u Beogradu na grupi za Ruski jezik i jugoslovensku književnost i na Fakultetu dramskih umetnosti na odseku Organizacija pozorišnih delatnosti. Radila je kao nastavnik u Osnovnoj školi ,,Đorđe Krstić” u Beogradu.\nBila je glavni i odgovorni urednik Redakcije Susreti Četvrtkom – poznate tribine za male Beograđane.\nOsnovala manifestaciju Radost Evrope 1969. godine koja i danas traje i kojoj i danas pomaže. Bila je nekoliko godina direktor Sektora za kulturu Centra Sava i predsednik Saveta Fest-a. Uspešno organizovala veći broj međunarodnih gostovanja i koncipirala rad ovog Sektora. Bila je glavni i odgovorni urednik Redakcije programa za decu i mlade Televizije Beograd.\nBila je urednik mnogih programa, serija kao i poznatih serija Sivi dom i Zaboravljeni, čuvene serije emisija za decu „Laku noć deco“.Bila je član radne grupe Programa za decu i mlade Evrovizije kao predstavnik jugoslovenske radio-televizije od 1982. do 1990. godine .\nBila je operativni direktor Pozorišta ,,Boško Buha” od 1998. do 2008. godine. Zahvaljujući Dečjem kulturnom centru, obnovila je muzički festival „Dečje beogradsko proleće” koji je posle 20 godina održan u aprilu ove godine.\nPored mnogobrojnih priznanja i nagrada izdvaja priznanja, plakete UNICEF, Ordena osmeha (koji dodeljuju deca Poljske odraslim stvaraocima za decu).\nDobitnik je i sledećih nagrada: „Zlatni beočug Beograda“ (kada se dodeljivao samo jednom pojedincu 1972. godine), „Zmajeva nagrada“, međunarodna nagrada ,,Grozdanin kikot” za višedecenijski rad na polju umetnosti i edukacije dece i mladih 2009. godine. Dobila je i Međunarodno festivalsko priznanje ,,Mali princ” za 2012. godinu, nagrada se dodeljuje za izuzetan dugogodišnji doprinos razvoju kulture i scenske umetnosti za decu. Ovu nagradu dodeljuje Savet Međunarodnog festivala pozorišta za decu u Subotici. Dobitnica je priznanja „Zvezda među zvezdama” 2015. godine koje dodeljuje Savet festivala Pozorište Zvezdarište.\nOdlikovana je Srebrnom medaljom predsednika Republike Srbije Tomislava Nikolića za zasluge u javnoj i kulturnoj delatnosti, naročito u nesebičnoj promociji stvaralaštva dece i za decu.\nDatum, vreme i mesto komemoracije i sahrane biće naknadno objavljeni na sajtu Dečjeg kulturnog centra Beograd.\nVesić: Beograd će da čuva uspomenu na Donku Špiček\nGradski menadžer Goran Vesić izjavio je danas, povodom smrti Donke Špiček, da je „Donka do poslednjeg trenutka ulagala neizmernu energiju u rad Dečijeg kulturnog centra“ i poručio da će Beograd da čuva uspomenu na ono što je uradila kroz taj centar, Radost Evrope i Dečje beogradsko proleće.\n„Imao sam tu čast i privilegiju da poslednje dve godine blisko sarađujem sa Donkom. Ulagala je, do odlaska u bolnicu, neizmernu energiju u rad Dečijeg kulturnog centra zajedno sa Draganom i Leontinom. Nedavno smo na njenu inicijativu obnovili Dečije beogradsko proleće. Nikada neću zaboraviti njenu radost kada su deca Beograda u aprilu ponovo dobila svoj festival“, rekao je Vesić Tanjugu.\nOn je istakao da će „Donka zauvek ostati u životima miliona ljudi koji su odrastali i obrazovali se uz njen program za mlade i decu Televizije Beograd, uz Radost Evrope koji je ona osnovala, uz kultne serije Sivi dom i Zaboravljene kao i uz Laku noć deco koja nas je ispraćala na spavanje“.\n„Sve nas koji smo radili sa njom naučila je koliko je važno da društvo bude posvećeno deci kao i koliko dobar čovek sa velikom energijom može uradi da promeni stvarnost. Teško je prihvatiti da je nema“, rekao je Vesić i poručio:\n„Laku noć Donka i odmori se! Beograd će da čuva uspomenu na ono što si uradila kroz Dečiji kulturni centar, Radost Evrope i Dečije beogradsko proleće!“


Zašto se ponovo odlaže uvođenje platnih razreda?\nRTS\t07.12.2017 10:31\nMeđu predlozima zakona koje poslanici razmatraju je i pet zakona o zaposlenima u javnom sektoru. Njihovo usvajanje neophodno je da bi mogao da se primeni krovni Zakon o sistemu zaposlenih u javnoj upravi kojim se regulišu zarade oko pola miliona zaposlenih, kažu u Vladi. To što nisu ranije usvojeni ključni je razlog što se uvođenje platnih razreda odlaže do januara 2019.\nZa isti posao svima ista plata – predviđeno je Zakonom o sistemu plata u javnom sektoru donetim pre dve godine.\nTrebalo je da se primenjuje od proteklog januara, ali je uvođenje platnih razreda odloženo za 2018. godinu, jer nisu doneti prateći zakoni. Sada su u Skupštini, a u resornom ministarstvu kažu – novi rok je januar 2019.\n"Zakon o platama u javnim službama, Zakon o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata u javnom sektoru i Zakon o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave ulaze u skupštinsku proceduru. I zato je jasno da u vrlo kratkom roku nije moguće doneti podzakonska akta koja predviđaju ti predlozi", kaže Zoran Kasalović, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave.\nTek onda sledi pravljenje Kataloga u kojem će precizno biti navedena sva radna mesta, utvrđene osnovice i koeficijenti. Pa izrada i uručivanje novih rešenja zaposlenima.\n"Reforma sistema plata predviđa i vrednovanje radnih mesta i vrednovanje učinka. Potrebno je da se u saradnji s resornim ministarstvima i službama utvrdi šta je to standardni rad na određenom mestu, a šta rad iznad standarda i to je takođe proces i vreme u 2018. će se iskoristiti i da se to obavi", kaže Kasalović.\n"Puno je radnih mesta, a sve treba jasno precizirati da ne bude konflikta, da ljudi budu motivisaniji, efikasnije da rade, a da se opet postigne ušteda u budžetu. Mnogobrojni konfliktni ciljevi, bojim se da je to ključni razlog zašto je došlo do odlaganja", kaže ekonomista Ivan Nikolić.\nPlan države je da se, kad počne primena Zakona, zadrže zatečene plate u javnom sektoru, a da se kasnije uspostavlja pravedniji raspon tako što će se manje zarade povećavati, a veće stagnirati dok ih ne dostignu ostali u njihovoj grupi.


RUSKA SBERBANKA PRODALA 7,8 ODSTO AKCIJA ZA 5,28 MILIJARDI DOLARA\nRuska Sberbanka prodala je paket od 7,8 odsto akcija za 5,28 milijardi dolara, saopštio je ruski predsednik Rusije Vladimir Putin.\n"To je jedan od najprofitabilnijih poslova poslednjih decenija u toj sferi posle ‘Epla’- na svakih 100 dolara uloženih u Sberbank pre 10 godina glavni akcionar Centralna banka Rusije dobio je 3.700 dolara", rekao je predsednik Putin novinarima tokom posete Kazahstanu.\nKako je naveo predsednik Sberbanke German Gref, više od 10 najvećih svetskih fondova postali su akcionari banke.\n"Mogu da kažem da imamo veoma širok krug investitora - više od 10 najvećih institucionalnih svetskih fondova", rekao je Gref i dodao da su među njima investitori iz kontinentalne Evrope, iz Velike Britanije, Azije, ali i iz Rusije.\nPrema Grefa, Sberbanka je ovim poslom "otvorila vrata za privatizaciju u zemlji".\nPaket akcija se prodavao na berzama u Moskvi i Londonu po ceni od 93 rublje po akciji, preneli su ruski mediji.\nOvom transakcijom je Centralna banka Rusije smanjila svoj udeo u Sberbanci na 50 odsto plus jedna zlatna akcija.\nNajveća banka u Rusiji Sberbanka, koja je 2011. kupila srpski ogranak austrijske Folksbanke, planira da u septembru unese novi bankarski kapital u Srbiju i do kraja ove godine počne da posluje pod svojim imenom u našoj zemlji.


Vesti online / Vesti / Srbija / Mogerini: Transformacija KBS postepeno i po kosovskom ustavu\nŠefica evropske diplomatije Federika Mogerini izjavila je da bi Kosovske bezbednosne snage trebalo da se transformišu samo u postepenom procesu i u potpunosti u skladu sa kosovskim ustavom, prenela je prištinska Gazeta Expres.\nU pisanom odgovoru za taj list, Mogerinijeva je podsetila da je kosovski parlament usvojio zakon o Kosovskim bezbednosnim snagama 14. decembra prošle godine, te da je Evropska unija i dalje mišljenja da bi mandat tih snaga treba da se menja samo kroz, kako je navela, sveobuhvatan i postepen proces.\nMogerini kaže i da se EU nada da će Priština odgovoriti na svoje obaveze prema sporazumima postignutim u Briselu.\n- Evropska unija je, u raznim prilikama, ponovila nadu da će Kosovo nastaviti da ispunjava svoje obaveze prema prvom sporazumu postignutom u Briselu u aprilu 2013. i njegovim bezbednosnim aranžmanima. NATO je javno izjavio da će nastaviti misiju Kosovskih snaga (KFOR) da obezbedi bezbedno okruženje na Kosovu i da će Severnoatlantski savet razmotriti nivo angažovanja NATO-a sa Kosovskim bezbednosnim snagama - zaključila je Mogerini.\nSkupština Kosova je 10. decembra prošle godine izglasala tri nacrta zakona o transformaciji KBS, a, kako se očekuje, potpuna transformacija bi trebalo da bude okončana u periodu do 10 godina.\nSRBIJA Čeku: Za vojsku 5.000 prijava, podrazumeva se da ima i Srba\nSRBIJA Jevtić: Kosovska skupština odbija sve predloge Srba\nSRBIJA "Mogerinijeva stala na stranu Srbije"


Premijer Srbije Aleksandar Vučić ocijenio je u ponedjeljak da je postizanjem sporazuma o uređenju prostora kod mosta na Ibru u Mitrovici sačuvan mir, i da su Srbi dobili sve što su tražili, ali da mu nije jasno zbog čega nije primenjen prethodni sporazum, kada se ni po sadržaju ni po čemu drugom ne razlikuje od tog.\nVučić je novinarima u Privrednoj komori Srbije rekao da sutra počinje izgradnja projekta predvidjenog kao uredjenje prostora kod mosta na Ibru, ali da ne razume zbog čega nije primenjen sporazum koji je postignut 8. decembra ili nedavno u Briselu.\nOn je upitao šta je time neko želeo da postigne.\nKomentarišući kritike na račun rušenja zida i postizanja sporazuma, Vučić je rekao da bi kritičarima poručio da pokažu ponekad tu svoju hrabrost, "umesto što ne znaju ime nijednog sela" u pokrajini.\nGovoreći o očekivanjima u nastavku dijaloga, Vučić je rekao da ne veruje da će Kosovo pristati da formiraju Zajednicu srpskih opština i dodao da je njihova želja da od toga naprave nevladinu organizaciju "koja će da pušta gramofonske ploče".\n"Ceo smisao je da izvrgnu ruglu sve ono što je postignuto pre četiri godine... Ništa im ne verujem, kako ni onima koji ih štite", rekao je Vučić.


Oko: Srbija posle posete Šolca i nedolaska Lavrova - Blitz RS - Vesti\nDržavni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Srbije Nemanja Starović rekao je da je jako dobro što je došlo do posete i da se i očekivalo da ćemo imati priliku da čujemo jasne i iskrene poruke.\n„Deo razgovora bio je prijatniji, kada je govoreno o nekim temama, ali i manje prijatan kada je govoreno o nekim drugim, ali dobro je što je došlo do razgovora. Nadao sam se da će se naći najmanji zajednički sadržalac, čak i oko tema u kojima se ne možemo složiti. To može biti to da se u najmanju ruku očuvaju mir i stabilnost u regionu. Ono što je predstavljalo neprijatnu novinu je ono što smo u Prištini čuli i što pokazuje da se Nemačka prvi put pridružila SAD u tome što je napustila princip konstruktivne dvosmislenosti“, rekao je Starović.\n„To ne znači da treba da se durimo i napustimo pregovore, treba da mu ostanemo posvećeni“, istakao je Starović, dodajući da je medijator u pregovorima Evropska unija koja je mandat dobila od Ujedinjenih nacija, i da je njen mandat da vodi pregovore o sveobuhvatnoj normalizaciji.\nI on kaže da je dobra sama činjenica da je kancelar došao i pokazao interes za Zapadni Balkan.\n„S ratom u Ukrajini postavlja se pitanje budućnosti celog evropskog prostora. Imamo novu mentalnu mapu: Ako je granica zapada i istoka u Ukrajini, ili ispred Ukrajine, ili na kraju, onda je Zapadni Balkan na zapadu. To treba iskoristiti, Zapadni Balkan je pokazao da je svestan toga“, rekao je Šolc.\nUkazao je na to da su neka pitanja na Balkanu rešena, poput nastavka ideje „Otvoreni Balkan“, prijateljskog gesta patrijarha Porfirija prema Severnoj Makedoniji i promene vlasti u Crnoj Gori koja nije dovela do građanskog rata ili neke nemoguće situacije.\n„Ostaje pitanje BiH na koju će se i nemačka spoljna politika uskoro opet fokusirati“, napomenuo je Jović.\n„Naznačeno je da je Srbija tradicionalni prijatelj sa Rusijom i jedna od Šolcovih misija bila je da ubedi Srbiju u perspektivu članstva u EU, ali i usaglasi spoljnu politiku sa EU“, rekao je Surlić.\n„Sankcije bi donele više štete Srbiji nego Ruskoj Federaciji“\nStarović napominje da ako već ne može da postoji razumevanje za naše tradicionalne odnose sa Ruskom Federacijom i po tome što je značajna kao „štit“ u SB UN, onda bi taj argument jednakih aršina koje Nemačka primenjuje mogao imati nekog efekta.\n„Šolc je više puta govorio da sankcije prema Ruskoj Federaciji moraju biti snažne, ali da ne smeju nanositi više štete Nemačkoj, nego Ruskoj Federaciji. Svakome je jasno da bi bilo kakve sankcije koje bi eventualno Srbija uvela Ruskoj Federaciji, nanele više štete Srbiji, nego Rusiji“, ističe Starović.\nProblematično je, smatra, što se uvodi novina gde se traži da države koje su u procesu pridruživanja, u potpunosti počnu da primenjuju zajedničku spoljnu i bezbednosnu politiku EU.\n„Takvo vezivanje punog usaglašavanja ne može biti opravdano kada vidimo naše susede. Albanija i Severna Makedonija su stoprocentno usaglasile svoju politiku sa Briselom, a nemaju nikakav napredak ka putu u članstvo EU“, smatra Starović.\nJović kaže da je očekivao jasnu poruku, jer bi se trebala uzeti u obzir pozicija Nemačke nakon rata u Ukrajini.\n„Nemačka je puno izgubila sa tim ratom i postoji opasnost da izgubi još više. Njena istočna politika je u potpunosti sada dovedena u pitanje. S druge strane, u ekonomskom smislu zaustavljanje Severnog toka je veliki problem za Nemačku i neuspeh. Nemačka u okviru EU sebe vidi kao predvodnika. Ona smatra da su jugoistočna, centralna i istočna Evropa, najveći deo projektovanja njene stvarne moći“, ističe Jović.\n„A odnosi između Nemačke i SAD zavise u velikoj meri od toga da li će Tramp ponovo doći na čelo SAD što bi Nemačku stavilo u tešku poziciju. Nemački birači, jedan veliki deo smatra da one zemlje koje nisu uvele sankcije profitiraju na činjenici da su druge zemlje uvele sankcije i da od toga imaju velike štete“, rekao je Jović.\nSpecijalno izdanje emisije Oko posvećeno poseti nemačkog kancelara možete pogledati u snimku na početku teksta.