IKEA nameštaj za decu\nAko ste ikada pomislili kako bi bilo lepo da predmeti dizajnirani za decu mogu da budu fleksibilni i da rastu zajedno sa njima, IKEA je našla rešenje i za to...\nKompanija IKEA je upravo izbacila svoju novu FLISAT seriju, koja je specijalno dizajnirana, za klince od tri do dvanaest godina starosti. Komadi nameštaja iz ove kolekcije su kreirani od jednostavnog, ali sa druge strane i veoma stilskog borovog drveta, koje takođe uključuje i iznenađujuće detalje akcentovane svetlim bojama, kako bi održalo mlada srca vedrijim, a njihove prostore mnogo sadržajnijim.\nAli ipak, najbolja karakteristika sa kojom ovaj nameštaj dolazi, jeste ta što može biti savršeno prilagođen kako bi idealno služio tokom svake godine vašoj deci, uz mogućnost da raste i da se razvija zajedno sa njima.\nNove tehnologije koje kompanija IKEA uključuje u proizvodnju svih svojih elemenata za svetsko tržište, obezbeđuju proizvode koji su veoma otporni na svakodnevno habanje i korišćenje, ali one isto tako dozvoljavaju predmetima da isprate vaše mališane na njihovom putu odrastanja.\nPredmeti koji potvrđuju ovu tvrdnju jesu sto i kućica za lutke iz ove kolekcije namenjene deci, u kojoj sto poseduje tri različite opcije za podešavanje visine u zavisnosti od uzrasta u kome se vaše dete nalazi, a onda kada vaša devojčica preraste svoju kućicu za lutke, možete je okačiti na zid kao dodatno mesto za odlaganje stvari.\nU našoj galeriji imate priliku da vidite sva tri predmeta iz IKEA FLISAT linije proizvoda, koja sadrži sto za decu, koji pruža opciju podizanja svoje radne površine i otvaranja prostora za igračke ostale predmete, smeštenog u raznobojnim kutijama tik ispod same ploče.\nPraktična kuća za lutke je potpuno neodoljiva kao igračka, ali će definitivno biti i mnogo lepša od bilo koje police koju posedujete u svom domu, što je nedvosmisleno čini veoma korisnom i dugovečnom.\nAko želite da budete potpuno sigurni da garderoba vaše dece neće nikada spasti sa čiviluka i razvlačiti se po podu, kuke iz kolekcije dolaze sa kupastim oblikom koji obezbeđuje sigurno mesto njihovim stvarima i zagarantovano rade u službi rešavanja ovog večitog problema.


Jeftini letovi iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju - Avionske karte Sudan Ekvatorijalna Gvineja - eSky.ba\nLetovi iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju\nPretražite letove iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju?\n✔ Ako rezerviram let iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Sudana za Ekvatorijalnu Gvineju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Stabilno snabdevanje ruskim gasom\nMinistar rudarstva i energetike gospodin Aleksandar Antić izjavio je da je u Srbiji normalizovano snabdevanje gasom od 5. novembra 2014. godine. Kako je istakao, nije potrebno koristiti rezerve iz podzemnog skladišta Banatski dvor. On je najavio i da će u narednom periodu biti potpisan protokol o izmirenju duga za gas …\nOdržan sastanak o održavanju elektrodistributivnog sistema\nUprava PD „Elektrosrbije“ održala je 5. novembra ove godine sastanak rukovodilaca koji su zaduženi za održavanje elektrodistributivnog sistema. Cilj sastanka je bio analiza elektrodistributivnog sistema i elektroenergetskih objekata. Direktor PD „Elektrosrbija“ gospodin Srđan Đurović istakao je da je neophodno više radnika elektromonterske struke zbog mogućih prekida u napajanju do kojih …\nIzvučena iz mulja druga pogonska stanica na Površinskom kopu „Drmno“\nIz PD „TE-KO Kostolac“ saopšteno je da je druga pogonska stanica izvučena iz mulja, kao i da su u toku radovi na njenom osposobljavanju. Kako bi ova stanica bila izvučena, rudari Površinskog kopa „Drmno“ izgradili su nasip dužine 200 metara oko ove stanice, a zatim su rovokopači radili na iskopavanju …\nToling šema za „Azotaru“, „Petrohemiju“ i „MSK“\nMinistar rudarstva i energetike gospodin Aleksandar Antić u intervjuu za list „Kurir“ izjavio je da će „Azotara“ i „HIP Petrohemija“ iz Pančeva, kao i „Metanolsko-sirćetni kompleks“ (MSK) iz Kikinde plaćati gas po nižoj ceni. On je dodao da će na ove kompanije biti primenjena toling šema tako da će ove …\nNeće biti restrikcija električne energije tokom zimskog perioda\nGeneralni direktor JP „Elektroprivreda Srbije“ gospodin Aleksandar Obradović izjavio je danas da ove zime neće doći do restrikcije električne energije. Prema njegovim rečima, EPS uvozi električnu energiju i ugalj, a trenutno su na deponijama uglja rekordne količine ovog energenta. Gospodin Obradović je rekao i da se u Kolubari dnevno proizvodi …\nRudarsko-topioničarski basen „Bor“ izdao je saopštenje u kome se navodi da su radnici ovog preduzeća za nedelju dana izgradili dve velike brane i jednu četvrtinu planirane trase budućih kanala za sakupljanje površinskih voda oko jalovišta nekadašnjeg rudnika u Stolicama. U toku je izgradnja treće brane na ovom jalovištu, kao i …\nSrbija učestvuje u INTERREG programu\nProšle nedelje je delegacija Instituta ISWA (Institute for Sanitary Engineering , Water Quality and Solid Waste Management) iz Štutgarta u pokrajini Baden-Virtemberg posetila opštinu Stara Pazova. Predsednik opštine Stara Pazova gospodin Đorđe Radinović podsetio je prisutne da je sa uspehom završena Studija „Analiza upravljanja otpadnim vodama, biomasom i energijom u …\n1 … 851 852 853 854 855 … 903


Porošenko: Pomoći ću Zelenskom ako nastavi putem EU i NATO integracija - Sputnjik Srbija\n18:26 22 Februar 2020\n22:31 13.05.2019 Preuzmite kraći link\n„Ostaću u politici i radiću sve što budem mogao kako bih pomogao Zelenskom, ukoliko on nastavi da sprovodi kurs integracije u EU i NATO“, rekao je.\nPorošenko je takođe izrazio uverenje da će taj put svakako biti nastavljen.\nPorošenko je takođe rekao i da je zainteresovan da Vrhovna rada, što je moguće pre, odredi datum inauguracije novog predsednika.\nPrethodno je Vrhovna rada saopštila da postoji više mogućih datuma kada bi inauguracija mogla da se održi — 19, 20. i 26. maj, kao i 1. jun.\nMeđutim, Zelenski insistira na tome da inauguracija bude održana 19. maja, jer smatra da aktuelna vlast pokušava da oduži sa preuzimanjem dužnosti, kako bi mu onemogućili da raspusti Vrhovnu radu u rokovima propisanim ukrajinskim zakonodavstvom.\nintegracije, pomoć, NATO, EU, Vladimir Zelenski, Petro Porošenko, Ukrajina


EU: Spasavanje samo za one koji potpišu sporazum o budžetu\n20.01.2012. / 9:00\nBRISEL, Pomoć za spasavanje biće ponuđena samo onim članicama Evropske unije koje ratifikuju novi sporazum o budžetu, kako bi se izbjeglo ponavljanje dužničke krize u zoni evra, predviđeno je novim nacrtom sporazuma koji je sinoć objavljen.\n“Ukazivanje pomoći u okviru novih programa Evropskog stabilizacionog mehanizma (ESM) biće od 1. marta 2013. uslovljeno ratifikacijom tog sporazuma”, navedeno je u nacrtu, 10 dana prije samita EU na kome taj dokument treba da bude odobren, prenijela je francuska novinska agencija AFP.\nPregovarači koji rade na tom sporazumu koji će potpisati 26 od 27 članica EU, sem Britanije, pooštrili su mnoge njegove odredbe pred pregovore ministara finansija svih 27 članica u ponedjeljak u Briselu.\nU tekstu je prvi put predviđeno da zajmovi neće biti ponuđeni onim vladama koje odbiju da potpišu sporazum koji obavezuje članice da se pridržavaju izbalansiranih budžeta, dozvoljavajući samo minimalni deficit i to samo u izuzetnim okolnostima. Tanjug\nTagovi: evropska unijaevropski stabilizacioni mehanizamsporazum o budzetu


Laguna - Bukmarker - Prvi sprski dokumentarni triler: Šta se dogodilo sa ubijenom milionerkom Dragom Mitrićević? [video] - Knjige o kojima se priča\nPrvi sprski dokumentarni triler: Šta se dogodilo sa ubijenom milionerkom Dragom Mitrićević? [video]\n„Draga je bila neverovatna ličnost: tajanstvena, misteriozna, čudna, povučena, a ujedno i poznata. Bila je strah i trepet u Beogradu jer je bila opsednuta time da će je ubiti i da će joj oteti milione i blago. Najveći, najteži, najmisteriozniji slučaj beogradske policije upravo se desio januara 1933, kada je usred Beograda nestala milionerka Draga Mitrićević“, kaže autor knjige.\nI biblioteke učestvuju u Noći knjige\n10 nezaboravnih poslednjih rečenica u omiljenim nam romanima\nBranislav Janković: Moji junaci su moj alter ego\nPrikaz zbirke „Ostrvo pacova i druge priče“ Jua Nesbea\nKnjiga meseca – „Tuđi život“


Publikacije | PARTNERS-SERBIA\nBlogovi Partneri Srbija\nAnaliza javnih nabavki - vakcina protiv gripa i vakcina za obaveznu imunizaciju\nOrganizacije Partneri Srbija i Pravni skener sprovele su istraživanje o postupanju zdravstvenih ustanova prilikom nabavki povezanih sa pandemijom virusa SARS-CoV-2, a četvrto istraživanje koje smo izradili na ovu temu obrađuje javne nabavke vakcina protiv gripa. Nepravilnosti su uočene i u ovim javnim nabavkama, a šta je tačno pokazalo istraživanje, pročitaje u studiji slučaja koju vam predstavljamo.\nSaznajte više PREUZMITE DOKUMENT\nAnaliza javnih nabavki Univerzitetskog Kliničkog centra Niš\nOrganizacije Partneri Srbija i Pravni skener sprovele su istraživanje o postupanju zdravstvenih ustanova prilikom nabavki povezanih sa pandemijom virusa SARS-CoV-2, a treće istraživanje koje smo izradili na ovu temu obrađuje javne nabavke za kovid bolnicu u Kruševcu. Analiza javnih nabavki za kovid bolnicu u Kruševcu pokazala je da postoje određene specifičnosti u proceduri koje su uočene od faze planiranja do realizacije ugovora (oblikovanje javnih nabavki u veliki broj partija sa stavkama, zaključivanje okvirnih sporazuma sa jednim privrednim subjektom i slično). Detaljnije o svim specifičnostima dostupno je u analizi koja je pred vama.\nPrava i obaveze građana prilikom mirnog okupljanja\nPravo na mirno okupljanje je Ustavom Republike Srbije garantovano svakome, ali se učesnicima, u zavisnosti od vrste okupljanja, razlikuju njihova prava i obaveze. Zakon o javnom okupljanju razlikuje ona koja su nastala na otvorenom prostoru, nakon prijavljivanja kod nadležnog organa i ona koja su nastala na spontan način. Međutim, postoje određene situacije u kojima se oni prepliću i u nekim slučajevima će strožem prekršajnom kažnjavanju biti podložnija ona lica koje nadležni organ označi kao organizatore okupljanja, bez obzira što nisu prijavljeni kao takvi. Zato je bitno da se građani i aktivisti upoznaju sa obe vrste mirnog okupljanja jer će od toga zavisiti na šta sve treba da obrate pažnju da ne bi nepotrebno bili uvučeni u sudske postupke. Ovaj Vodič sadrži nekoliko oblasti koje mogu da pomognu građanima tako što će ih upoznati sa: vrstom okupljanja, kriterijumima za označavanje lica kao organizatora, utvrđivanje tj. proveravanje identiteta organizatora ili učesnika, dozvoljenim mestima okupljanja, ograničenjem slobode okupljanja i koja su ovlašćenja policije prilikom javnih okupljanja.\nŠta je novo u novom Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja?\nNovi Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja počeo je da se primenjuje u februaru ove godine. U pitanju je propis koji je bitan za sve građane, a naročito za istraživače, novinare i civilni sektor, koji pomoću ovog Zakona dolaze do informacija o radu organa javne vlasti, i na taj način ukazuju na loše prakse i podstiču da se takva postupanja koriguju u skladu sa zakonskom regulativom i interesom javnosti. U ovom tekstu su obrađene promene koje nam donose nove odredbe - lista obveznika zakona, ovlašćenja Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, kaznena politika i kazneni rasponi, spisak organa na čije se odluke ne može uložiti žalba Povereniku... Tekst je pisan u okviru projekta Građani imaju moć.\nIzveštaj o potrebama osetljivih društvenih grupa u oblasti privatnosti\nPripadnici ugroženih društvenih grupa u Srbiji suočavaju se sa nizom problema, u situacijama kada treba da ostvare neko svoje pravo ili pokrenu odgovarajući mehanizam zaštite svojih prava. Stoga, ovim osobama neophodno je pružiti dodatnu podršku u ostvarivanju i zaštiti tih prava, kako bi mogli biti ravnopravno uključeni u zajednicu. Pravo koje je posebno ugroženo i koje se nalazi u fokusu ove analize jeste pravo na privatnost i zaštitu podataka o ličnosti. U ovom izveštaju predstavljeni su problemi sa kojima se pripadnici marginalizovanih grupa suočavaju, značaj zaštite njihove privatnosti i korisni saveti kako bi privatnost ovih lica bila adekvatno sačuvana. Izveštaj je izrađen u okviru projekta Inicijativa za zaštitu privatnosti marginalizovanih grupa u online sferi.\nČinjenica da oblast video nadzora u Srbiji nije adekvatno regulisana omogućava uspostavljanje različitih praksi organa javne vlasti i izaziva zabrinutost u pogledu zaštite prava građana u situacijama kada lokalne samouprave uspostavljaju i koriste sisteme video nadzora. Zapravo, lokalne samouprave su te koje vrše nabavku, a zatim se upravljanje ovim sistemima neretko prepušta policiji. Studija slučaja koja je pred vama ima za cilj da se, kroz primere, prikaže koje su obaveze lokalnih samouprava prilikom uspostavljanja sistema za video nadzor, gde lokalne samouprave najčešće greše, i kako mogu da unaprede svoje postupanje u cilju bolje zaštite ličnih podataka građana.\nAnaliza javnih nabavki oksimetara i RTG filmova\nOrganizacije Partneri Srbija i Pravni skener sprovele su istraživanje o postupanju zdravstvenih ustanova prilikom nabavki povezanih sa pandemijom virusa SARS-CoV-2, a drugo istraživanje koje smo izradili na ovu temu odnosi se na nabavku oksimetara i RTG filmova usled povećane potrebe u dijagnostikovanju simptoma SARS-CoV-2. Kada su u pitanju pulsni oksimetri najveći problem je formiranje cena, odnosno određivanje procenjene vrednosti, kao i njihov odnos sa ugovorenom cenom. Kod javnih nabavki RTG filmova najviše su zastupljeni pregovarački postupci bez objavljivanja javnog poziva. Koje su sve posledice ovako sprovedenih javnih nabavki detaljnije je objašnjeno u dokumentu koji predstavljamo.\nAnaliza javnih nabavki medicinskog kiseonika\nOrganizacije Partneri Srbija i Pravni skener sprovele su istraživanje o postupanju zdravstvenih ustanova prilikom nabavki povezanih sa pandemijom virusa SARS-CoV-2, a istraživanje koje vam predstavljamo odnosilo se na nabavku medicinskog kiseonika za potrebe lečenja pacijenata koji su se zarazili virusom SARS-CoV-2. Postupci javnih nabavki medicinskih gasova koji su bili predmet analize su oni na koje se primenjuje Zakon o javnim nabavkama, a Istraživački uzorak obuhvatio je postupanje 5 zdravstvenih ustanova: Opšte bolnice u Pirotu, Specijalne bolnice za nespecifične plućne bolesti Sokobanja, Kliničko-bolničkog centra Zvezdara, Kliničkog centra Vojvodine, i Kliničkog centra Srbije.\nRodna analiza Zakona o socijalnoj karti\nRodna analiza Zakona o socijalnoj karti izrađena je kako bi se ispitao kvalitet zakonodavnog procesa, odnosno uključivanja rodne perspektive novog Zakona o socijalnoj karti. Cilj analize bio je da se utvrdi da li je (predlog) Zakona rodno odgovoran, kao i da se utvrdi da li su primenjene procedure i alati za uvođenje rodne perspektive, koliko je proces bio participativan i u kolikoj meri su organizacije civilnog društva doprinele formulisanju predloga Zakona. Takođe, autorke analize želele su da utvrde i na koji način je moguće pratiti uticaj zakona na raspodelu budžetskih sredstava i efekte primene zakona na položaj žena i rodnu ravnopravnost.\nMonitoring kršenja prava na privatnost u medijima\nMonitoring medija je urađen kako bi se dobio opšti uvid u opseg i načine na koji mediji krše pravo na privatnost građana, sa posebnim fokusom na pitanje u kojoj meri je ovo pravo uskraćeno osetljivim i marginalizovanim grupama. Pred vama je monitoring koji je sproveden praćenjem 12 medija tokom 14 ciklično odabranih dana u periodu april–jul 2021. Rezultati pokazuju da onlajn mediji, kao i mediji tabloidne uređivačke orijentacije posebno agresivno zadiru u privatnost građana, najčešće u vestima o nasilju i nesrećama. Među osetljivim i marginalizovanim grupama najviše je žena, a potom u znatno manjem broju pripadnika LGBT+ zajednice, starijih lica, beskućnika i radnika. U celini posmatrano mala zastupljenost osetljivih grupa među licima kojima mediji krše pravo na privatnost nastaje kao posledica njihove opšte medijske marginalizacije. Detaljnije informacije možete dobiti preuzimanjem izveštaja.


rusofobija - Sputnjik Srbija\n11:34 20 Maj 2019\nDrugi pogled sa Ljubinkom Milinčić: Tramp protiv vojnog kartela — promene ili gudbaj\nProblem sa rusofobijom u SAD nije od juče, taj fenomen je sistematično ubacivan u svest naroda počev od I svetskog rata, kada je vlast u Americi preuzela grupa ljudi koji su vlasnici vojno-industrijskih kompleksa. Sada je na vlasti nezavisan predsednik, koji je u stanju da samostalno donosi odluke, što američkim oligarsima predstavlja veliki problem.\nMinistar inostranih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio je da situacija oko konfiskovanja diplomatske imovine Rusije u SAD predstavlja krađu usred bela dana.\nVoditeljka „Foks njuza“ odbila da se izvini zbog rusofobije\nVoditeljka televizijskog kanala „Foks njuz“, koja se prošle sedmice u svojoj emisiji na ruskom jeziku obratila „potencijalnim gazdama“, odbila je da se izvini Ambasadi Rusije u SAD zbog rusofobičnih izjava.\nMoskva žali što se u SAD nastavlja rusofobna kampanja koja je pokrenuta još u vreme Baraka Obame, izjavio je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov na konferenciji za novinare posle razgovora sa ministrom spoljnih poslova Finske Timom Soinijem.\nDrugi hladni rat mogao bi da se završi drugačije od prvog\nPredsednika SAD Donalda Trampa ometaju da ostvari svoje predizborno obećanje da će poboljšati odnose s Rusijom, a to bi moglo da dovede do novog hladnog rata, piše „Amerikan konzervativ“.\nZamajac rusofobije na Zapadu je izuzetno teško preokrenuti, međutim odnosi EU i SAD prema Rusiji će se malo-pomalo oporavljati, smatra šef međunarodnog komiteta ruske Državne dume Leonid Slucki.\nSpremnost za dijalog sa Rusima koju je pokazivao bivši savetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Majkl Flin grabljivci u Vašingtonu smatraju zločinačkom idejom; čini se da je rusofobija već pogodila i novu američku administraciju, smatra predsednik međunarodnog odbora Saveta Federacije Konstantin Kosačov.\nPrebacivanje američke vojske u Estoniju je rezultat strateške inercije koja vuče korene još iz prethodne američke administracije u cilju podgrevanja osećaja ugroženosti zemalja Pribaltika, ali i sprečavanja postepenog rešavanja postojećih kriza, pre svega u Ukrajini, i uspostavljanje boljih odnosa ključnih država u Evropi i Rusije, smatraju analitičari.\nPuškov: PS SE nastavlja „karneval rusofobije“\nNa jesenjem zasedanju PS SE u Strazburu nastavlja se „besmisleni karneval rusofobije“, a skupština još uvek nije shvatila da je bez Rusije nepotpuna, smatra ruski senator Aleksej Puškov.\nRusofobija kao neizlečiva bolest\nMišljenje da su Rusi „loši momci“ Zapad prihvata zdravo za gotovo, jer političari i mediji, koji su opsednuti predrasudama o Rusiji, svakodnevno govore o tome. Toj temi je posvećena knjiga „Rusofobija, hiljadu godina nepoverenja“, švajcarskog istoričara i predsednika Švajcarsko-ruske privredne komore Gija Metana.\nRusofobičan hor pristalica rata\nNisam bio u Alepu i zato mogu da govorim o ratu u Siriji oslanjajući se isključivo na izveštaje medija. Ali mogu da razmišljam o tom ratu, o njegovim uzrocima i o tome u čijem je on interesu.


Protestvovali radnici Razvitka - Radio Sto Plus\nProtestvovali radnici Razvitka\nOko stotinak radnika Građevinskog preduzeća Razvitak iz Novog Pazara danas su protestnom šetnjom i polučasovnom blokadom saobraćaja u centru grada, sa transparentima u rukama, izrazili nezadovoljstvo stanjem u ovom nekadašnjem gigantu. Radnici su tokom višečasovnog razgovora sa gradonačelnikom Mehom Mahmutovićem i njegovim...\nOko stotinak radnika Građevinskog preduzeća Razvitak iz Novog Pazara danas su protestnom šetnjom i polučasovnom blokadom saobraćaja u centru grada, sa transparentima u rukama, izrazili nezadovoljstvo stanjem u ovom nekadašnjem gigantu.\nRadnici su tokom višečasovnog razgovora sa gradonačelnikom Mehom Mahmutovićem i njegovim saradnicima, tražili uplatu doprinosa, neisplaćene zarade, naplatu dugovanja i rešavanje statusa ovog preduzeća, koje je 70 odsto u vlasništvu zaposlenih.\nMahmutović je radnicima objasnio da grad Novi Pazar uplaćuje sve svoje dugove prema ovom preduzeću, koje su nastale zbog jedne sudske presude pre nekoliko godina.\n“Mi smo u septembru i novembru prošle godine uplatili po tri miliona dinara i ostalo je da vam uplatimo još 140 hiljada evra. Pokušavamo i na sve načine da nađemo strateškog partnera koji bi vas uposlio ili privatizovao preduzeće i na taj način izvukao iz dugogodšnje krize”, rekao je Mahmutović radnicima.\nRadnici traže da se preispita poslovanje menadžmenta preduzeća, kao i trošenje novca koji Gradska uprava uplaćuje Razvitku, koje ima 172 radnika.\nNa razgovor sa radnicima i gradonačelnikom naknadno su došli i rukovodioci ovog preduzeća koji su objašnjavali način poslovanja, blokade računa i trošenja novca, a upućeno je i niz međusobnih optužbi.\nRazvitak je 1998. godine od opštine kupio plac u centru grada pod klauzulom da će, ukoliko plac bude denacionalizovan, opština ovom preduzeću vratiti 384 hiljade evra, što je u međuvremenu naloženo i sudskom presudom.


Šefovi diplomatije Austrije: "Za Balkan bi 2014. godina mogla biti istorijska godina"\nŠefovi diplomatije Austrije: “Za Balkan bi 2014. godina mogla biti istorijska godina”\nŠefovi diplomatije Austrije Mihael Špindeleger i Švedske Karl Bilt smatraju da bi 2014. godina mogla da bude istorijska u procesu evropskih integracija, te da će uz hrabrost i neophodnu političku volju biti riješene preostale političke neusaglašenosti i zemlje sa Balkana “konačno pohrliti ka EU”.\nŠpindeleger i Bilt u zajedničkoj izjavi podsjećaju da je postizanje željenog cilja blizu, jer će 1. jula Hrvatskoj biti izrečena dobrodošlica kao 28. članici EU, a da je Crna Gora sa EU već počela pregovore o članstvu.\nOni podsjećaju da je u aprilu postignut briselski dogovor predstavnika Beograda i Prištine, navodeći da će normalizacija odnosa zaustaviti “destabilizujuće nacionalističke ambicije”, što je “uzvratni udarac za one koji zagovaraju etničke države i stare netrpeljivosti“, saopšteno je iz austrijske Ambasade u BiH.\nŠefovi diplomatija Austrije i Švedske ukazuju da je “važna stvar sada da njihove kolege u Skoplju i Sarajevu, kao i u Tirani, obrate naročitu pažnju”.\n“Ukoliko se može postići dogovor o delikatnim stvarima iz sporazuma za srpsko stanovništvo na Kosovu, onda bi trebalo da bude moguće da se prevaziđe dugotrajni zastoj u BiH i destruktivno pitanje naziva Makedonija, ili da se provedu neophodne reforme i da se povede valjan proces formiranja vlade u Albaniji”, navode Špindeleger i Bilt.\nOni ističu da, ukoliko bude postignut napredak u vezi sa ovim pitanjima, EU mora biti spremna da ispoštuje svoje obaveze, šo znači započinjanje razgovora sa Makedonijom o pridruživanju, dodjeljivanje kandidatskog statusa Albaniji i prihvatanje kredibilnog zahtjeva za članstvo BiH.\n“Ali, ukoliko ne bude postignut napredak, onda lideri u Skoplju, Tirani i Sarajevu, kao i oni u Banjaluci i Mostaru, rizikuju da svoje zemlje vide ostavljene sa fatalnim političkim i ekonomskim posljedicama na duže vrijeme”, navode Špindeleger i Bilt.\nOni ukazuju da se Balkan približava istorijskoj 2014. godini, zbog čega će oči biti usmjerene prema regionu, gdje je prije 100 godina počeo veliki evropski rat.\n“Nadajmo se da će opredijeljenost rukovodstva Hrvatske, kao i hrabrost i vizija onih u Beogradu i Prištini poslužiti kao primjer koji će i drugi slijediti. I da će sljedeće godine biti moguće da se komemorativno obilježi 100 godina od Prvog svjetskog rata kontrastom tragediji iz prošlosti u vidu obećavajuće evropske budućnosti za cijeli region Balkana”, ističe se u zajedničkoj izjavi.


R I Z I N G E R I U M: Exit: Budžet je 4,5 miliona evra\nExit: Budžet je 4,5 miliona evra\nNa ovogodišnjem Exitu bilo je između 25.000 i 30.000 stranaca, a po procenama organizatora, Novi Sad je od festivala zaradio oko 13,5 miliona evra. Po rečima Bojana Boškovića, generalnog menadžera Exita, grad Novi Sad je direktno donirao 50 miliona dinara, a ukupni budžet bio je oko 4,5 miliona evra\n- Na ovogodišnjem festivalu bilo je između 25.000 i 30.000 stranaca dnevno, što znači da je više od 50 odsto posetilaca bilo iz inostranstva. Ljubitelji muzike na Exit dolaze iz više od 50 zemalja, a naravno, najviše iz Velike Britanije, gde smo najviše i radili promociju u poslednjih nekoliko godina i gde je najveća potražnja za našim kartama. Prema nekim pokazateljima (izvor je agencija „Tim” i menadžment Exita), zahvaljujući projektu Exitu 2009, u ekonomiju grada Novog Sada ušlo je oko 13,5 miliona evra. Što je najbitnije, to je novac koji je otišao direktno u ruke građana koji su masovno iznajmljivali svoje stanove i vikendice, ali i ugostitelja, hotelijera, turističkih radnika, trgovaca i drugih - kaže za „Blic” Bojan Bošković. On dodaje da je u gradu bilo više od 25.000 noćenja dnevno, a utvrđeno je i da većina stranaca u Novom Sadu boravi šest, sedam dana.\n- Ako se uzme u obzir da je grad Novi Sad direktno donirao festivalu 50 miliona dinara (sredstva uglavnom odlaze na infrastrukturu), onda se veoma lako može zaključiti da na jedan evro uložen u Exit, u ekonomiju grada uđe 25 evra. Mi očekujemo da ovi prilivi u budućnosti budu još veći, zahvaljujući dobrom i jedinstvenom imidžu kod stranih posetilaca, koji festival razvija iz godine u godinu.\nBošković napominje da je budžet ovogodišnjeg festivala bio oko 4,5 miliona evra, kao i da najveći deo novca, osim na plaćanje izvođača, odlazi na infrastrukturalne troškove, marketing, obezbeđenje i plate više od 3.000 zaposlenih na festivalu.\n- Direktni prihodi festivala ove godine su, nažalost, dosta manji od projektovanih, tako da, ako uspemo da naplatimo ono što nam je obećano, Exit će zaraditi dovoljno da pokrije fiksne troškove svoje organizacije do sledećeg festivala. Znači, pričamo o budžetiranim prihodima od 4,8 miliona evra. Naravno, najveći problem je to što zbog niske kupovne moći stanovništva mi nismo u stanju da naplatimo punu komercijalnu cenu karte posetiocima. Karta za Exit bi trebalo da bude duplo skuplja, a sve karte rasprodate da bi festival mogao da bude samofinansirajući - objašnjava Bošković.\nGeneralni menadžer Exita\nPo njegovim rečima, prva imena izvođača koji će nastupiti na narednom Exitu koji se održava od 8. do 11. jula, biće saopštena uskoro.\n- Program je za sada jednom rečju - ludilo! Manje-više nikada bolje nije išlo sa bukingom bendova, i stvarno svi žele da dođu na Exit. Ograničavajući faktor su samo pare i velika konkurencija festivala iz Evrope. Ipak, želja bendova da sviraju kod nas je odličan osećaj koji nas stvarno ispunjava nakon 10 godina teškog rada. Naravno, ima mnogo prostora za unapređenje Exita. Za početak, dosta radimo na povećanju kapaciteta festivala. Imamo odličnu saradnju sa gradonačelnikom Igorom Pavličićem i ostalim institucijama koje su svesne da je već sada potražnja za ulaznicama iz Zapadne Evrope ogromna. Takođe, puno pažnje posvećujemo tome šta misli naša publika, od odabira bendova, preko cena karata, čistoće toaleta, prilaza Tvrđavi, ulaza, gužvi i ostalog - zaključio je generalni menadžer Exita.\nKarte od 7. decembra\nProdaja ulaznica za naredni Exit počinje u ponedeljak, 7. decembra, u 12 časova, a karte se mogu kupiti preko sajta www.gigstix.com. Najbrži ljubitelji muzike imaće priliku da naruče ograničen broj ulaznica po promotivnoj ceni od 4.990 dinara što iznosi 55 odsto popusta u odnosu na redovnu cenu koja će iznositi 10.990 dinara. Kada se naruče i prodaju sve ulaznice po ovoj ceni, karte će moći da se kupe po promotivnoj ceni od 6.490 dinara. Sve informacije o cenama i načinu kupovine mogu se pronaći na sajtu: www.exitfest.org. Posetioci festivala koji već godinama kupuju karte na samom početku prodaje, moći će 25. novembra da kupe ulaznice po ceni od 3.990 dinara, a o tačnom vremenu početka prodaje biće obavešteni putem i-mejla.


Potpisan ugovor o koncesiji za Apoteku Kruševac - KruševacGrad\nUgovor o koncesiji za “Apoteku Kruševac” danas su potpisali gradonačelnica Jasmina Palurović i predstavnice Apotekarske ustanove „ Dr Max“, koja je izabrana za koncesionara. U ime te ustanove ugovor su potpisale zamenica direktora Jadranka Vračaričić i predsednica Upravnog odbora Ustanove Nataša Petronijević. To je saopšteno iz Gradske uprave, nakon potpisivanja na koje mediji nisu bili pozvani\nReč je, kako je saopšteno, o javno – privatnom partnerstvu za obavljanje farmaceutske zdravstvene delatnosti na primarnom nivou na teritoriji Rasinskog okruga. Potpisivanju Ugovora prethodila je procedura tokom koje je Skupština najpre donela Odluku o usvajanju koncesionog akta, nakon toga je sproveden postupak za izbor najpovoljnije ponude, a Gradsko veće odlučilo da je to ZUA FARMANEA – Beograd, odnosno Apotekarska ustanova “Dr Max”.\nNavedeno je i da je visina koncesione naknade 1,9 miliona evra ( bez PDV ), jednogodišnja koncesiona naknada, koja se plaća tokom 12 godina, iznosi po 80 000 evra tokom ( bez PDV ), a ovdašnja Apoteka Kruševac će morati da promeni naziv u Apotekarska ustanova „ Dr Max“.\nIz Gradske uprave podsećaju da su najbitniji elementi Ugovora ostvarivanje i zaštita javnog interesa u smislu snabdevanja stanovništva lekovima, medicinskim sredstvima, pomagalima i ostalim, bolja nabavka lekova i medinicinskih sredstava na teret obaveznog zdravstvenog osiguranja, proširenje asortimana, prenos tržišnog i operativnog rizika na Koncesionara i drugo.\nUgovor se zaključuje na 15 godina, koncesiona delatnost obavljaće se u 27 objekata u Kruševcu, Brusu, Aleksandrovcu, Trsteniku i Ćićevcu. Predviđeno je da Koncesionar obezbedi najmanje po jedna objekat u svakoj od tih opština i u Kruševcu sa dežurstvom od 24 sata. Biće primljeno najmanje 75 zaposlenih na neodređeno vreme. Nadzor nad realizacijom Ugovora vrši Gradska uprava, a izveštaj o realizaciji se podnosi godišnje Skupštini grada.


Šerbula: Vlastima bitan samo profit, a preti dugoročno oštećenje zemljišta i vode u Homolju - Boom93\nŠerbula: Vlastima bitan samo profit, a preti dugoročno oštećenje zemljišta i vode u Homolju\nKanadska kompanija Dundee planira da otvori rudnik u Homoljskim planinama i ekspolatiše zlato, tehnologijom koja uključuje upotrebu cijanida. Stručnjaci upozoravaju da ukoliko do toga dođe, u tom delu Srbije ostaće otrov iz jalovišta, nepoželjni toksični kancerogeni elementi arsen, olovo, kadmijum. Biće potrebno minimum 10 hiljada godina da se nakon toga jalovište samoprirodno iščisti. Jedinu korist od toga imaće strane kompanije, dok većina stanovnika u Srbiji najverovatnije neće imati ništa od toga, tvrde stručnjaci koji su ovih dana obišli Homolje.\nPriroda će biti uništena za vjek i vjekova i nećemo moći da imamo nikada vraćenu ovakvu prirodu kao što možemo sada da je vidimo, rekla je za Boom 93, dr Biljana Tomović, profesorka na Biološkom fakultetu u Beogradu, prilikom posete Homolju i lokacijama planiranog rudnika zlata Potaj Čuka-Tisnica.\nTomović kaže da je štetnost rudarenja u netaknutoj prirodi istočne Srbije koju planira kompanija Dundee iz Kanade nemerljiva.\nMislim da ovo treba da bude apel za različite struke i različite slojeve stanovništva i nadležne, i ljude koji treba da brinu o budućnosti u Srbiji, da uzmu u obzir to da krakoročna dobit, pa čak i pojedinačna i stranih kompanija, ne sme da bude prioritet u odnosu na budućnost stanovništva.\nNaučni savetnik Instituta za hemiju Dragana Đorđević tvrdi da na mestu gde se planira otvoreni kop, rudari se zlato u rudi koja nije baš bogata zlatom, negde oko 1 gram zlata po toni. To je na granici isplativosti.\nIstiče da bez obzira na tehnologiju koja će se koristiti za rudarenje zlata, ostaće će jalovišta, koja prave problem zauvek, što znači da će minimum 10 hiljada godina biti potrebno da se to mesto samoprirodno iščisti, jer dugačije ne može nikako. To je praktično do prestanka civilizacije na ovim prostorima, kaže Đorđević.\nPodsećajući na slučaj Severne Makedonije koja je uspela da sa 90 % referenduma obori jednu kompaniju i zabrani joj iskorišćavanje zlata na planini Kožuf, šef katedre za zaštitu životne sredine na Tehničkom fakultetu u Boru, Snežana Šerbola rekla je da je vlastima u Srbiji bitan samo profit, a to što će se napraviti dugoročno oštećenje zemljišta, vode, za dve hiljade godina, to za njih nije bitno.\n“Cijanidi su jako opasni i otrovni. Jedan podatak koji su Makedonci iskoristili za Đevđeliju na Kožufu, gde su isto tako hteli da otvore takav rudnik i kao osnovni podatak su koristili da je Hitler za vreme Drugog Svetskog rata sa sedam tona cijanida ubio oko 10 milion zatvorenika za četiri godine. A tamo je jedna kompanija htela da koristi 30 tona godišnje za proizvodnju zlata, da bi dobili profit i zlato. Hitler je malo dete onda.”\nPredsednik opštine Žagubica, Safet Pavlović naveo je da se lokalna vlast ne meša u to, niti da se lokalna vlast pita za otvaranje rudnika, kao ni stanovništvo.\nKao master ekonomista ne mogu da se bavim time i ja mogu da vam pričam o ekonomiji i finansijama. Prepuštam struci da svaka struka radi svoj posao i da Vlada Republike Srbije odlluči da li je potreban rudnik u Homolju ili nije.\nNa kraju rekao da odluku treba prepustiti narodu koji živi na Homolju, a ne nekim organizacijama.\nAko narod na Homolju hoće rudnik, neka ga ima, ako neće, ne mora da ga ima, zaključio je Pavlović.\nPodsetimo, zbog namere kompanije Dundee da otvori rudnik zlata Potaj Čuka – Tisnica u jugoistočnom delu opštine Žagubica na Homoljskim planinama, ekološki aktivisti organizovali su proteste, blokirali magistralni put Požarevac-Bor, održali tri stručne tribine. U narednom periodu sledi osnivanje udruženja građana “Čuvari Homolja” koji će raditi na sprečavanju štetnog projekta rudnika zlata.\nOznakecijanid dr Biljana Tomović dr Dragana Đorđević Homoljske planine jalovište kancerogenost kompanija Dundee otrovi Požarevac rudnik Safet Pavlović voda zemljište Zlato\nObjavljene nove maksimalne cene goriva koje će važiti do 20. maja


"Javno preduzeće za upravljanje putevima, urbanističko planiranje i stanovanje" | Radovi na Muzičkoj školi teku prema planiranoj dinamici\n18 јуна Radovi na Muzičkoj školi teku prema planiranoj dinamici\nPosted at 14:15h in Arhiva\tby\tSaša Ratković\nRadovi na obnovi fasade Muzičke škole, jedne od najstarijih i najvrednijih građevinskih objekata u centru grada, teku prema usaglašenoj dinamici između Direkcije i izvođača radova preduzeća „Sombor-elektro”, koje je izabrano putem javne nabavke.\nUkupna vrednost radova je 17,9 miliona dinara, a planirano je da budu završeni do kraja novembra ove godine.\nPri kraju su radovi na južnoj i zapadnoj strani fasade objekta, završni radovi, odnosno postavljanje gipsane ornamentike i ukrasa, fino malterisanje krečnim malterom prema strogim restauratorskim recepturama, te bojenje fasade. Boja je određena u saradnji sa restauratorima iz Međuopštinskog zavoda za zaštitu spomenika Subotica i izvodi se u tri nijanse u skladu sa dominantnim stilskim načelima minhenske secesije.\nDo kraja ove nedelje biće postavljena skela sa istočne strane objekta. Nakon toga započeće se sa zamenom dotrajalih delova strehe na istočnoj strani objekta, te uklanjanje preostalog starog maltera na severno i istočnom delu fasade, te malterisanje i sve ostale radnje, kako bi se sanacija fasade i delova strehe i krova privela kraju.\nOvde se radi o zgradi koja je redak primer minhenske secesije u našem gradu. Izgrađena je 1848. i kao takva je važna za ukupnu arhitekturalnu scenu našeg grada. I sa stanovišta struke je veoma važno što obnavljamo upravo ovaj objekat.\nMuzička škola u Subotici osnovana je davne godine 1868. godine i jedina je škola u Srbiji gde se nastava izvodi i na srpskom i na mađarskom jeziku. Predstavlja jednu od najstarijih, ako ne i najstariju u Srbiji, a trenutno je pohađa oko 700 đaka.


Borci traže zaštitu ustavno-pravnog poretka i mjere za bolji ekonomski status svog članstva i građana\nKoordinacija temeljnih boračkih organizacija u Federaciji Bosne i Hercegovine, čiji su predstavnici, na vlastiti zahtjev, prisustvovali današnjoj sjednici Vlade FBiH, traži zaštitu ustavnog poretka te imovinske i lične sigurnosti građana - rečeno je na pres-konferenciji u Sarajevu na kojoj su se obratili federalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Zukan Helez i predstavnici organizacija ratnih vojnih invalida, demobilisanih boraca i dobitnika najviših ratnih priznanja.\nUstvrdili su da su za rješavanje opravdanih zahtjeva učesnika protesta aktuelnih ovih dana u Federaciji BiH, a nisu za rušenje institucija koje su simbol države za koju su se branitelji borili u proteklom ratu u BiH i čije urušavanje borci doživljavaju kao "udarac na njihove rane", kako je rekao Šerif Patković u ime organizacije dobitnika najviših ratnih priznanja.\nOn optužuje Fahrudina Radončića, ministra sigurnosti BiH, za nedjelovanje u ovim teškim momentima.\nNa pres-konferenciji je rečeno i da se u aktuelnim protestima razaznaju dvije grupe učesnika - oni koji opravdano traže svoja prava i drugi, koji manipulišu prvima, a cilj im je izazivanje nereda i bezvlašća u Federaciji, što, po mišljenju učesnika pres-konferencije, može imati opasne posljedice.\nPozvao je Vladu FBiH i sve odgovorne da krenu u ispunjavanje opravdanih zahtjeva građana, boraca, omladine, te dodao da se usljed eskalacija nasilja, borci pribojavaju da se aktuleni protesti ne pretvore u proljeće 92. godine.\nPotvrđeno je, rekao je također Hošić, da će najdalje sutra korisnici boračkih invalidnina imati novac po tom osnovu na računima.\nMinistar Zukan Helez je izjavio da u većini kantona s bošnjačkom većinom ne funkcioniraju (kantonalne) vlade.\n- Cilj je da ne funkcionira ni Federalna vlada i šta onda - rekao je Helez, pojašnjavajući da u tom slučaju postoji opasnost od bazvlašća i stihije.\nNovinari su, također, upoznati sa stavovima Saveza ratnih vojnih invalida paraplegičara FBiH, Udruge umirovljenika i demobiliziranih branitelja Hrvatskog vijeća obrane FBiH te učesnika obilježavanja godišnjice savjetovanja komandanata Patriotske lige BiH, održanog 8. februara ratne 1992. godine.


Prvo dizajnirano igralište u Srbiji - Domino Magazin\nNaslovna PopArt Dizajn Prvo dizajnirano igralište u Srbiji\nPrvo dizajnirano igralište u Srbiji\nPrvo "dizajnirano" kreativno igralište u Srbiji biće otvoreno krajem avgusta na Kalemegdanu u Beogradu umesto starog dečjeg igrališta, koje je inspekcija zatvorila u maju, jer ne ispunjava sigurnosne standarde. Igralište se nalazi u blizini Luna parka i ulaza u Zoološki vrt i predstavlja prvo od planiranih “100 kreativnih BDW igrališta za decu Srbije”, za koje već vlada veliko interesovanje među kompanijama i lokalnim upravama u zemlji.\nBeogradska nedelja dizajna (BDW) će u saradnji sa Gradom Beogradom i kompanijom Property development kao glavnim finansijerima, Ambasadom Finske u Srbiji i finskom kompanijom “Lappset” kao partnerima, po projektu mladog beogradskog arhitektonskog studija “MADA” i u realizaciji Gradskog zelenila Beograd, obezbediti deci novo, inspirativno i bezbedno mesto za igru.\nU čemu je razlika između ovih igrališta i skoro svih drugih humanitarnih akcija namenjenih najmlađima u zemlji? U dva ključna elementa koja označavaju suštinsku metodologiju rada Beogradske nedelje dizajna već deset godina: dizajnu kao kreativnoj filozofiji koji garantuje svetski kvalitet prostora i neprofitnom, solidarnom saradnjom svih partnera, koja garantuje ostvarenje projekta u razumnim rokovima i budžetima. Desetogodišnja reputacija BDW-a kao verovatno najuticajnijeg kreativnog producenta u regionu Jugoistočne Evrope, obezbeđuje investitorima projekta sigurnost da će svaka lokacija biti istražena najtemeljnije moguće, da će biti angažovani najbolji svetski i domaći proizvođači opreme, biti upotrebljena sva ozbiljnost kustosa BDW-a u odabiru najinovativnijih domaćih arhitekata i dizajnera u projektovanju igrališta, kojima će se u saradnji sa najčuvenijim svetskim dizajnerima – partnerima BDW-a – ispostaviti najaktuelniji svetski trendovi kao narudžbina, kao i najodgovorniji moguć odnos prema budžetima. Sva igrališta projekta “100 kreativnih BDW igrališta za decu Srbije” će biti izgrađena isključivo na javnim površinama koje se biraju u saradnji sa lokalnim upravama kako bi se obezbedio otvoren pristup svoj deci, kao i po jedinstvenoj formuli javno – privatnog partnerstva između lokalnih uprava i privatnih donatora, u kome mogu da učestvuju isključivo prema strogo neprofitnim pravilima ovog savremenog vida zadužbinarstva.\nBDW je tako na Kalemegdanu spojio kao ključne donatore Grad Beograd sa svojim službama i Property development d.o.o., srpskog predstavnika grčke kompanije Lamda development, koja je javnosti poznata po izgradnji kompleksa na mestu nekadašnje fabrike Beko uz regeneraciju dela Dorćola između Tvrđave i Dunava. Njihovo učešće u akciji “100 kreativnih BDW igrališta za decu Srbije” omogućiće da jedno od najvažnijih igrališta u Beogradu, koje je do sada predstavljalo opasnost po zdravlje i sigurnost dece, postane igralište inovativnog koncepta, kvaliteta i izgleda, ali i mesto kakvim bi mogli da se pohvale najveći gradovi Evrope i sveta. Projektovanje prvog igrališta je povereno mladom beogradskom arhitektonskom studiju “MADA”, koji je obezbedio pozornost javnosti predstavljanjem Srbije na Bijenalu u Veneciji 2012. godine. U sklopu projekta promocije skandinavskog dizajna u Srbiji, u saradnji sa ambasadom Finske, BDW je u projekat uključio i finsku kompaniju Lappset, kao jednu od najkreativnijih i najnagrađivanijih svetskih kompanija za dizajn i proizvodnju dečjih igrališta, koja je realizaciji projekta doprinela posebnom neprofitnom ponudom za elemente prvog igrališta u Beogradu.\n– Ispred grupe Lappset Oy i našeg oduševljenog tima, izuzetno sam počastvovana što smo delimično doprineli radosti zbog kvalitetne spoljašnje opreme za “100 kreativnih BDW igrališta za decu Srbije”. Ovaj projekat je savršen primer snažne saradnje u kombinaciji sa zajedničkom željom da se poboljša igra, učenje i vežbanje u dečjem okruženju i postavlja odličan standard za buduće projekte, izjavila je Johanna Ikäheimo, predsednik Upravnog odbora kompanije Lappset.\n– Proveo sam mnogo srećnih dana sa svojom decom na igralištima u Helsinkiju pre oko 20 godina. Kada sam pre nekoliko dana prošao kroz jedno, video sam da je kao i pre 20 godina puno dece (i odraslih) koja se igraju i penju na iste Lapsset sprave kao i moja deca. Naravno, postavljene su i neke nove sprave, ali su ostavljene i stare kao svedoci izdržljivosti i funkcionalnosti, a naročito bezbednosti Lappset opreme. Veoma sam srećan što deca u Beogradu sada mogu da podele uzbuđenje inspirativnog igranja i učenja u okruženju koje predstavlja Lappset. Nadam se da će uskoro i druga deca širom Srbije moći da urade isto. Lappset je odličan primer funkcionalnog finskog dizajna i kvaliteta, zbog čega sam zaista ponosan kao Finac. Dečja igrališta su važan deo kreativnog obrazovanja, koji je apsolutno najvažniji preduslov za bilo kakav razvoj i konkurentnost. Deca Srbije zaslužuju tu investiciju. Zaista sam zahvalan svima koji su omogućili početak realizacije projekta “100 kreativnih BDW igrališta za decu Srbije” upravo\nna Kalemegdanu, smatra Pekka Oprana, ambasador Finske u Srbiji.\nbeogradska nedelja dizajna\nPrethodni članakKako koristiti klima uređaje\nŠta je to snimljeno na nebu iznad Srbije?\nDeca su neiskorišćeno bogatstvo za Facebook\nUrnebesna, crna komedija o Srbiji danas: Udruženje građana protiv svih ili klišei moderne Srbije\nŠta nismo saznali u 2021. godini\nBeograd dobio „Molekul“ – naučni centar namenjen najmlađima\nZašto deca ne pričaju ništa roditeljima o školi\nSerija Anđela Blek stiže na HBO Go\nоктобар 20, 2021\nZašto je Nokia telefon savršen izbor za 00 agenta?\nDa li će se cene kontejnerskog transporta vratiti na nivo pre korone\nFacebook menja ime\nOdloženi svi Marvel filmovi u 2022. godini\nEleftheros на Antivakseri rade i ovo i potpuno je ludo\nCeca на Pomeranje sata 2021 – Letnje i zimsko računanje vremena se ukida?


PORTAL: Uhapšena Katarina Rebrača\nKatarina Rebrača uhapšena je zbog sumnje da je protivpravno prisvojila 37 miliona dinara iz sredstava dobrotvornog fonda čiji je osnivač, potvrdio je MUP.\nKatarina Rebrača (Tanjug, arhiva)\nRebrača i njene četiri saradnice uhapšene su zbog sumnje da su zloupotrebljavajući službeni položaj od marta 2006. do aprila 2010, račun Fonda oštetile za 37 miliona dinara. Sve osumnjičene osobe će uz krivičnu prijavu, biti privedene istražnom sudiji Višeg suda u Beogradu. Katarina Rebrača je Fond osnovala maja 2006, a uz to je i vlasnica modne agencije "K Models".\n“Institut sa računa fonda Katarina Rebrača na svoj račun tokom prethpodnog perioda, od osnivanja do danas, nije dobio nijedan dinar. To je bio razlog da direktor instituta, a to sam ja, Upravnom odboru Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije početkom ove godine predloži da se prekine podrška ovog Instituta aktivnostima tog fonda. UO je doneo tu odluku i mi smo o tome upoznali i Fond i sve nadležene", rekao je Borojević.


Javno preduzeće Novinska agencija Tanjug izbrisano iz Registra privrednih subjekta, šest godina nakon gašenja | Blok vesti\nJavno preduzeće Novinska agencija Tanjug izbrisano iz Registra privrednih subjekta, šest godina nakon gašenja\nJavno preduzeće Novinska agencija Tanjug danas je izbrisano iz Registra privrednih subjekata koji vodi Agencija za privredne register, objavljeno je danas na sajtu Agencije za privredne registre dana.\nFoto: Srđan Ilić / Zgrada Tanjuga\nIstovremeno kada je Javno preduzeće "Novinska agencija Tanjug" izbrisano iz Agencije za privredne registre (APR), beogradska firma "Tačno", koja je krajem prošle godine stekla pravo da koristi imovinska prava te agencije, registrovala je šest Tanjugovih servisa, saopštilo je danas Udruženje novinara Srbije (UNS).\nUNS navodi da je firma "Tačno" registrovala Tanjug servis vesti, Tanjug servis vesti na engleskom, Tanjug foto servis, Tanjug video servis, Tanjug lajvstrim (livestream) i Biz servis (Tanjug), a u Registru medija ih vode isti urednici koji su do danas bili upisani u ugašenim servisima Tanjuga.\nRepublička direkcija za imovinu potvrdila je u decembru prošle godine Udruženju novinara Srbije (UNS) da je firma "Tačno" iz Beograda za 628.000 evra kupila pravo da u određenom vremenskom periodu koristi imovinska prava novinske agencije Tanjug.\nOsnivači te firme su RTV Pančevo sa 60 odsto kapitala uz osnivački ulog od 600 dinara i "Minacord media" sa 40 odsto kapitala sa ulogom od 400 dinara. Zakonski zastupnici "Minacord media" su Željko Joksimović i Manja Grčić\nU oglasu Republičke direkcije za imovinu objavljenom 12. novembra navedeno je da se ustupaju imovinska prava na četiri žiga registrovana pri Zavodu za intelektualnu svojinu. Takodje, kao jedinstvena celina uz žigove, za kupovinu su navedena i autorska prava u vezi sa autorskim delima nastalih po osnovu 27 ugovora o angažovanju sa ukupno 19 zaposlenih u Tanjugu.\nKupac je, kako je bilo navedeno je u oglasu, dužan da preuzme zaposlene u Javnom preduzeću Novinska agencija Tanjug kao i odredjeni broj drugih angažovanih u skladu sa odredbama Zakona o radu.\nNovinska agencija Tanjug zvanično je ugašena 31. oktobra 2015, nakon što nije bilo zainteresovanih za privatizaciju, ali je nastavila da radi. Tanjug je kao ugašena agencija dobijao i tendere, potpisivao ugovore sa državnim organima i dobijao razne druge poslove. Odlukom Vlade je tada propisano da će medij čiji je osnivač Javno preduzeće Tanjug, a to je sedam servisa agencije Tanjug, prestati da postoji kad se Javno preduzeće Tanjug izbriše iz registra.\nČinjenica da je uprkos odluci o gašenju Tanjug nastavio da radi i dobija sredstva od države bila je tema Insajderovog priloga 2016.\nPrevious articleKLOP MENJA LEVA? Trener Liverpula otkrio preuzima li reprezentaciju Nemačke\nNext articleBEN SE PRISETIO KAKO JE SVE POČELO: Igrao sam fudbal na pesku, nisam ni sanjao da ću nastupati za Zvezdu


Subotička sinagoga među najugroženijim spomenicima Evrope | Autonomija\nSubotička sinagoga među najugroženijim spomenicima Evrope\nSpomenici s liste ugroženi su delom zbog pomanjkanja sredstava, a delom zbog lošeg planiranja\nEvropski savez nevladinih organizacija za zaštitu kulturnih spomenika Evropa nostra proglasio je danas subotičku sinagogu iz 1902. godine za jedan od sedam najugroženijih kulturnih spomenika starog kontinenta.\nEvropa nostra je savez organizacija civilnog društva koje se bave zaštitom kulturnih spomenika i kulturnih krajolika i okuplja više od 250 organizacija iz 50 evropskih zemalja, a njeno sedište je u Hagu i Briselu.\nEvropa nostra svake godine dodeljuje nagradu Evropske unije za kulturnu baštinu, a od prošle godine, na svoju 50. godišnjicu, objavljuje i spisak sedam najugroženijih kulturnih spomenika u Evropi.\nNa spisku koji je danas objavljen, pored sinagoge u Subotici, su i istorijski scenski mehanizam pozorišta u belgijskom gradu Antverpenu, četvrti Dolho i Apozari u grčkom gradu Kastoriji, citadela u italijanskom gradu Alesandriji, zvona u portugalskoj palati Mafra iz 18. veka, drvene crkve u Transilvaniji i Vlaškoj u Rumuniji i obojeno stambeno naselje u Černjakovsku u Rusiji.\nIzvršni predsednik Evrope nostre Denis de Kergole izjavio je danas u Beču da ova lista treba da ukaže na ugroženost baštine kulture u Evropi i da je, pored tih sedam spomenika, na starom kontinentu ugrožen bezbroj drugih.\nNajavljeno je da će naredne jeseni stručnjaci Evrope nostre i finansijski eksperti Instituta Evropske investicione banke, koja je jedan od saosnivača liste ugroženih spomenika, posetiti te lokacije.\nDirektor Instituta EIB Gi Klos rekao je da su spomenici s liste ugroženi delom zbog pomanjkanja sredstava, a delom zbog lošeg planiranja, i da je cilj posete da se uspostavi tesna saradnja s nacionalnim i lokalnim vlastima i ustanovama.\nKergole i Clos su saopštili da će učiniti sve da se tih sedam spomenika sačuva, kroz tehničku ekspertizu, identifikaciju mogućih izvora finansiranja i mobilisanje široke podrške.\nSedam najugroženijih spomenika kulture u Evropi izabrao je savet koji čine istoričari, arheolozi, arhitekte, konzervatori i finansijski stručnjaci.


Ričard iz Norveške u Srbiji zbog ljubavi i treće doze vakcine\nDruštvo Autor:Aleksandar Nastevski18. avg. 202119:08\nTreća, buster doza vakcina protiv koronavirusa od juče je u upotrebi u Srbiji. Reporteri Nova.rs posetili su beogradski Sajam, "sabirnu tačku" svih vakcinalnih aktivnosti u predstonici, i tamo zatekli zanimljivog posetioca iz Skandinavije.\nRičard iz Norveške došao je u Srbiju pre pandemije koronavirusa. Odlučio je da u našu zemlju dođe zbog žene, sa kojom je deset godina živeo u Norveškoj. Juče smo ga videli kako čeka da primi drugu dozu Fajzera.\n„Mislim da imate super sistem i da će mnogo više ljudi da ga iskoristi. Mislim da bi trebalo da ovde bude mnogo ljudi i nadam se da će se jednog dana svi vakcinisati“, priča nam Skandinavac. Osvrnuo se i na situaciju u Norveškoj, navodeći da tamo postoji mnogo restrikcija uvedenih zbog koronavirusa, posebno kada se radi o ugostiteljskim objektima.\nNavodi da je u početku u toj zemlji, kao i drugim državama, bilo problema sa vakcinacijom, kako dobiti vakcine i u dovoljnoj količini, ali da je situacija sada pod kontrolom.\n„Bila je to bitka u Norveškoj koju vakcinu izabrati i kome dati prvo, odnosno kome dati prioritet za vakcinaciju na početku“, ispričao nam je Ričard.\nInače, ispred beogradskog Sajma, gde je juče počelo primanje treće doze vakcine, nema gužve, a građani koje smo zatekli uglavnom kažu da nisu dobili poziv, nego su samoinicijativno došli da prime buster dozu. Na punktu je po svoju treću dozu došao i lider Srpskog pokreta obnove, Vuk Drašković sa ženom Danicom, a odabrali su američku vakcinu Fajzer.\nPrema onome što je zatekla naša ekipa, po treću dozu došli su uglavnom stariji. Svima je isteklo šest meseci od revakcinacije. U razgovoru sa njima saznali smo da su uglavnom prve dve doze primili Sinofarm, a sada se opredeljuju za Fajzer.


Rukovodstvo Srbije ne biraju ni SAD ni EU, već to čine glasači | Kosova.info\nDom|Najnovije|Rukovodstvo Srbije ne biraju ni SAD ni EU, već to čine glasači\nSpecijalni američki izaslanik za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar izjavio je da će SAD biti sve angažovanije u regionu i da će njihov glavni fokus biti borba protiv korupcije.\nU intervju za dnevnik Nova, on je istakao da je u Srbiji neophodno unaprediti izborne uslove, poboljšati pristup medijima, ali je ukazao i da bi opozicija morala u tome da učestvuje.\nEskobar je naveo da SAD, zajedno sa svojim evropskim partnerima, zahtevaju od vlasti u Beogradu da sprovedu reforme koje će omogućiti otvaranje političkog prostora, da zaustave napade ne civilne organizacije i da stvore adekvatne uslove za funkcionisanje nezavisnih medija i opozicije.\nOn je odbacio ocenu da SAD tolerišu autoritarni režim predsednika Aleksandra Vučića i da nema reakcija, ali je ukazao da ni SAD ni EU nisu ti koji odlučuju o rasporedu političkih snaga u Srbiji, da ne biraju oni rukovodstvo zemlje, već da to čine glasači.\nEskobar je izrazio i uverenje da je Srbija na putu ka EU.\n“To je zvaničan stav vlade i jasno izražena želja naroda, ali i mesto gde je Srbija bila kroz svoju istoriju i kulturu, i gde je sada ekonomski. Zato se i nadam da će Srbija nastaviti svoj put ka Evropi”, rekao je Eskobar.\nPovodom svoje predstojeće posete Beogradu i Prištini, zajedno sa izaslanikom EU Miroslavom Lajčakom, on je rekao da je njen cilj da se dve stran ohrabre da nastave dijalog pod pokroviteljstvom EU, kako bi prevazišle međusobne razike i nastavile put ka EU.\nDodao je da je drugi razlog njegove posete unapređenje saradnje SAD sa Srbijom i Kosovom.\nSlovačka izbacila Hrvatsku sa Evropskog prvenstva u futsalu


Reisu-l-ulema uputio telegram saučešća povodom smrti bivšeg iranskog predsjednika\nBack You are here: Home Vijesti i obavještenja Vijesti iz Rijaseta Reisu-l-ulema uputio telegram saučešća povodom smrti bivšeg iranskog predsjednika\nPublished on Friday, 13 January 2017 11:03\nSarajevo, 11. januar 2017. (MINA) - Reisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini Husein ef. Kavazović jučer se upisao u knjigu žalosti koja je u iranskoj ambasadi u Sarajevu otvorena nakon smrti bivšeg iranskog predsjednika Alija Akbarija Hashemija Rafsanjanija. On je istakao da je Rafsanjani ostavio dubok trag na muslimane u BiH, posebno imajući u vidu da je on lično bio čovjek koji je pomagao opstanak u ovim krajevima, ali i oporavak BiH te je pozvao da on ostane uzor svim dobrim ljudima i to u onome što je činio za Iran i BiH.\nReisu-l-ulema je također dan ranije tim povodom uputio i telegram saučešća iranskoj ambasadi u BiH. „Predsjednik Rafsanjani bio je veliki prijatelj Bosne i Hercegovine i našeg naroda, što mi ne možemo zaboraviti. Molimo da izraze saučešća u moje ime i u ime Islamske zajedncie prenesete rukovodstvu IR Iran i prijateljskom iranskom narodu“, stoji između ostalog u telegramu reisu-l-uleme Kavazovića.


Progovorio o porodičnom životu\nCelebrities 22.07.2017. - 11:26h Autor: Dnevnik.hr\nPrinc Vilijam je u iskrenom i otvorenom intervjuu progovorio o mnogim stvarima iz svog privatnog života. Govorio je o porodičnom životu, ali i kako bi voleo da je njegova pokojna majka mogla da upozna njegovu suprugu i decu i da mu je trebalo punih 20 godina da prihvati njenu smrt.\nKada je 1997. godine princeza Dajana poginula u stravičnoj saobraćajnoj nesreći u Parizu, princu Vilijamu je bilo tek 15 godina, a sada je rekao kako bi voleo da je još uvek živa da bi mogla da gleda njegovu decu kako rastu i dodao je da će se svim snagama boriti da njegova deca imaju normalan život.\n"Trebalo mi je gotovo 20 godina da dođem do ove faze. Moja patnja i tuga nisu iste kao kod većine ljudi jer svi znaju za tu priču i svi znaju moju majku. Voleo bih da je tu, da može da mi da savet. Voleo bih da je upoznala Ketrin i da je mogla da uživa u svojim unucima i gleda ih kako rastu. Tužan sam jer znam da je to nemoguće i da je moja deca neće nikada upoznati", rekao je princ William za GQ.\nPrinc Vilijamprinceza DajanaBritanska kraljevska porodicaSmrt majke


24/08/2020 - Dnevnik Juga\nPočetna / 2020 / август / 24\nDnevna arhiva: 24/08/2020\nKraljevina Norveška podržala 11 preduzeća iz Leskovca u vrednosti od 98.432 evra\nIna Dendić 24/08/2020\tDRUŠTVO, EKONOMIJA, Leskovac 0\nKraljevina Norveška je kroz projekat „Norveška za vas – Srbija“, podržala 79 malih i mikro preduzeća, od kojih je 11 sa teritorije grada Leskovca. Pojedinačni grantovi su vredni od 3.800 do 10.200 evra i namenjeni su pokretanju ili unapredjenju poslovanja, kroz nabavku opreme i uvodjenje novih usluga, što bi za …\nSijarinsku banju u junu posetilo 955 domaćih i samo troje stranih turista\nIna Dendić 24/08/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Medvedja 0\nJedna od oblasti na koju korona ostavlja najveće posledice, svakako je turizam. U nemogućnosti da godišnji odmor provedu u inostranstvu, domaći turisti opredelili su se za neku od destinacija u Srbiji. To je, samo donekle, ublažilo krizu u sektoru turizma i ugostiteljstva. U junu 2020. godine, u odnosu na isti …\nPREOBRAŽENJE, VLASINA, GROŽĐE – Virtuelna izložba vlasotinačke biblioteke\nDnevnik Juga 24/08/2020\tDRUŠTVO, Vlasotince, Zanimljivosti 0\nVerski praznik Preobraženje (Preobraženje Gospodnje, dan kada je Isus Hrist pokazao učenicima svoju božansku prirodu), slavi se 19. avgusta, a u našem kraju ima poseban značaj i simboliku. Toga dana se u crkvi osveštava grožđe (i „od tad se mož jede“), a Vlasina se „okreća na gore“ i – „neje …\nU leskovačkoj Covid bolnici jedan pacijent više u odnosu na prethodni dan\nSrdjan Stamenkovic 24/08/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac 0\nPrema podacima Opšte bolnice Leskovac, u Covid centru koji sada funkciniše samo u zgradi Službe za infektivne bolesti na lečenju je 19 osoba. Od toga je 10 na dodatnoj terapiji kiseonikom. U poslednja 24 časa bila su 2 prijema i 1 otpust sa lečenja, tako da je broj pacijenata u …\nU Srbiji od Korone do sada preminula 701 osoba, u poslednja 24 časa 57 novoobolelih\nSrdjan Stamenkovic 24/08/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac, Niš, Vranje 0\nU poslednja 24 časa u Srbiji su preminule još 3 osobe. Broj žrtava Korona virusa premašio je 700, a od početka epidemije opaki virus odneo je 701 ljudski život. U poslednja 24 časa potvrđeno je 57 novih slučajeva Korona virusa. Testiran je 7.261 uzorak što obuhvata osobe koje su se …\nŠarčević: Dve opcije za učenike koji iz zdravstvenih razloga ne mogu da nose maske\nDnevnik Juga 24/08/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac 0\nUčenici koji iz zdravstvenih razloga ne mogu da nose maske, moći da koriste vizire, kazao je danas ministar prosvete Mladen Šarčević. On je dodao da škole imaju rok do 27. avgusta da dostave Ministarstvu koji model nastave će se primenjivati u njihovoj školi. Najveći izazov u predstojećoj školskoj godini, kako …\nCvetanović: Odgovornim ponašanjem svih poboljšana situacija u gradu, ako nastavimo tako epidemija će biti pod kntrolom\nIna Dendić 24/08/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac 0\nU Leskovcu je danas ukinuta vanredna situacija koja je uvedena 13. jula a tim povodom se prisutnim medijima i članovima Kriznog štaba obratio gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović. „Prošlo je ukupno 6 nedelja od uvođenja vanredne situacije na teritoriji našeg grada, a na osnovu svakodnevnog praćenja rezultata Zavoda za javno zdravlje, …\nEvo kako će izgledati odlazak u pozorište, bioskop, koncerte i ostale događaje u oblasti kulture\nSrdjan Stamenkovic 24/08/2020\tDRUŠTVO, KULTURA, Leskovac, Niš, Vranje 0\nVlada Srbije usvojila je preporuku Kriznog štaba kojim će doći do popuštanja preventivnih mera kada su u pitanju događaji u oblasti kulture. Ono što ostaje obaveza jeste nošenje zaštitnih maski u zatvorenom prostoru i održavanje fizičke distance od najmanje 1,5 metara, tako da će broj posetilaca kulturnih dešavanja biti ograničen.\nSrdjan Stamenkovic 24/08/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac 2\nGradski štab za vanredne situacije razmotrio je na danas održanoj sednici epidemilošku situaciju na teritoriji Grada Leskovca. Poslednjih dana primetno je smanjenje broja pacijenata koji se nalaze na lečenju u Covid bolnici, a broj zaraženih je u 3 od 7 poslednjih dana bio 0. Predlog za ukidanje vanredne situacije uputio …


Zašto ljudi pokreću sopstveni biznis? | Direkta\nInteresantno je posmatrati i odrediti ključne razloge zbog kojih se ljudi odlučuju da započnu određeni biznis. Pokretanje sopstvenog poslovanja zahteva novac, mnogo sati napornog rada, upornost, čeličnu volju, mnogo strpljenja, kao i razumevanje da ukoliko nemate dovoljan i redovan poslovni prihod već u prvoj ili drugoj godini poslovanja, vaša preduzetnička avantura mogla bi ubrzo biti završena.\nIstraživanja pokazuju da samo 50% započetih poslovnih poduhvata ostaju i dalje u poslovanju nakon 18 meseci, a tek 20% nakon 5 godina. Kada je reč o poslovnim idejama, u proseku samo jedna od 50 poslovnih ideja je tehnički i ekonomski izvodljiva i opravdana. Ipak, i pored svega navedenog, ljudi gotovo svakodnevno pokreću sopstvene poslove. Šta je to onda što ih motiviše da se odluče na takav korak? Postoji nekoliko ključnih faktora koji utiču na buduće preduzetnike da pođu ovim putem:\nStrast za poslovnom idejom\nJedan od najčešćih faktora gotovo svakog novog biznisa jeste poslovna ideja. Često se dešava da neko dobije ideju za novi proizvod ili uslugu, a da ne postoji način da se ta ideja prihvati na tržištu, osim da se pokrene novi biznis. U tim slučajevima, strast za poslovnom idejom je određena time koliko je sama ideja u suštini privlačna i izvodljiva. Mnogi potencijalni biznismeni postanu vrlo strastveni u pogledu njihovih ideja, pogotovo ukoliko veruju da će krajnji rezultat poboljšati njihove okolnosti i pozitivno uticati na živote drugih ljudi.\nVažan rezultat te strasti je da često izaziva napore mladih biznismena, preduzetnika ili vlasnika sopstvenih poslova da svoje poslovanje pokrenu od nule i vode ih uspešno. Ljudi iz ove grupe potencijalnih preduzetnika započinju svoje poslove iz ljubavi za onim čime se bave i svim srcem veruju da je strast koja ih vodi ključan preduslov za uspeh, dok im vođenje sopstvenog posla na taj način daje osećaj ispunjenosti i ponosa.\nPojedini preduzetnici se odlučuju da pokrenu sopstveno poslovanje iz potrebe za boljom finansijskom situacijom. Ukoliko klasično zaposlenje ne pruža dovoljno prihoda da se podmire i ispune određene težnje koje se kod osoba javljaju u vidu ambicija, ciljeva i želja, potencijalno rešenje javlja se u vidu pokretanja biznisa koji bi u početku generisao dodatne prihode, a kasnije možda izrastao u posao sa punim radnim vremenom i potpunom posvećenošću. Iako pokretanje poslovanja nije lakše od tradicionalnog zaposlenja, vlasnici sopstvenog biznisa obično imaju veću kontrolu nad svojim finansijama i karijernom putanjom. Takva kontrola pomaže im da bolje usklađuju svoje profesionalne, porodične i ostale aspekte i težnje.\nPokretanje poslovanja ponekad je motivisano željom preduzetnika da bude uključen u sve aspekte jednog poslovnog procesa. Drugim rečima, preduzetnik želi da bude deo dizajniranja, proizvodnje, marketinga i prodaje određenog proizvoda ili usluge. Time se istovremeno određuje i pravac kojim će kompanija ići, donose ključne odluke o razvoju i preuzima odgovornost za sve aspekte poslovnih operacija koje se izvršavaju. Preduzetnici obično imaju specifičnu zamisao kako bi ovi procesi trebalo izgledati, pa sama motivacija da ih najpre sami izvršavaju na najbolji mogući način, a zatim ostvare uspeh kao direktnu posledicu donetih odluka, bude presudan faktor u pokretanju sopstvenog biznisa.\nMnoga poslovanja pokreću se iz potrebe da se poslovne odluke donose bez odobrenja nekog pretpostavljenog lica, kao i da se potpuno samostalno rukovodi poslovnom strategijom, vizuelnim identitetom kompanije, izgledom radnog okruženja, radnim vremenom i novcem koji je generisan sopstvenim zalaganjem i radom. Ovo je posebno važan pokretački faktor za one osobe koji jednostavno ne vole da budu opominjani ili da im se naređuje i koji žude za tim da sami kreiraju pravila ili naprave bolju kompaniju od one u kojoj su do tada radili.\nPostavljanjem radnog vremena i rasporeda koji najviše odgovara vlasniku i radnog mesta koje bi čak moglo biti i iz dnevne sobe u kući u kojoj živi, dotadašnji problemi kao što su kašnjenje na posao ili gužva u saobraćaju pri odlasku na posao više ne bi postojali. Sa rasprostranjenošću bežičnog interneta, javlja se i mogućnost obavljanja posla sa bilo kojeg mesta gde je internet dostupan, naravno ukoliko priroda posla to dozvoljava. Takođe, jedan od ključnih faktora jeste i sloboda u odabiru najbližih saradnika, koji bi doprinosili razvoju tek otvorene kompanije.\nPokretanje poslovanja predstavlja uzbudljivu avanturu. Gotovo je sigurno da ćete imati dosta teških trenutaka, kao i onih trenutaka koji će vas motivisati da prevaziđete sve prepreke. Krajnji profit ostvarivaćete samo vi, a ne neko drugi, ali ćete istovremeno i samo vi biti odgovorni za sve dobre i loše odluke koje donesete. Što više budete posvećeni i spremni, više ćete postići. Na kraju dana, moći ćete da izmerite svoj trud, spoznate sebe i svoje sposobnosti za koje možda nikada niste ni znali da posedujete.


Osam godina zatvora za vozača autobusa koji je skrivio smrt osmoro putnika - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Osam godina zatvora za vozača autobusa koji je skrivio smrt osmoro putnika\nOsnovi sud u Nišu doneo presudu povodom teške saobraćajne nesreće na pružnom prelazu Merdare\nOsam godina zatvora za vozača autobusa koji je skrivio smrt osmoro putnika\nFoto: Beta/Saša Đorđević (Arhiva)\nOsnovni sud u Nišu osudio je danas vozača autobusa “Niš-ekspresa” Milana Zdravkovića na maksimalnu zakonsku kaznu od osam godina zatvora zbog saobraćajne nesreće u kojoj je poginulo osmoro ljudi, od kojih troje dece, dok je 27 ljudi povređeno.\nZdravković je osuđen za teško delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja, a izrečena mu je i mera zabrane upravljanja motornim vozilima D kategorije u trajanju od pet godina. On je u pritvoru proveo oko tri meseca, od kada se brani sa slobode. Nesreća se dogodila 21. decembra 2018. godine na pružnom prelazu u Donjem Međurovu, kada se autobus kojim je uporavljao Zdravković sudario sa vozom.\nOsuđeni vozač je u završnoj reči još jednom izjavio saučešće porodicama i naveo da žali i da se kaje što je došlo do nezgode, dodajući da “još uvek ima košmare”. Prema tvrdnjama tužilaštva, autobus kojim je upravljao se nije zaustavio na znak „stop“ ispred pruge, a vozač nije pogledao levo i desno da se uveri da li ide voz.\nKaznu od osam godina u završnoj reči je zatražio osnovni javni tužilac, dok je odbrana smatrala da odgovornost za nesreću snosi i mašinovođa, protiv koga, inače, nije podignuta optužnica.\nNakon suđenja, punomoćnik oštećenih, advokat Bratislav Stojanović, najavio je da će porodice angažovati sudske veštake i da će, ukoliko se utvrdi da postoje propusti, podneti krivičnu prijavu protiv ostalih koji su potencijalno odgovorni za nesreću. Prema njegovim rečima, to mogu biti “Infrastrukture železnice”, mašinovođa, lokalna samouprava ili druga pravna lica na koja ukažu dokazi.\nNeki od članova porodica su izjavili da je presuda očekivana, a neki izrazili nezadovoljstvo visinom kazne. Srećko Kocić, otac poginule Marijane Kocić (17), kazao je da “želi da pita tužioca i advokate da li život njegovog deteta vredi jednu godinu”, aludirajući na presudu od osama godina zatvora za osam žrtava nesreće.\nDonje MeđurovoMilan ZdravkovićnesrecaNiš ekspresvozačZatvorNiš


Počelo suđenje predsjedniku Boračke organizacije RS za genocid u Srebrenici\nPred Sudom Bosne i Hercegovine (BiH) u ponedjeljak čitanjem optužnice počelo je suđenje generalu i predsjedniku Boračke organizacije Republike Srpske (RS) Milomiru Savčiću, kojeg optužnica tereti za pomaganje u genocidu u Srebrenici u julu 1995. godine.\nTužilac Tužilaštva BiH Miodrag Tomić najavio je da će tokom suđenja izvesti 97 svjedoka, dva vještaka, te iznijeti 272 materijalna dokaza.\nSavčić je nakon čitanja optužbe nazvao navode Tužilaštva izmišljotinom, a njegov advokat, Miodrag Stojanović rekao je da će odbrana svoju uvodnu riječ iznijeti nakon što Tužilaštvo iznese dokaze očekujući da će iz tužilačkih dokaza biti jasnije šta se u periodu koji je obuhvaćen optužnicom dešavalo na prostoru Kasabe kada je u pitanju odgovornost Savčića. Stojanović tvrdi da u tom periodu Savčić nije bio prisutan na toj lokaciji.\n"Moram priznati da sam očekivao od Tužilaštva da će biti u uvodnoj riječi konkretnijih navoda vezanih za ono što Tužilađtvo želi da dokaže u odnosu na generala Savčića. Međutim, današnja uvodna riječ pretvorila se u čitanje formulacija i fraza koje su u ovom trenutku teze na osnovu kojih se priča o počinjenju genocida i o učešću generalno Vojske Republike Srpske, bez naznake onog što se konkretno stavlja na teret i na osnovu čega je i optužen general Savčić", izjavio je novinarima Stojanović.\nOptužnica protiv Savčića, koji je i predsjednik Boračke organizacije Republike Srpske (BORS), podignuta je 31. decembra 2019. godine.\nIz Tužilaštva Bosne i Hercegovine (BiH) tada je saopšteno da se optuženi Savčić tereti zbog toga što je planirao, komandovao i nadzirao aktivnosti pripadnika 65. zaštitnog motorizovanog puka Glavnog štaba Vosjske Republike Srpske (VRS) i Bataljona vojne policije prilikom zarobljavanja i zatvaranja više stotina muškaraca bošnjačke nacionalnosti na više lokacija na području Nove Kasabe, te njihovom nezakonitom zatvaranju, zlostavljanju i ubistvima.\nSavčić je, kako se ističe u optužnici, optužen za zločin počinjen u vrijeme širokog i rasprostranjenog napada Vojske Republike Srpske i policije, 1995. godine, na stanovništvo zaštićene zone UN-a Srebrenica.\nNa prijedlog Tužilaštva BiH, Sud BiH Savčiću je zabranio da obavlja dužnost predsjednika BORS-a i nastupe u medijima u dijelu koji se odnosi na predmet suđenja.\nSud BiH potvrdio je 13. januara optužnicu protiv Milomira Savčića.\nBoračkoj organizaciji RS potvrđeno da je Savčiću zabranjen rad\nIzrečena mu je i zabrana napuštanja BiH i naloženo oduzimanje putnih isprava.\nSavčić se 10. februara pred Sudom BiH izjasnio da nije kriv ni po jednoj tački optužnice za koje ga tereti Tužilaštvo BiH.\nSavčić je tada naveo da je sedam-osam godina bio angažovan i kao istražilac na jednom predmetu Sekretarijata Haškog tribunala, te da ima čistu ratnu prošlost.


Obeležavanje 1000 dana od ubistva Olivera Ivanovića (Foto Kossev)\nObeležavanja je održano u ulici Sutjeska ispred predstavništva GI SDP, gde je i Ivanović 16. januara 2018. godine ubijen s leđa sa više hica.\nNekoliko desetina građana – članovi porodice, prijatelji i poštovaoci ubijenog Ivanovića simbolično su zapalili „1000 sveća za 1000 dana tišine“.\nTrajković: Ovde je ubijen Oliver, njegov duh je oko nas\nObeležavanju u Kosovskoj Mitrovici prisustvovala je predsednica Evropskog pokreta Srba sa Kosova, Rada Trajković, koja je večeras doputovala iz Beograda.\nIvanović je ubijen 16. januara 2018. a prva hapšenja osumnjičenih u vezi sa njegovim ubistvom usledila su februara iste godine kada su uhapšena dva policajca koji su vršili uviđaj na dan ubistva. Protiv njih će, zajedno sa još četvoro osumnjičenih – od kojih su neki uhapšeni novembra 2018, optužnica biti podignuta tek decembra 2019.\nOptužnicu u slučaju Ivanović podiglo je Specijalno tužilaštvo u Prištini u decembru 2019. godine, a na njoj su se našla imena lica optuženih za krivična dela, koja se odnose na organizovanje i pomoć u izvršenju ubistva. Optužnica je u međuvremenu vraćena na ponovni postupak, na osnovu odluke Apelacionog suda, koji je usvojio žalbe odbrane optuženih.


Vučić otvorio novi hotel u Beogradu: Ovde je bila rupa, a sad je investicija od 30 miliona (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n27.02.2020. • 12:43 27.02.2020. • 13:43 Srbija Danas\nVučić otvorio novi hotel u Beogradu: Ovde je bila rupa, a sad je investicija od 30 miliona (VIDEO)\nSvečano otvaranje počelo je u 12 časova\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić prisustvuje svečanom otvaranju hotela Mona Plaza na Dorćolu.\n- Pre svega čestitke vama Đorđe i Nado na tome što ste uspeli u životu. Malopre kad je vaš sin Toma govorio pomislio sam, nemojte da se ljutite, da bih voleo jednog dana nešto slično da čujem od Milice ili Vukana. Vi ste izgradili imperiju, a vaša deca je učinili još većom. Porodično udruživanje zasnovano na poštovanju, ali i zajednički interes za prosperitet porodice najbitniji je na svetu. Danas nas uče da je tržište jedino merilo vrednosti. Torbe kompanije Mona su na najvišem svetskom nivou. Takođe, kada prođete kroz ovaj hotel, ne može niko a da ne bude ponosan na vaš rad i ono što ste napravili - rekao je Vučić.\nPredsednik je podsetio da je pre dve godine na tom mestu bila rupa.\n-Pitao sam se kako će sve ovo da uspe, a danas vidim da će biti razvojni projekat za ceo Dorćol. Zapošljava više od 800 ljudi i predstavlja jednu od značajnih preduzeća, plasira se roba i van granica i to je za nas od velikog značaja - rekao je predsednik Vučić, isitčući da granice ne mogu da postoje za posao.\nPredsednik se zahvalio kompaniji Mona što su platili 15 miliona sopstvenog novca i 15 miliona iz kredita i uložili u ovaj deo grada.\n-Primetio sam da su svi nasmejani i da goste dočekuju na pravi način. Razgovarao sam jutro sa Rasimom Ljajićem i saznao da imao 4 odsto rast noćenja u Beogradu. Kineski turisti su porasli za 140 odsto, i nakon toga dođe do opšte panike u Evropi. Prevazićićemo mi to. Srbija spada u red malog broja zemalja koje imaju bezvizni režim. Imamo veliki broj rasta turista iz Kine i Turske i Rumunije - rekao je predsednik Vučić, obećavajući da bi voleo da ovde dovede i predsednika Turske Erodgana.\nKazao je da, zbog koronavirusa, neće biti lako ali je, kaže, opstimističan.\n-Želim da imate hotelske kapacitete uvek popunjene i da uložite još više u Srbiju. Da bi povećali penzije i plate, potrebni ste nam vi jaki. Mi ćemo da čuvamo stabilnost dinara i javnih finansija - obećao je predsednik Vučić.\nPredsednik Vučić prisustvovao je svečanom otvaranju hotela Mona Plaza na Dorćolu, gde je nakon uvodnog obraćanja odgovarao na pitanja novinara. Vučić je podsetio da je kompanija Mona pokazala kako mogu da se naprave uspešne porodične kompanije u našoj zemlji.\n-Tako su dobro upravljali bankama da smo morali da platimo 400-500 milona evra. Naš bankarski sistem je stabilan, ekonomija je snažna, nikada nije bila snažnija, ali želimo da budemo još jača - rekao je Vučić.\n-Ponosan sam i na ovaj hotel iako nije mojih ruku delo - rekao je Vučić.\nVučić je rekao da je sit priča o domaćim bankama i iskazao šta su stručnjaci rekli o prodaji Komercijalne banke.\n-Neki misle da treba da napravimo "kombinacija banku", a to govore neznalice kao što je Dušan Petrović koji kaže da se bez koleterala i garancija kredit, a onda to ide na džep građana. Svaki bankarski stručnjak će vam reći da je posao oko Komercijalne banke bio dobar. Bio je pravi trenutak i za put opciju i za prodaju banke. Voleo bih da to bude srpska banka, ali ja ne odlučujemo o tome, već kompetenti ljudi. Dobrodošao novi investitor u našu zemlju - rekao je predsednik Vučić povodom prodaje Komercijalne banke, ističući da ne razume nikave primedbe na ovaj posao.\nKako kaže predsednik, svaki put se trudio da bude što je moguće korektan.\n-Postoji kampanja protiv nas, okrive Srbiju a negde čak i Rusiju. Okrivljuju me da sprečavam Dodika, to nije moj posao, već samo da pričam u ime RS. Bolje je da prećutim i kaže da svako priča šta hoće, a ja ću da radim svoj posao – kazao je Vučić isitčući da ne želi da na taj način prikuplja političke poene.\n-Prihvatio sam da sam negativno rođen, hvala majci na tome - kometarisao je Vučić ova dva filma.\nO "Ahtisari plu plus planu" kaže da ne zna kada će se desiti.\n-Svejedno to će se dogoditi i izaći će sa time. Možda prvo Evropljani, možda Amerikanci, biće usaglašeni stavovi. Svima preporučujem da se kandiduju za posao predsednika Srbije, samo nemoj da mi pričaju kako da radim svoj posao. To ocenjuju građani na izborima. Odgovoran sam i ozbiljan jer predstavljam snagu zemlje - rekao je Vučić.\nPosle ukidanja taksi procene u medijma su da se "KiM da stolica u UN", a presednik ovo komentariše kao generalno tešku situciju za Srbiju, jer kako kaže, nema za sada konkretnog predloga.\nN-e zaboravite da smo izguli 0.4 odsto rasta zbog taksi. To razara sistem dubinski, sve što bi ugrozilo stabilnost pravilo bi strašan problem za Srbiju. To ne mogu da prihvatim. Imaću važnih razgovora tek, Kosovo će svuda biti dominatna tema, pre svega u SAD -rekao je predsednik i dodao da će se boriti za intrese Srbije.\nOtvaranje novog hotela na Dorćolu\n-Sve to govori koliko smo veliki ekonomski napredak napravili i koliko smo krupnih ekonomskih koraka uradili i verujem da možemo još mnogo brže i više - poručio je Vučić.\nInače, hotel Mona plaza nalazi se na uglu ulica Cara Uroša i Solunske, na mestu na kojem se nekada nalazila prva srpska fabrika čokolade i kategorisan je sa 4 zvezdice.\nKamen temeljac za izgradnju hotela krajem novembra 2017. godine položili su predsednik Vučić, tadašnji gradonačelnik Beograda i vlasnici kompanije Mona.\nAleksandar Vučić Dorćol Beograd Mona Plaza


Potreban php programer za - Mali oglasi Računari, internet\nMali oglas: Potreban php programer za...\nPotreban php programer za implementaciju skripte za dodavanje oglasa na postojećem sajtu. Oglašivači bi dodavali oglase u formi teksta, slike i video klipa. Postojeći sajt uradjen u php5. Molim sve zainteresovane, da mi pošalju cenu i vreme izrade.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20080226195929\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20080226195929\t/\nSlični mali oglasi - oglasivaci, oglase, dodavali, sajtu, postojecem, formi, implementaciju


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Napadnut Momo Koprivica\nDEMOKRATE SAOPŠTILE 07. 03. 2019. 17:59 >> 17:32 8\nPoslanici Demokrata u Skupštini Crne Gore, Momo Koprivica i Danilo Šaranović, održali su danas vanrednu pres konferenciju, na kojoj su obavijestili javnost o napadu na poslanika i potpredsjednika Demokratske Crne Gore Moma Koprivicu, koji se desio, kako su saopštili, tokom prethodne noći.\nKako je poslanik Šaranović saopštio, napadi na najistaknutije funkcionere Demokratske Crne Gore postali su sve učestaliji.\nOn je dodao da je to treći napad na Moma Koprivicu i ko zna koji po redu na funkcionere i članove Demokrata, što je samo još jedna potvrda da je, kako je kazao, vlast u panici i da mu se bliži neminovni politički kraj.\nOn je istakao da prema saznanjima kojima raspolažu, neka lica koja su učestvovala u napadu u Nikšiću su poznata kao dežurni vršioci kriminalnih usluga.\nOn je istakao da ga je napala organizovana grupa kriminalca koja, kako tvrdi, u izbornim procesima kupuje glasove u korist i za račun DPS-a.\nKako je saopštio, motiv napada je činjenica da funkcioneri Demokrata u kontinuitetu i sve intenzivnije otkrivaju bezakonje, zloupotrebe i afere vlasti, a napad na njega, kako navodi, najava je napada na predsjednika Demokrata Aleksu Bečića.


Strani trgovci neće u našu zemlju?\n13. novembar 2013. 07:33:10\tPročitano 2940 puta\nStrani trgovinski lanci već godinama stižu u Srbiju. Iako se često najavljuje da će nemački diskontni lanac „Lidl“ ući u Srbiju u 15 gradova, da će švedska IKEA otvoriti pet prodajnih objekata, otvaranje tih trgovina, međutim, i dalje je - enigma. Od tih velikih trgovaca još nema zvanične potvrde kada će konačno otvoriti vrata kupcima u Srbiji.\nKada je reč o švedskoj kompaniji IKEA, tu zasada nema izmena. Kako nezvanično saznajemo, „pomaka nema, i dalje su u fazi rešavanja administrstivne problematike“.\nNemačka kompanija je do sada kupila zemljište u Valjevu, Subotici, Novom Sadu, Zrenjaninu, Nišu, Smederevu i Beogradu, ali niko ne precizira kada će te diskontne prodavnice početi sa poslovanjem na srpskom tržištu.\n- U ovom trenutku nemamo novih informacija koje bismo saopštili - prokomentarisali su kratko za „Novosti“ u „Lidlu“. - Što se tiče ostalih gradova i opština, ne možemo dati preciznije informacije, ali možemo da potvrdimo da aktivno radimo na realizaciji kupovine zemljišta.\nPoslovna politika kompanije je da odjednom otvori više prodavnica. U Srbiji više od tri godine postoji predstavništvo „Lidla“, u kome kažu da su zasada kupili zemljište u sedam gradova, ali pomaka nema.\n„Lidl“ uglavnom prodaje svoju trgovačku marku i zbog toga su proizvodi i do 30 odsto jeftiniji. Udruženja potrošača brine da li će to, zbog visokih cena u drugim trgovinama, zaživeti i kod nas.\n- Trgovinski lanci po svemu sudeći ne dolaze još u Srbiju zbog slabe kupovne moći potrošača - kaže za „Novosti“ Vera Vida, predsednica Centra za zaštitu potrošača CEPS. - Promet je evidentno opao, tako da je to sigurno jedan od razloga nedolaska. Takođe, veliki lanci poput nemačkog „Lidla“ imaju drugačiju politiku otvaranja marketa od one koja je uobičajena u Srbiji. Oni ne otvaraju samo jedan objekat, već kupe više parcela u različitim gradovima i istovremeno otvore 5-10 prodajnih objekata u tim gradovima. Svakako da i to usporava otvaranje prodajnih objekaata.\nVida kaže da marže sigurno nisu razlog za dugogodišnje oklevanje diskontnih lanaca. One su u Srbiji još uvek daleko veće nego u zemljama regiona.\n- Pogledajte akcije koje potrošačima nude trgovci i shvatićete koja je stvarna, realna cena nekog proizvoda - kaže Vida.\nTOKOM 2014. godine očekuje se da IKEA u 2014. počne izgradnju objekta u opštini Stara Pazova. Predsednik ove opštine Đorđe Radinović rekao je da bi IKEA dogodine trebalo da krene sa radovima. Najveći svetski prodavac nameštaja, švedska IKEA, već naredne godine mogla bi da počne izgradnju objekta na teritoriji opštine Stara Pazova, i to u novoj centralnoj industrijskoj zoni koja se prostire na površini od 389 hektara. Prednosti te zone su, pre svega, lokacija uz auto-put i blizina Beograda, na samoj granici katastarskih opština Pazove i Zemuna.\nViše iz ove kategorije « Venezuela: vojska po naredbi predsjednika Madura upala u lanac trgovina - cijene snižene, menadžeri uhićeni, ljudi pohrlili u kupovinu Sezonski udar: Porodici za zimsku odeću potrebne dve plate »


Početak zimske sezone u Crnoj Gori sredinom decembra, ski centri spremni | Turistički žurnal\nNa Savinom kuku i Skijalištu 1600 sva postojeća skijaška infrastruktura kao i ugostiteljski kapaciteti koji se nalaze u sklopu skijališta potpuno spremno će dočekati prve goste koje očekuju već polovinom narednog meseca.\nU Kolašinu će za sezonu biti gotova i žičara koja će povezati dva skijališta sa 45 kilometara skijaških staza, čime će to biti najkonkurentniji zimski centar u regionu.\nOčekuju se pre svega domaći gosti, a onda i iz regiona, pre svega Albanije, Srbije, Hrvatske i Bosne i Hercegovine (BiH).\nPočetak zimske turističke sezone, kako se najavljuje, planiran je za 15. decembar, što će zavisiti u velikoj meri od epidemijske situacije, kao i vremenskih uslova.\nVršilac dužnosti direktora Skijališta Crne Gore, Đuro Milošević, kazao je da su već u završnim pripremama zimske sezone, nakon veoma uspešne letnje.\n– Ski centar Kolašin 1600 trenutno raspolaže sa najmodernijom šestosednom isklopivom žičarom otvorenog tipa sa 10,5 kilometara skijaških staza. U toku su završni radovi na izgradnji žičare K7 čijom izgradnjom će ski centar Kolašin 1600 proširiti kapacitete skijaških staza sa dodatnih 10,5 kilometara. To znači da ćemo tokom predstojeće zimske turističke sezone imati ukupno 21 kilometar skijaških staza – naveo je Milošević.\n– Objediniće se ski centri i onda ćemo imati ukupno sa Kolašinom 1450 oko 45 kilometara skijaških staza, čime će ski centar na području Kolašina biti jedan od najkonkurentnijih u regionu – kazao je Milošević.\nU prethodnom periodu, kako je dodao, odrađene su promocije za nekoliko tržišta. Tako je nedavno grupa od deset turoperatora iz Turske boravila u studijskoj poseti Crnoj Gori, u organizaciji Nacionalne turističke organizacije (NTO).\nPrema njegovim rečima, u saradnji sa NTO u narednom periodu u planu je promocija zimske turističke sezone u regionu, tačnije Srbiji, Albaniji, Hrvatskoj i BiH.\n– Takođe, u saradnji sa NTO početkom decembra imaćemo studijsku posetu turoperatora iz Češke i Slovačke. Imamo najave istih poseta od turoperatora iz Albanije i Slovenije – najavio je Milošević.\nDirektorka Turističke organizacije Žabljak, Vanja Krgović Šarović, rekla je da je sve spremno za turiste i da samo čekaju sneg.\nHoteli su trenutno zatvoreni i očekuje se da će se otvarati početkom sezone, što zavisi od snega i epidemiološke situacije.\n– Trenutno se nalazimo u finalnoj fazi pripreme za zimsku sezonu, a to znači da su smeštajni objekti zatvoreni. Kada je u pitanju promotivna kampanja, ona je u kontinuitetu, ali je većim delom završena od lokalne TO u saradnji sa NTO – kazala je Krgović Šarović.\nŠto se tiče cena, kažu da su ove godine konkurentni u regionu.\n– Već imamo hotele sa četiri zvezdice koje nude cenu od 24 EUR za usluge spavanja sa doručkom, naravno ako turisti borave četiri ili više noći. Definisana je cenovna politika, pripremljena je turistička privreda za početak sezone koju očekujemo 15. decembra – kazala je Krgović Šarović.\nOna je dodala da, na žalost, imaju nasleđeni hendikep da i dalje zavise od snežnih padavina.\n– Prema nekim prognozama, očekujemo sneg uskoro. Još nemamo veštačko osnežavanje na stazama, ali sa druge strane, ukoliko ne bude dovoljno snega u pravom trenutku, imamo celokupnu ponudu na otvorenom od Nacionalnog parka Durmitor ili u samom parku. Imamo i rafting koji je otvoren za celu godinu, tako da su to neke dodatne opcije za uživanje – rekla je Krgović Šarović.\nOna je dodala da očekuju i posebne epidemiološke mere koje će biti propisane posebno za vreme božićnih i novogodišnjih praznika.\n– Samim tim je izostao rani buking kada su u pitanju rezervacije, koje nisu na očekivanom nivou. Navikli smo da u ovom periodu imamo 100% bukiran smeštaj za praznike – rekla je Krgović Šarović.\nOve godine je to na nivou od oko 40%, kako u kolektivnom tako i u individualnom smeštaju, što govori o velikoj opreznosti posetilaca i samom iščekivanju propisanih mera i samom situacijom sa Covid-19.\n– Naša glavna očekivanja su domaći gosti, zatim gosti iz regiona kao iz Ukrajine – zaključila je Krgović Šarović.\nDevizni priliv od turizma u prvih 11 meseci 2021. godine 1,4 mlrd EUR\nCroatia Rally donosi globalnu promociju Hrvatske vrednu 40 miliona evra\nMTTT: Svi srpski putnici u Turskoj su zbrinuti, u komunikaciji smo sa ministrom turizma Turske


Činjenica da je Peugeot dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, možemo smatrati prednošću, jer su 4 osvojene zvezdice za bezbednost bolje nego neizvesnost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Povrh toga, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, francuski automobil nudi marginalnu razliku od 4% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, francuski automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer FIAT ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Peugeot. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Sirija optužuje SAD za pogibiju civila u napadu\nSirija je optužila SAD za napad na uporišta pobunjenika na sirijskoj teritoriji, u kome je poginulo osam civila, ocenivši da je reč o "užasnom zločinu".\nSirija je saopštila da je osam civila poginulo u napadu američkih helikoptera na farmu Al-Sulari, kod Abu Kamala, nedaleko od granice sa Irakom, i navela da su američki vojnici upali u tamošnju zgradu.\nNeimenovani američki zvaničnik danas je potvrdio da su američki helikopteri bombardovali sirijskog selo i dodao da je ta operacija u okviru borbe protiv stranih boraca koji deluju u Iraku, bila uspešna.\nPortparolka Bele kuće Dejna Perino (Dana) nije ranije danas želela da govori o napadu, dok su međunarodne snage predvođene SAD u Iraku navele da nemaju nikakve informacije "o incidentu" u Siriji.\nPriliv stranih boraca u Irak preko Sirije se postepeno smanjuje, ali Amerikanci ne mogu u potpunosti da razbiju njihovu mrežu u pograničnom području jer im je Sirija van vojnog domašaja.


Haradinaj: Spreman da nađem zajednički jezik s Srpskom listom ako pristanu da… – Balkan Breaking News\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj najavio je da će se pitanje demarkacije sa Crnom Gorom naći u kosovskoj skupštini sledeće nedelje, navodeći da je “spreman da pronađe zajednički jezik sa Srpskom listom” kako bi podržala taj sporazum.\nU intervjuu za RTK, Haradinaj je rekao da je “u stalnim razgovorima sa Srpskom listom i da postoji mogućnost da i oni podrže sporazum, čime će biti obezbeđen dovoljan broj glasova za njegovo usvajanje”.\n– Srpska lista za sada ne odbija razgovor na ovu temu, ali su i u međusobnim razgovorima o mogućnosti da podrže ovaj proces. Ja poštujem Srpsku listu, izabrane poslanike, njihov autoritet, oni su ljudi sa Kosova, razgovaramo sa njima kako bi oni pomogli slobodu kretanja – rekao je Haradinaj.\nOn je dodao da “međutim, sloboda kretanja ne može doći gubitkom teritorije ili davanjem koncesija”.\n– Ja sam spreman da pronađemo zajednički jezik sa Srpskom listom i verujem da je ovo u interesu i kosovskih Srba, jer i oni nemaju bezvizne pasoše i ne mogu da putuju u inostranstvo – kazao je Haradinaj.\nRTK na srpskom jeziku podseća da je Srpska lista juče odbacila insinuacije o navodnom pogađanju njihovih poslanika u vezi sa pitanjem demarkacije sa Crnom Gorom.\n– Za Srpsku listu tema demarkacije uopšte ne postoji, niti nas to pitanje interesuje, i njime neka se bave albanske partije u skladu sa svojim političkim programima – navedeno je u petak iz Srpske liste.\nPodseća se da je sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom potpisan još avgusta 2015. u Beču, pri čemu ga je Skupština Crne Gore odmah ratifikovala, a Evropska komisija je stavila do znanja Prištini da bez ratifikacije ovog sporazuma neće dobiti bezvizni režim.\nPročitajte još: Turska obećava: Odgovorićemo na sankcije SAD, ali ne kao Rusija\nZA NEVERICU! U Sarajevu organizovan najluđi konkurs za posao svih vremena!\nPREDIZBORNA KAMPANJA NACIONALNIH STRANAKA UZELA MAHA SAMO DA NE POČNE UZMATI I ZIVOTE\n10/08/2016 10/08/2016 306


Malinari sa područja Srebrenice traže zaštitu i cijenu od 3 KM za kilogram - Radio Bet\nUrednik | 19. Avgusta 2017.\nPedesetak najvećih uzgajivača maline iz opštine Srebrenica ukazali su sinoć na inertan odnos zajednice prema proizvođačima ovog voća i neprihvatljivu cijenu od 1,9 KM za kilogram maline koju su im ponudili vlasnici hladnjača.\nNa sastanku koji je održan u Srebrenici, od resornog ministarstva i inspekcijskih organa Republike Srpske zatraženo je da zaštite uzgajivače maline i izvrše kontrolu rada hladnjača.\nProizvođači su pozvali nadležne da uporede po kojim cijenama vlasnici hladnjača plaćaju, a po kojim izvoze malinu, te da li plaćaju poreze na profit i da li prikazuju promet i količine voća u hladnjačama.\nSa ciljem daljeg uspješnijeg rada, zajedničkog nastupa i zaštite uzgajivača, večeras je u Srebrenici donesen zaključak da već naredne sedmice bude realizovana inicijativa i održana osnivačka skupština udruženja proizvođača ovog voća iz srebreničke opštine.\nDrugi zaključak je da od resornog ministarstva i nadležnih organa Srpske bude zatraženo da ne dozvole samovolju i monopolizam otkupljivača, te da se cijena maline garantuje do kraja marta.\nMalinari su uputili zahtjev Skupštini opštine Srebrenica da prilikom najavljenog donošenja rebalansa budžeta za ovu godinu predvidi dio sredstava za naknadu štete malinarima, koju su pretrpjeli zbog nevremena prošlog proljeća.\nZatraženo je da opština proglasi malinu strateškim proizvodom i da izradi normativna akta kojima će biti definisan način stimulisanja i podrške proizvodnje.\nCijena maline, prema ocjeni proizvođača, treba da iznosi tri KM za kilogram, što bi omogućilo pozitivno poslovanje uzgajivača jer cijena niža od navedene dovodi do gubitaka, “koči” razvoj malinarstva, a mnoge proizvođače koji su se kreditno zadužili za podizanje malinjaka dovodi u dužničku zavisnost.\nNajveći proizvođač maline u ovoj opštini Milan Đukić iz Skelana kaže da će ovi zahtjevi u ponedjeljak, 21. avgusta, biti upućeni na adrese nadležnih organa i institucija od kojih malinari traže da ih “zaštite od alavih otkupljivača”.


Putin: Neka od novih naoružanja VEĆ SU U RUSKOJ VOJSCI - Nova Borba\nPutin: Neka od novih naoružanja VEĆ SU U RUSKOJ VOJSCI\nNeki od sistema i dalje zahtevaju "fino podešavanje", dok se drugi isporučuju vojsci i spremni su za borbu.\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je da su svi testovi najnovijih sistema strateškog naoružanja koje su stvorene u Ruskoj Federaciji, kao odgovor na jednostrano povlačenje SAD iz Sporazuma ABM, bili uspešni.\n"Svaki sistem oružja o kome smo razgovarali danas lako prevazilazi i zaobiđe čitav sistem raketne odbrane", dodao je predsednik, a prenosi Glas Moskve.\nIstovremeno, ruski predsednik ocenio je da su testovi odlični, navodeći da neki od sistema i dalje zahtevaju "fino podešavanje i preciznost", dok se drugi isporučuju vojsci i spremni su za borbu.\nŠef države takođe je primetio da su zapadni analitičari koji smatraju da je ovo početak Hladnog rata zapravo angažovani u propagandi.\n"Ako govorite o trci o naoružanju, to je počelo tek kada su se SAD povukle iz Ugovora o ABM-u", rekao je Putin.\nVladimir Putin je u svom obraćanju Saveznoj skupštini najavio razvoj i testiranje najnovijih sistema strateškog naoružanja. Kao što je objasnio ruski lider, oni su stvoreni kao odgovor na unilateralno povlačenje Vašingtona iz Ugovora o ABM-u.\nPredsednik je takođe naglasio da rastuća vojna moć Ruske Federacije je pouzdan garant mira u svetu , i svi napori na jačanju odbrane zemlje održati u skladu sa postojećim sporazumima u oblasti kontrole naoružanja.