Na Kosovu slavlje, Beograd osuðuje - B92\nNa Kosovu slavlje, Beograd osuðuje\nPriština, Podgorica -- Na Kosovu se proslavlja pet godina jednostranog proglašenja nezavisnosti. Iz Kancelarije za KiM kažu da na Kosovu nije uspostavljena država nego aparthejd.\nIzvor: B92, Beta, Tanjug nedelja, 17.02.2013. | 09:32 -> 18:38\nSveèanom paradom Kosovskih snaga bezbednosti (KSB) koju je pratilo nekoliko hiljada graðana u Prištini, na Trgu majke Tereze je zapoèela glavna proslava petogodišnjice od proglašenja nezavisnosti Kosova.\nIspred tribine na kojoj su se nalazili najviši kosovski i meðunarodni zvaniènici, prodefilovale su jedinice poèasne garde, elitne naoružane trupe za brzo reagovanje, kao i inžinjerijske i logistièke jedinice Kosovskih bezbednosnih snaga. Najvažnije poruke kosovskih lidera su èlanstvo u EU i NATO. Predsedica Kosova Atifete Jahjaga je na sveèanosti izjavila da je Kosovo pocelo novo poglavlje, poglavlje mira i da Kosovo gradi novu viziju.\nNa obelisku Newborna koji se nalazi u centru Prištine, a koji je "najznaèajniji simbol nezavisnosti Kosova", dan ranije su nacrtane zastave svih država koje su priznale Kosovo, a ostavljen je prazan prostor za 5 zemalja èlanica EU koje još uvek nisu priznale Kosovo.\n"Mi gradimo viziju za nasu novu državu, viziju o (njenoj) evro-atlantskoj buducnosti. Mi radimo da Kosovo bude zemlja èlanica Evropske unije u permanentnom prijateljstvu sa Sjedinjenim amerièkim državama," kazala je ona.\n"Republika Kosovo se pridržava politike dobrosusedstva. Poštujemo integritet i suverenitet svih drugih država," poruèila je kosovska predsednica.\nGovoreæi na sveèanosti, premijer Hašim Taèi je kazao da je nezavisnost Kosova bila san mnogih ranijih generacija i da je ovaj san danas postao realnost koju je priznalo više od polovine zemalja èlanica UN.\n"Naša vizija je da u skoroj buducnosti postanemo cllanica NATO. Republika Kosovo je na pravom putu u pravcu ukljuèenja u EU," kazao je Taèi.\n„Danas dostojansteno slavimo najznaèajniji dogaðaj nove istorije Kosova, a to je dan nezavisnosti. Sloboda i nezavisnost Kosova bile su san naših oèeva i svih ranijih generacija i san smo zajednièki pretvorili u realnost. To je bio san za koji se žrtvovalo vekovima, a danas je to realnost. Danas, na dan nezavisnosti, izražavamo najveæe poštovanje za borbu OVK i za sve pale borce", rekao je Taèi.\nKoncert najpoznatijih solista i muzièkih grupa Kosova poèeæe u 20 sati na trgu Majke Tereze, a potom æe vatromet oznaèiti kraj manifestacija povodom pet godina od proglašenja nezavisnosti Kosova.\nObeležavanje godišnjice nezavisnosti Kosova poèelo je u petak izdavanjem sveèane poštanske marke, a najviši zvaniènici Kosova u subotu su položili cveæe na spomen groblja pripadnika bivše Oslobodilaèke vojske Kosova (OVK) i na grob prvog predsednika Kosova Ibrahima Rugove.\nKosovo je nezavisnost jednostrano proglasilo Deklaracijom o nezavisnosti koju je 17. februara 2008. aklamacijom usvojila Skupština Kosova. Navedeno je da æe nezavisno Kosovo biti "posveæeno miru i stabilnosti", a da æe kosovska država biti "formirana na osnovu plana Martija Ahtisarija".\nPrvog dana, Kosovo je priznala Kostarika, a dan kasnije SAD, Turska, Avganistan, Albanija, Velika Britanija i Francuska. Do danas, Kosovo je zvanièno priznalo 98 èlanica Ujedinjenih nacija kao i 22 zemlje èlanice EU.\nKosovska predsednica Atifete Jahjaga rekla je da je uèinjeno mnogo da Kosovo postane "država velikih moguænosti".\nKancelarija za KiM: Srbija nikad neæe priznati nezavisnost Kosova\nCrnogorski premijer Milo Ðukanoviæ uputio je èestitku kosovskom kolegi Hašimu Taèiju, povodom Dana nezavisnosti, navodeæi da odnosi Crne Gore i Kosova predstavljaju pozitivan primer dobrosusedske i prijateljske saradnje.\n"Uveren sam da æe i u narednom periodu naši odnosi biti dodatno unapreðeni i kroz intenziviranje kontakata na politièkom, ekonomskom i svakom drugom nivou", naveo je Ðukanoviæ u èestitki Taèiju.\nSrbija nikada neæe priznati nezavisnost Kosova i Metohije i poziva meðunarodnu zajednicu da prihvati realnost - da bez istovetnog odnosa prema svima koji žive u pokrajini i bez osude svih zloèina i poèinioca ne može biti pomirenja i napretka, saopšteno je danas iz vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nPovodom petogodišnjice nelegalnog proglašenja nezavisnosti Kosova, iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju pozivaju meðunarodnu zajednicu da prihvati realnost, a to je da bez saglasnosti Srbije i Srba na Kosovu i Metohiji, ne može biti pravednog i trajnog rešenja.\n"Srbija nije nikada i neæe priznati takozvano nezavisno Kosovo. Ništa što je nastalo na nepravdi ne može vladati po pravu i pravdi", piše u saopštenju.\nNavodi se i da se od 17. februara 2008. godine, kada je mimo volje Saveta bezbednosti i bez obzira na potpuno odbijanje Srba na Kosovu i Metohiji proglašena takozvana nezavisnost do danas, desilo 1.015 napada na Srbe.\nProtiv Srba je 51 put upotrebljeno vatreno oružje, 11 puta su podmetane eksplozivne naprave, 15 puta baèene su ruène bombe i molotovljevi kokteli, 25 puta napadnuti verski objekti, oskrnavljeno 201 pravoslavno groblje, 197 nadgrobnih spomenika uništeno, 10 puta su napadnuti kulturno-istorijski objekti, 135 srpskih kuæa kamenovano, 48 puta na srpsku imovinu podmetani požari.\nU saopštenju se dodaje i da je 106 srpskih kuæa opljaèkano, zapaljeno 13 šuma u vlasništvu Srba, napadnut manastir Visoki Deèani, koji je pod zaštitom UNESKO i da niko ne zna taèan broj ukradene stoke, automobila, poljoprivrednih mašina.\n"Na trogodišnjeg deèaka i devetogodišnju devojèicu 4. februara baèena je bomba, èetvoro Srba je ubijeno, 254 je lakše i teže povreðeno, na srpsko stanovništvo je godišnje proseèno vršeno 203 napada, po jedan na svaka dva dana", poruèuju iz kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nNa takozvanom nezavisnom Kosovu za Srbe nema evropskih standarda, privatizacija je sprovoðena i sprovodi se iskljuèivo za Albance, dok 40.000 srpskih zahteva za povraæaj imovine i nakandu štete uzalud èeka na odgovor, dodaje se.\nIz Kancelarije zakljuèuju da na "takozvanom nezavisnom Kosovu nije uspostavljena država, veæ aparthejd, u kome su za 1.004 srpske žrtve osuðena dva poèinioca".\nKurti i posle razgovora sa Lajèakom: Dijalog nije prioritet


Pripremite se: Astrolog najavio VELIKE PROMENE\nM. P. 30. marta 2022. 19:01\nNakon duge, hladne i depresivne zime, konačno je stiglo proleće, a od 21.marta počela je i vladavina Ovna koja će trajati sve do 19. aprila, što znači da će sve biti u znaku buđenja prirode i uživanja u lepšem vremenu.\nKada je Sunce u ovom položaju, počinje nova godina i s naletom inspiracije, započinjemo putovanje Ovna. Ovaj položaj Sunca predstavlja energiju koja donosi novi život. Na fundamentalnom nivou, Ovan je motivisan potrebom da počinje i deluje, a koliko lako ćemo postići naše ciljeve u ovom periodu zavisi od samih izbora, kaže numerolog i astolog Goca Dragišić.\nZnak Ovna ukazuje na prihvatanje svog identiteta i stavljanje svojih potreba na prvo mesto, zato je ovo idealno vreme da poštujete sebe i svoj put, bez brige o tome šta neko drugi misli. Ovaj period uticaće na sve horoskopske znakove, ali naročito na Ovnove i Vage, tvrdi Goca i dodaje da će od 27. marta konačno i Merkur napustiti Ribe, te će iza nas ostati period kada mislimo srcem i dopuštamo našim osećanjima da govore.\nOva „zvezdana pauza“ neće trajati dugo, pošto romantična Venera ulazi u Ribe 5. aprila, što znači da će ovaj peirod biti lep, prijatan, pun romantičnih iskri i varnica.\nU tom periodu bićemo osetljiviji u ljubavi, a imaćemo i više osećanja i generalno biti bolje povezani sa ljudima koji nas okružuju. To otvara prilike da se ojačaju ljubavni, prijateljski i porodični odnosi, ističe Goca.


pink.rs | PALMA: SELA U JAGODINI KAO U ŠVAJCARSKOJ, A SVE IZGRAĐENO BEZ SAMODOPRINOSA (FOTO)\n- Od danas, pa u narednih 150 radnih dana, u sva 52 sela na teritoriji grada Jagodine biće sređeni svi poljski putevi do svake njive. To je ukupno 102 kilometra puteva koji će biti nasipani kamenom i još 30 kilometara puteva sa tvrdom podlogom koji će biti poravnati i izvaljani. Ukupna vrednost ovih poslova je 268 miliona dinara sa PDV-om - izjavio je danas predsednik Jedinstvene Srbije i Skupštine grada Jagodine Dragan Marković Palma, koji je obišao jagodinska sela Ribare i Glogovac, gde je razgovarao sa meštanima i označio početak ovih radova.\nPalma je rekao da to znači da će svaki poljoprivrednik do svake svoje njive moći da dođe sa svojim mašinama bez problema.\n- Još pre 6 godina u svim selima na teritoriji grada Jagodine sve su ulice asfaltirane. Svako selo ima gas što nije slučaj i u mnogim zemljama Evropske unije. Ovde u selu Ribaru ima voda, a uvešćemo je i u drugim selima. Krećemo i sa kanalizacijom. Kako izgledaju jagodinska sela primer je upravo ovo selo Ribare koje je i najveće na našoj teritoriji. Ima Dom kulture, Kulturno umetničko društvo, 3 sportska terena od kojih je jedan sa veštačkom travom, penzionerski klub, apoteku, ambulantu - rekao je Palma i rekao da su uveli besplatan gradski prevoz za sve građane na celoj teritoriji grada Jagodine.\nKako je rekao, do sada su se već 15 godina besplatno vozili đaci i penzioneri, a sada svi, i dodao da seosku rasvetu plaća lokalna samouprava, a ne građani kao u drugim opštinama i gradovima preko računa za struju.\n- Sela na teritoriji grada Jagodine izgledaju kao sela u Švajcarskoj. I sve to što smo izgradili, izgradili smo bez samodoprinosa, sredstvima jagodinske lokalne samouprave. Budžet grada Jagodine je, kada je koalicija Jedinstvena Srbija – SPS došla na vlast 2004. godine bio 5 000 000 evra, a 2018. godinu smo završili sa realizovanih blizu 30 000 000 evra. U Jagodini članovi Gradskog veća ne primaju plate, odbornice ne primaju dnevnice, nema kafanskih računa, nema plaćanja roming računa, gradskim automobilima se ne voze funkcioneri već građani - rekao je Palma.\nKako kaže, zahvaljujući svemu tome već 15. godinu svi đaci koji su završili četvrti i osmi razred osnovne škole i svi koji su završili srednju školu letuju besplatno u Crnoj Gori i Grčkoj o trošku svog grada.\n- Od sledeće godine će i svi osnovci koji su završili četvrti i osmi razred, umesto u Buljarici, letovati u Grčkoj, a sa njima će, pošto su maloletni, moći da ide i jedan od roditelja. Toliko je građana sa teritorije grada Jagodine do sada putovalo negde u inostranstvo u organizaciji Skupštine grada Jagodine, a o trošku donatora, da je ostalo možda još negde oko 2 000 građana da nisu putovali u našoj organizaciji. Putovalo se u Francusku, Rusiju, Egipat, Nemačku, Austriju, Grčku, Italiju, Bugarsku ... Autobus o trošku grada vozi od ponedeljka do petka naše građane sa uputom za neku od klinika, pre svega u Beogradu i vraća ih kući - rekao je Marković, i dodao:\n- U Jagodini postoji političko jedinstvo. Imamo odličnu saradnju koalicije Jedinstvena Srbija - SPS sa Srpskom naprednom strankom. Takođe, Srbija je na dobrom putu.\nPALMA ZAPALIO FEJSBUK: Za jedan dan najavljene reforme u Jagodini, videlo više od 200.000 posetioca ove društvene mreže!


Dve godine rada sistema za instant plaćanja Narodne banke Srbije – IPS NBS sistema\nU cilju podsticanja inovacija u finansijskom sektoru i podrške digitalizaciji i razvoju bezgotovinskih plaćanja u zemlji, Narodna banka Srbije uspostavila je na današnji dan pre dve godine platni sistem za instant plaćanja - IPS NBS sistem. Da je reč o značajnoj mogućnosti koju, zahvaljujući Narodnoj banci Srbije, imaju građani i privreda, govori i to da su u momentu početka rada IPS NBS ovi sistemi bili retkost u svetu jer ih je imao vrlo mali broj zemalja. IPS NBS sistem započeo je sa radom mesec dana pre panevropskog sistema za instant plaćanja Evropske centralne banke – Target Instant Payment Settlement (TIPS), dok su američke Federalne rezerve trenutno u fazi razvoja ove vrste sistema.\nIPS NBS sistem daje mogućnost da se plaćanja građana i privrede izvršavaju tokom celog dana svakog dana u godini, odnosno u režimu 24/7/365, a sam prenos sredstava na račun primaoca plaćanja obavlja se u svega nekoliko sekundi nakon čega primalac tim sredstvima može slobodno raspolagati.\nU sistemu je od početka rada 22. oktobra 2018. godine do danas izvršeno 27.071.755 instant plaćanja ukupne vrednosti 269.976.560.375,45 dinara. Prosečno vreme izvršavanja transakcija instant plaćanja u sistemu je oko 1,2 sekunde. Sistem beleži stalni rast prometa, a 21. septembra 2020. godine postignut je i najveći dnevni broj plaćanja od početka rada sistema kada je izvršeno 142.769 plaćanja.\nSvim korisnicima platnih usluga banke su u okviru svojih postojećih bankarskih aplikacija za elektronsko i mobilno bankarstvo omogućile da izvrše instant plaćanja. Takođe, zahvaljujući jednostavnom korisničkom iskustvu instant plaćanja se u svega nekoliko koraka mogu inicirati u pojedinim prodavnicama korišćenjem opcija „IPS Pokaži“ i „IPS Skeniraj“ u aplikacijama za mobilno bankarstvo. Od februara ove godine instant plaćanja omogućena su na prodajnim mestima najvećeg trgovinskog lanca u zemlji Merkator S, IDEA i Roda, na preko 350 prodajnih i 1.500 naplatnih mesta, zahvaljujući saradnji koju je ovaj lanac uspostavio sa Bankom Poštanska štedionica.\nSredinom leta prve banke su u svoju ponudu uvele aplikacije za prihvatanje instant plaćanja na mobilnim telefonima trgovaca, namenjene naročito onim malim trgovcima i zanatlijama koji do sada nisu prihvatali bezgotovinska plaćanja na svojim prodajnim mestima. Reč je o Banci Poštanska štedionica koja je u saradnji sa trgovinskim lancem Merkator S omogućila ove aplikacije za plaćanja kod dostave proizvoda kupljenih u web prodavnici ovog trgovinskog lanca, kao i Komercijalnoj banci koja je omogućila instant plaćanja putem mobilne aplikacije u vozilima privrednog društva Pink taksi.\nOd juna meseca omogućena su i instant plaćanja kod kupovine robe i usluga na internetu. Prvi internet trgovci koji su omogućili instant plaćanja u svojim virtuelnim prodavnicama su Laguna, Vulkan i Tehnomanija u saradnji sa Banca Intesa i Raiffeisen Bank.\nPored toga, korišćenjem opcije „IPS Skeniraj“ na jednostavan način mogu se platiti i mesečni računi svih najvećih izdavalaca u zemlji, ali i brojnih javnih komunalnih preduzeća, skeniranjem NBS IPS QR koda koji odštampan na tim računima, i broj tih preduzeća će biti sve veći. Narodna banka Srbije priprema i validator i generator NBS IPS QR koda koji će olakšati svakom privrednom subjektu da na svojim fakturama kreira NBS IPS QR kod i time pojednostavi plaćanje svojim kupcima.\nNarodna banka Srbije nastavlja da u saradnji sa bankama i trgovinskim lancima širi prihvatnu mrežu za instant plaćanja – time obezbeđuje da se na instant način može platiti na što više prodajnih mesta u našoj zemlji, ili u svim drugim okolnostima kada je korisniku potrebna platna usluga - da tu uslugu može izvršiti na instant način.\nTokom naredne godine banke će zahvaljujući funkcionalnostima IPS NBS sistema omogućiti korisnicima mobilnog bankarstva prenos sredstava primaocu samo uz poznavanje broja mobilnog telefona tog primaoca, što će doprineti daljem razvoju instant plaćanja u našoj zemlji.\nPodsećamo korisnike da je Narodna banka Srbije tarifnu politiku instant plaćanja utvrdila na najnižem mogućem nivou kako bi stvorila osnov da banke građanima i privredi ovaj servis pruže po što povoljnijim uslovima.


DS: Plodna saradnja sa Socijaldemokratskom partijom Švedske | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nDS: Plodna saradnja sa Socijaldemokratskom partijom Švedske\nVisoka delegacija Socijaldemokratske partije Švedske bila je gost Gradskog odbora Demokratske stranke u Kragujevcu. To je nastavak dugogodišnje saradnje naše dve političke organizacije socijaldemokratske orjentacije, saopšteno je iz DS.\nU Gradskom odboru DS navode da Socijaldemokratska partija Švedske duže vreme pomaže u obuci članstva za kampanju i širenju ideja socijaldemokratije među stanovništvom.\n“SDP Švedske je dostigla sadašnji nivo značaja i snage onda kada je institucionalizovala svoju saradnju sa švedskim sindikatima i kada je objedinila svoje delovanje sa njima. Demokratska stranka želi da bude zaštitnik prava radnika Srbije i uvom slučaju Kragujevca, i želi da pruži punu podršku sindikalnim organizacijama , koje u veoma teškim uslovima koji su nametnuti za po radnike nepovoljnim “Ugovoru o radu” kao i činjenici da u privatnom sektoru gotovu nema sindikalnog organizovanja, da objedinimo napore i tako budemo zajedno delotvorniji. Iskustva švedskog SDP su nam u tom delu neprocenjiva”, navode u kragujevačkom DS-u.\nTakođe je dogovoreno da u projektima koje organizuje ova partija učestvuje veliki broj ljudi iz Gradskog odbora Demokratske stranke u Kragujevcu.


Slovenija: Prihod Triglav Grupe manji za tri odsto u prvom polugodištu\nBy Newsroom / Објављено на: August 19, 2020\nU prvih šest meseci 2020. godine, osiguravajuća kompanija Triglav grupa objavila je konsolidovanu dobit pre oporezivanja od 40,6 miliona evra, što je pad za tri odsto u odnosu na isti period prošle godine, objavila je grupacija.\nAndrej Slapar, predsednik uprave Zavarovalnice Triglav dd, rekao je: „Čak i u ovim izazovnim uslovima, sa timom od preko 5.200 zaposlenih, fokusiramo se na sprovođenje naših strateških smernica i obezbeđujemo da naše poslovanje ostane profitabilno i sigurno. U prvoj polovini godine, prihod od premija beleži rast, dok je na ostvarenu dobit negativno uticalo pogoršanje stanja na svetskim finansijskim tržištima, a delom i veliki CAT i drugi jednokratni događaji. Pandemija je radikalno promenila način poslovanja i uspešno smo se prilagodili ovoj situaciji. Prednost smo dali zdravlju naših klijenata, zaposlenih i drugih zainteresovanih strana, kontinuirano pružali usluge klijentima i nastavili da sledimo ciljeve održivosti i solidarnost sa okruženjem. Vanredna situacija dala je dodatni zamah prema našim planiranim razvojnim aktivnostima i ocenjujemo da smo napravili važan korak u pravcu digitalne transformacije Grupe”.\nDeo dobiti Triglav grupe pre oporezivanja, koja je ostvarena od preuzimajućih poslova, iznosio je 34,6 miliona evra (indeks 103), a deo prihoda od finansijskih ulaganja 5,3 miliona evra (indeks 83). Podeljeno po segmentu osiguranja, 85% ukupne dobiti (u poređenju sa 89% prošle godine) ostvareno je segmentom neživotnog osiguranja. Pored dobrih rezultata premijskih prihoda, na to su uticale i niže stope prinosa od ulaganja i stvaranje dodatnih rezervisanja. Profit segmenta zdravstvenog osiguranja se poboljšao zbog prihoda od premije i smanjenih troškova poslovanja, dok se ukupna dobit u segmentu životnog i penzionog osiguranja smanjila, uglavnom zbog stvaranja rezervi kao rezultat testa adekvatnosti obaveza u segmentu penzijskog osiguranja.\nProcenjuje se da je zemljotres u Zagrebu izazvao 6,7 miliona evra bruto 24 potraživanja, a oluje sa tučom u prvoj polovini februara u Sloveniji donele su zahteve od 5,0 miliona evra, dok je tuča nanela štete na usevima što je rezultiralo zahtevima od 540 000 evra iz poslovnica osiguravajuće kuće u Severnoj Makedoniji i Hrvatskoj.\nKonsolidovana bruto premija grupe porasla je za 7% na godišnjoj osnovi na 673,4 miliona evra u januaru-junu, pošto su premije na slovenačkom tržištu porasle za 4%, a premije u inostranstvu veće za 8%. Premije u sva tri segmenta osiguranja rasle su, pri čemu su premije neživotnog osiguranja porasle 6%, premije zdravstvenog osiguranja došle su na 17%, a premije životnog i penzionog osiguranja povećale se 3%.


Naslovna/Društvo/Višković uputio zahtjev Novaliću za hitno reagovanje u slučaju “Elektroprenos”\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković uputio je prošle sedmice premijeru FBiH Fadilu Novaliću zahtjev za hitnu reakciju nadležnih institucija FBiH radi pronalaženja zajedničkih rješenja u slučaju blokade sredstava za investicije na računima “Elektroprenosa” u iznosu od 180 miliona KM, potvrđeno je za banjaluka.net iz Vlade Republike Srpske.\nSituacija u “Elektroprenosu BiH” na čijim računima su zarobljena sredstva namijenjena za investicije nanosi ogromnu štetu svim građanima, te je premijer Republike Srpske od Novalića zahtjevao da se hitno uključi u zajedničko pronalaženje rješenja, koje bi bilo prihvatljivo za oba entiteta u BiH.\nOn je u dopisu upućenom premijeru Novaliću naveo da je misija kompanije “Elektroprenos”, po definisanim standardima, kontinuiran, siguran i pouzdan rad u prenosu električne energije svim građanima BiH, ali da su ciljevi ove kompanije u poslednjih godinu u značajnoj mjeri narušeni.\n“Moramo konstatovati da su ciljevi i misija osnivanja jedinstvene kompanije za prenos električne energije u BiH u posljednih godinu dana u značajnoj mjeri narušeni, imajući u vidu da je zbog blokade kompaniju napustilo oko 130 stručnih i obučenih radnika, te da su na računima zarobljena sredstva za investicije u iznosu oko 180 miliona KM”, navedeno je u zahtjevu.\nPodsjećamo, “Elektroprenos BiH” je jedina zajednička kompanija Srpske i FBiH, koja je zapala u ozbiljnu krizu nakon nekoliko godina blokade, jer u FBiH nema dogovora o tome da li će novi generalni direktor biti Bošnjak ili Hrvat, zbog čega su zaustavljene sve buduće zajedničke investicije.\nBanjaluka BiH Elektroprenos BiH FBIH investicije Kompanija ulaganja


Balkanski obračun - 40 minuta do zlata\nPOČETNA SPORT Balkanski obračun – 40 minuta do zlata\nBalkanski obračun – 40 minuta do zlata\nKošarkaši Srbije su posle velike borbe stigli do finala Evropskog prvenstva u Istanbulu. Pobedili su Rusiju sa 87:79. U pohodu na prvu zlatnu medalju na kontinentalnom šampionatu posle 16 godina, rival Srbije večeras od 20 sati i 30 minuta biće Slovenija\nPosle pobede Srbije nad Rusijom i plasmana u finale Evropskog prvenstva, pažnja javnosti najviše je bila usmerena ka povredi plejmejkera našeg tima Stefana Jovića. Ipak, selektor Đorđević saopštio je dobre vesti.\nSlovenija je do sada jedina neporažena ekipa na Šampionatu. Dragić, Dončić i Rendolf, pre svih, pružaju odlične partije pod vođstvom selektora Igora Kokoškova.\n“Nema kalkulacije, ponavljam to, igraćemo sa Srbijom, bodrimo jedni druge, viđamo se u hotelu stalno. Pričam sa Sašom da tim igra pobednički, ima pobednički mentalitet, karakter i vidimo se u nedelju ponovo”, rekao je Kokoškov.\nIako je statistika na strani našeg protivnika, koji u dosadašnjim duelima vodi sa 3-1 u pobedama, Srbija ima svoje adute i zna recept za osvajanje zlata.\n“Naše stvari, naša sigurnost, hrabrost, za ovo radimo, za ovo se spremamo, o ovome sanjamo, o ovome momci sanjaju, siguran sam, i jednostavno ne treba i ne smemo stati na ovome”, zaključio je selektor Đorđević.\nO osvajanju bronzane medalje odlučivaće selekcije Španije i Rusije, a finale Srbije i Slovenije, kao što već znate, je večeras od 20 i 30.\nIZVORUrban City, RTS\nPRETHODNI ČLANAKDanas u Požarevcu oblačno, temperatura do 32°C, popodne pogoršanje vremena\nSLEDEĆI ČLANAKPožarevljani stigli u Tursku da bodre “Orlove” u finalu Eurobasketa!


Насловна Инфо Регион Ukida se roming u zemljama zapadnog Balkana\nCene usluga mobilne telefonije izjednačene za sve navedene zemlje\nRoming između Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Severne Makedonije i Albanije biće ukinut od 1. jula, potvrdio je juče Tanjugu pomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija Milan Dobrijević.\n„Ovo je poslednja faza realizacije sporazuma koji je zaključen u Beogradu još u aprilu 2019. godine, i u toj poslednjoj fazi čija primena počinje 1. jula ukidamo potpuno roming na teritoriji zapadnog Balkana. To znači da će cene po kojima ste razgovarali, slali SMS poruke i koristili podatke na mobilnim mrežama u nacionalnom saobraćaju biti identične na teritoriji Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Severne Makedonije i Srbije“, rekao je Dobrijević.\nOn je naglasio da su cene usluga mobilne telefonije izjednačene za sve navedene zemlje, ali je zamolio građana da se pre puta kod svojih operatora informišu o detaljima zbog različitih paketa usluga koje imaju, kako ne bi dolazilo do nesporazuma i neprijatnosti.\nDobrijević je rekao kako ne postoje suštinska ograničenja u pogledu korišćenja usluga mobilna telefonije, ali je dodao da je, po ugledu na zemlje EU, uvedena politika fer korišćenja.\nPogledaj: Zašto poskupljuju životne namirnice i kada se može očekivati smirivanje cena?\nПретходни текст: Kompanija Real Knitting donirala opremu školi u Gajdobri (VIDEO)\nСледећи текстRaspored sahrana – sreda (30.06.)


Jedan od bitnih razloga zbog kojeg Arsenal 10 godina čeka na titulu\nEngleski "Telegraph" pronašao je jedan od glavnih uzroka slabijih rezultata Arsenala u poslednjih deset godina. Tačno toliko prošlo je od kako su "tobdžije" poslednji put bili prvaci Engleske. Sa problemom, "tobdžije" su našle i rešenje...\nArsenal je od 2004. godine, kada je poslednjih put bio prvak Engleske, pa do ove godine tek jedan trofej u FA Kupu (2005. godine). Ove godine "tobdžije" su razbile post od devet sezona bez trofeja osvojivši novi trofej FA Kupa, kao i Komjuniti Šild pre nekoliko meseci. Ipak, reklo bi se premalo sa apetite kluba kakav je Arsenal, a novinari "Telegrapha" kao jedan od razloga navode povrede.\nNaime, Arsen Venger je u poslednjih 10 godina imao van stroja igrače čak 667 puta zbog različitih povreda. Drugim rečima tim bi u proseku zadesila po jedna povreda na svakih pet dana. Najčešće povrede sa kojima su se susretali razni fudbaleri Arsenala jesu povrede zglobova i kolena. Arsenal sutra u Ligi šampiona dočekuje Galatasaraj, a Arsen Venger neće moći računati na čak šestoricu igrača. Olivije Žiru i Aron Remzi od ranije su van pogona, dok su na bolovanju takođe i novajlija Matje Debuši, odnosno Teo Volkot.\nTim povodom, kako prenosi pomenuti engleski list, Arsenal je angažovao novog fitnes trenera, Šeda Forsajta koji će poseban akcenat staviti na treninge izdržljivosti kako bi igrači "tobdžija" u budućnosti što manje izostajali zbog povreda.\nNajnovije vesti iz rubrike "Evropski fudbal"\nRadović mesec dana van terena\nLetos je bio predmet šala...međutim sada ga svi poštuju video\nKiks Junajteda pred dva velika derbija video\nKakav je samo posao letos sklopio Sautempton foto\nMesi iznad Enrikea? video\nGoool Đorđević: Pobeda Lacija, remi Sampdorije video\nAugero ušao u istoriju Mančester sitija\nGoool Ljajić: Trijumf Rome, Juve stao u Sasuolu video\nBarsa i Real kao i Ronaldo i Mesi najavili sjajan "El klasiko" video\nGoool Tadić: Dušan za istoriju u kanaonadi Sautemptona video\nMančester junajted kaparisao Danija Alveša\nGlas razuma stiže iz Rima foto\nNa slici deluje ok, međutim samo par sekundi kasnije...foto\nKavanijev "šou" - Dobio dva žuta za par sekundi video\nThe Telegraph: Bane i Nemanja među 100 najboljih igrača PL\nNikola Đurđić srpski Jusein Bolt\nVeljković će dobiti šansu za igru ali preko Čempionšipa\nNakon 10 godina Mesiju ostalo još samo 10 ciljeva i trofeja video\nOd kako je stigao u Bajern sve je krenulo loše po Alkantaru\nPike od kako je na klupi postao akter skandala foto\nPregled svih vesti iz rubrike "Evropski fudbal"\nKlop: Neće to biti borba moje stare i nove ljubavi\nMenadžer Liverpula Jirgen Klop rekao je da je više zabirnut zbog pretnje koju će Borusija iz Dortmunda napraviti na terenu, nego svojih emocija. Klop je sedam godina bio na klupi kluba iz Dortmunda i zaslužan je za neke od najvećih uspeha Borusije, pa se očekuje da će povratak na „Vestfalen“. Izvor: B92\nTurski fudbaler pozitivan na doping testu\nFudbaler Fenerbahčea Gokan Gonul bio je pozitivan na doping testu, objavili su turski mediji. Turski fudbaler je zabranjenu supstancu dobio upravo zbog te povrede, pošto se navodi da je pre same utakmice dobio injekciju protiv bolova u čijem je ona sastavu bila. Izvor: B92\nAgent: Baloteliju je potreban prekidač\nNapadaču Milana Mariju Baloteliju potreban je prekidač da bi se vratio sa osmehom na teren, tvrdi njegov agent Mino Rajola. Italijanski fudbaler je od početka sezone na pozajmici u redovima ’Rosonera’ iz Liverpula, a milanski klub ima šansu da otkupi njegov ugovor, ali se čini da će od toga odustati. Izvor: B92\nMurinjo u Valensiji za 15 miliona godišnje?\nŽoze Murinjo na korak je od prelaska u Valensiju, preneli su britanski mediji. Prema ugovoru, Portugalac bi primao godišnju platu od 15 miliona funti i imao bi 100 miliona funti za transfere. List navodi da su o tim uslovima Mendes, Murinjo i predsednik Valensije Piter Lim razgovarali prošlog meseca u Singapuru. Izvor: B92\n:: Više vesti iz medija ::\nPregled uživo prenosa\nPregled uživo rezultata\nPregled naslova iz poznatih medija\nServis racunara Novi Sad\n© 2010. jedan-nula.com


Kina pružila ruku Bajdenu, ali upozorava na novi 'makartizam'\nBeta 18. decembra 2020. 23:15\nKineski ministar spoljnih poslova Vang Ji rekao je u petak da je Peking spreman da sarađuje s novoizabranim predsednikom SAD Džozefom Bajdenom na nekoliko prioriteta, ali je upozorio Vašington da ne pribegava anti-kineskom „makartizmu“.\nPosle meseci direktne konfrontacije sa vladom odlazećeg predsednika Donalda Trampa, rekao je da se nada povratku dijalogu i klimi „uzajamnog poverenja“ dve vodeće svetske ekonomske sile posle smene na vlasti u Beloj kući 20. januara.\n„Važno je da američka politika prema Kini što pre oživi objektivnost i razum“, rekao je Vang Ji u onlajn-govoru u njujorškom institutu „Asia Society“.\nUveravao je da Kina veruje da postoji „mogućnost saradnje“ na nekoliko prioriteta buduće Bajdenove administracije: borba protiv pandemije, ekonomske krize i klimatskih promena.\n„Nadamo se da ćemo moći da proširimo saradnju i da dijalogom rešavamo naše razlike“, insistirao je on.\nTrampova administracija je poslednjih meseci prekinula dijalog s Pekingom koji je trajao decenijama i upustila se u sveopšti obračun s njom.\nAmerički ministar spoljnih poslova Majk Pompeo, jastreb na prvoj liniji fronta u toj konfrontaciji u stilu novog „Hladnog rata“, okončao je programe razmene u kuturi koj finansira Kina i drastično pooštrio pravila za davanje viza Kinezima.\nS ideološkim prizvukom u svojim optužbama protiv Komunističke partije Kine, govorio je o borbi između „slobode“ i „tiranije“ i pozvao američke univerzitete da budu oprezni prema kineskim studentima.\n„Štetne aktivnosti Komunističke partije Kine u Kini i u inostranstvu ometaju američke interese i podrivaju suverenitet naših saveznika“, ponovio je Pompeo u izjavi u petak.\nAmeričko Ministarstvo trgovine je stavilo 59 novih kineskih „entiteta“ na svoju „crnu listu“, uključujući Univerzitet Tianjdjn i Pekinški tehnološki institut. Za svaki izvoz američke tehnologije u te „entitete“ biće potrebno posebno odobrenje.\nRazlozi za te nove sankcije sumiraju razmere pritužbi Vašingtona: kršenje ljudskih prava i „masovni nadzor“, „krađa poslovnih tajni američkih kompanija“ i preusmeravanje uvoza iz SAD u vojne svrhe, kampanja zastrašivanja u Južnom kineskom moru.\nTakođe u petak, američki državni sekretar obeležio je prvu godišnjicu zvaničnog pojavljivanja korona virusa u Kini, pozivajući još jednom na „transparentnost u Pekingu o poreklu i širenju pandemije“. Trampova administracija optužuje kineske vlasti da su prikrile ozbiljnost zaraze i da su stoga odgovorne za njegovo širenje po svetu.\n„Svedoci smo ‘makartizma’ koji ponovo izranja na površinu i ugrožava normalne međunarodne dnose“, rekao se Vang Ji, misleći na „lov na veštice“ protiv komunista koji je u Sjedinjenim Državama vodio republikanski senator Džoe Mekarti posle Drugog svetskog rata.\nKineski ministar optužio je američke zvaničnike, ne imenujući ih, da uvežbavaju „pretpostavku krivice“ prema Kini. „Oni ignorišu naše mnoge zajedničke interese i saradnju naše dve zemlje, tvrdeći da je Kina glavna pretnja“, rekao je on.\nDžozef Bajden je obećao da će biti čvrst prema Pekingu, ali i da će tražiti saradnju u vezi s planetarnim izazovima.


Osnovci od prvog do osmog razreda iz Niša imaće priliku da se takmiče sa svojim vršnjacima i bore za priliku da budu najbolji pevači na 45. Majskoj pesmi u četvrtak, 23. maja od 19 sati u Domu Vojske u Nišu.\nSpecijalni gost biće jutjuber Andrija Jo, najavljuju organizatori.\nDečiji kulturni centar je osnivač i organizator najstarijeg festivala kompozicija za decu u našoj zemlji „Majska pesma“.\nDečiji kuturni centar\nFestival je osnovan 1974. godine kao prvi festival kompozicija za decu i pod pokroviteljstvom je Skupštine Grada Niša.\nU realizaciji „Majske pesme“ učestvuju mnoge ličnosti iz kulturnog i javnog života naše zemlje, koje doprinose popularizaciji ove manifestacije, a tako će biti i ove godine.\nMnogi već afirmisani umetnici početak svoje karijere vezuju za ovaj festival.\nTokom postojanja festivala izvedeno je preko 700 kompozicija za decu.\nUčesnici su deca školskog uzrasta, a pored solista koji izvode kompozicije, učestvuju i horovi i plesne grupe koje upotpunjavaju scenske nastupe.\nPrethodni tekstDanas je letnji Sveti Nikola: Spomen na prenos moštiju iz likijskog grada Mira u Bari\nSledeći tekstVremeplov: Na današnji dan umro prvi hrišćanski car Konstantin I Veliki


Čelsi odbio zvezdu Bundeslige, da li su u pravu?! - Sportske.net\nČelsi odbio zvezdu Bundeslige, da li su u pravu?!\nTalentovani fudbaler Borusije im je ponuđen, ali "Plavci" imaju drugačije planove.\nPL - Čelsi se ne plaši "Stršljenova", Azarova simultanka za duplo slavlje!Azar ima dogovor, Sariju samo glavobolje! U Čelsi stiže "naše gore list"?Najava za "Boxing Day" - Mitar u lovu na "Vukove"Vezista zatražio raskid ugovora sa Pari Sen Žermenom, pravi se mesto za Tuhelovog miljenika?Čelsi u krizi - Sari zna problem, ali i rešenje!\nČelsi je sinoć uspeo da slavi protiv Votforda sa 2:1, ali je postalo jasno da će im biti potrebna pojačanja ukoliko planiraju da se vrate u Ligu šampiona.\nBorba za četvrto mesto će do kraja sezone biti paklena, Arsenal je odmah tu, dok jasno ni Mančester junajted nije digao ruke, a "Plavci" imaju poprilično kratak roster, posebno kada je ofanziva u pitanju.\nSada kada je Azar gotovo redovno u špicu napada, biće potrebna pojačanja i po krilima.\nImali su idealnu priliku da konkurenciju pojačaju Kristijanom Pulišićem iz Borusije Dortmund, ali su je odbili.\nNaime, "Milioneri" su ponudili trampu, žele Kaluma Hadson-Odoija u zamenu za reprezentativca SAD!\nTa ponuda je navodno i poslata na "Stamford Bridž", ali ju je Čelsi odbio!\nNema sumnje da je Hadson-Odoi izuzetno talentovan, ali kod Sarija dobija priliku na kašičicu, ipak, uprava veruje da može da izraste u bitnog fudbalera za "Plavce", te se nadaju da će sa momkom koji je ponikao u klubu potpisati novi petogodišnji ugovor i pored interesovanja Borusije, ali i minhenskog Bajerna.\nDa li će po Pulišića, za kojeg su odavno zainteresovani, možda krenuti u nekoj odvojenoj priči, saznaćemo u januaru, ali je činjenica da bi im momak hrvatskog porekla izuzetno dobro došao u ovom trenutku.


Na današnji dan, 20. april: Rođen Adolf Hitler - National Geographic Srbija\nNa današnji dan, 20. april: Rođen Adolf Hitler\nVođa Nacističke partije i nekadašnji nemački kancelar Adolf Hitler rođen je na današnji dan, 20. aprila 1889. godine.\nAdolf Hitler rođen je u austrijskom graničnom gradu Braunauu, kao četvrto od šestoro dece Alojza Hitlera i njegove supruge Klare.\nU detinjstvu, njegova porodica se nekoliko puta selila - iz Braunaua u Pasau, odatle u Lambah, a potom i u Leonding.\n: Zarđali kreveti, fasada prekrivena vinovom lozom, prazni hodnici sa zidovima išaranim grafitima i oljuštenom farbom gotovo je sve što je ostalo od bolnice u kojoj se lečio nacistički vođa Adolf Hitler.\nOd 1905. godine, živeo je u Beču, gde je dva puta pokušao da upiše Akademiju primenjeih umetnosti, ali je oba puta odbijen uz komentar da je "nesposoban za slikarstvo".\nU godinama koje su usledile, živeo je u prihvatilištu za siromašne, a tvrdio je da je tada, u Beču, postao antisemita, dok je prema nekim izvorima napustio Leonding s ovim ubeđenjima.\nU maju 1913. godine, preselio se u Minhen, a kasnije je u "Majn kampfu" pisao da je oduvek želeo da živi u "pravom nemačkom gradu". Ovo preseljenje mu je pomoglo da izbegne odluženje vojnog roka, ali je, kada je Nemačka ušla u Prvi svetski rat, zatražio dozvolu da stupi u bavarski puk.\nNakon rata, učestvovao je u kursevima "nacionalnog mišljenja", u organizaciji Obrazovnog i propagandnog odeljenja bavarske grupe Rajhsver. Radio je i kao policijski špijun, infiltrirao se u političku stranku Nemačka radnička partija i krčio svoj put u politički svet.\nU martu 1920. godine, nakon što j otpušten iz vojske, nastavio je učešće u partijskim aktivnostima i počeo da drži govore pred velikim brojem ljudi. Potom je usledio čuveni Pivnički puč (poznat i kao "Hitlerov puč" ili "Minhenski puč"), pa je njegova popularnog među njegovim sunarodnicima sve više rasla.\nOna je dodatno jačala nakon razmene vatre tokom kampanje "Na Berlin", u kojoj je Hitler ranje, a posebno tokom suđenja, kada je sudnicu koristio kao prostor za širenje svoje ideologije. Osuđen je petogodišnju kaznu zatvora 1. aprila 1924. godine, ali je pomilovan i pušen u decembru iste godine.\nDok je izdržavao kaznu, svom zameniku Rudolfu Hesu je izdiktirao "Majn kampf", autobiografiju koja je prožeta ideološkim načelima i koja bjavljena u dva dela - 1925. i 1926. godine.\nPo izlasku iz zatvora, nastavio je s političkim aktivnostima, sve dok nacisti na parlamentarnim izborima 1933. godine nisu osvojili 44 odsto glasova i zahvaljujući koaliciji s Nemačkom narodnom partijom dobili parlamentarnu većinu.\nKada bilo koji stanovnik Zemlje čuje prezime Hitler, prva asocijacija mu je - Drugi svetski rat, a druga stradanje Jevreja. Između 1942. i 1945. godine, SS i loaboratori su sistematski ubili oko 3,5 miliona Jevreja u koncentracionim logorima, a veliki broj pripadnika ovog naroda je stradao nesistematski ili preminuo od gladi i umora u radnim kampovima. Pretpostavlja se da je broj jevrejskih žrtava tokom Drugog svetskog rata između pet i šest miliona.\nNa konferenciji u Vanseu u blizini Berlina, 20. januara 1942. Hitler je snimljen kako govori: "Jedino eliminacijom Jevreja možemo vratiti sebi zdravlje". Hitler je imao isti stav prema Slovenima, Romima, homoseksualcima, hendikepiranim osobama, komunistima... Svi oni stradali su u ogromnom broju za vreme nacističkog i fašističkog režima.\nNakon što je moć nacističke vojske počela da slabi, slabila je i Hitlerova moć. Odlučan da, kao što je i ranije najavljivao, radije izvrši samoubistvo nego da pristane na izbeglički i neizvestan status, izvršio je samooubistvo sa svojom suprugom Evom 30. aprila u 15.30. Nekoliko minuta kasnije, njihova tela su iznesena u dvorište Rajhstajga, polivena s 200 litara benzina i spaljena.\nAutobiografija firerovog telohranitelja otkriva: Kako su izgledali Hitlerovi poslednji trenuci?\n: Rohus Miš, koji je Hitlera opisivao kao izvanrednog šefa i prijatnog čoveka, bio je firerov poslednji telohranitelj, a u svojoj autobiografiji je otkrio poslednje trenutke Adolfa Hitlera u bunkeru.\n: Pogledajte fotografije koje su, 72 godine nakon njegove smrti, ugledale svetlost dana.\n: U proleće 1942. godine ubijeno je oko 6.320 Jevreja (uglavnom žena i dece) gušenjem od izduvnih gasova u kamionu tokom vožnje od nemačkog logora na Sajmištu do sela Jajinci, gde su bacani u masovne grobnice.\nAdolf Hitler Istorija Na današnji dan\nNaučno istraživanje potvrdilo da je Hitler definitivno umro 1945.


(VIDEO) Saša Radulović: Potrebno je oformiti anketni odbor koji bi utvrdio zašto EPS pravi tolike gubitke - DJB Suverenisti\nVIDEO • Energetika • Prenosimo • Skupština\nVeć godinama javna preduzeća u Srbiji prave velike gubitke. Među njima je i Elektroprivreda Srbije. Kada pogledamo njihove bilanse, vidimo da iz poslovanja prave dobit, ali da nakon toga, pri naplati potraživanja, dakle naplate struje koju su isporučili, beleže ogromne gubitke koji se mere u stotinama miliona evra.\nPošto o tome niko ne govori, odnosno nema nikakve analize o tome šta se dešava sa tim dugovanjima EPS-a. Vidimo da imamo probleme iz godine u godinu, imali smo probleme i u prvom kvartalu ove godine kada je zbog poslovanja EPS-a zabeležen pad bruto društvenog proizvoda u odnosu na planirano i očekivano.\nPo našem mišljenju, potrebno je oformiti anketni odbor kako bi se proverilo poslovanje EPS-a, a menadžment nam ne daje nikakve odgovore na dešavanja u tom preduzeću. Rađena su restrukturiranja, rađene su mnoge stvari, ali na kraju nismo dobili nikakve promene u samom poslovanju što se jasno vidi iz finansijskih izveštaja.\nOvi gubici značajno opterećuju privredu Srbije, prvo, nema dobiti koja bi se uplaćivala u budžet i time stvorio prostor za projekte za smanjenje poreza, za bazično uvođenje reda i omogućavanje disanja domaće privrede.\nSa druge strane potrebno je da vidimo ko su te neplatiše struje, da uđemo u analizu tih uglavnom pravnih lica, jer vidimo da su oni koji ne plaćaju struju uglavnom neki veliki gubitaši, pa čak i privatna preduzeća kojima niko ne naplaćuje struju.\nZnači, da bi se smanjili ovi veliki gubici, da bi se rasteretio budžet republike Srbije, jedini način da utvrdimo šta se stvarno dešava u EPS-u je da se oformi anketni odbor. Vidimo u budžetu iz godine u godinu kako rastu troškovi aktiviranja garancija koje je država dala za kredite koje uzimaju javna preduzeća koja uglavnom vodi nesposobni menadžment koji je partijski postavljen.\nOvaj anketni odbor bi upravo trebao da proveri sve ove stvari i da vidi zašto se aktiviraju garancije koje onda moraju da snose svi građani Srbije i onda nema novca za projekte koje smatramo važnim za sve građane Srbije počev od unapređenja u zdravstvu, preko besplatnih udžbenika i ostalih projekata.\nDakle anketnog odbora je da se utvrdi zašto postoje ovako veliki gubici u EPS-u.\nPravosuđe • Saopštenje • Skupština\nSkupština danas hoće da menja Ustav na osnovu nepravosnažnih izveštaja RIK-a\n(VIDEO) “Vojvođanski razgovor” sa Lazarom Runjaninom, odbornikom u skupštini grada Novog Sada, tema: partijsko zapošljavanje


Predstavljen drugi broj „Čarapanije“ – GRAD Kruševac\nNaslovna » Kultura » Predstavljen drugi broj „Čarapanije“\nPredstavljen drugi broj „Čarapanije“\nZavičajno udruženje „Kruševac“ u svojim prostorijama, u Brijanovoj ulici, predstavilo je drugi broj revije „Čarapanija“ u prisustvu velikog broja saradnika i prijatelja. U ime Upravnog odbora Društva i Redakcije o sadržaju broja govorio je Dragan Rašković, predsednik i glavni i odgovorni urednik\nPosle uvodnika Dragana Raškovića, tekst pod nazivom „Bulevar – najstariji korzo u Kruševcu“ pubikovao je istoričar Slavoljub Bojić i ilustrovao lepim starim fotografijama.\nVelika zavičajna umetnica Radmila Savićević predstavljena je prilogom „Trag neprolazan i vredan“, a na osnovu monografije Dejana ]irića „Radmila Savićević – prva i poslednja“, koju je nedavno izdala fondacija „Srpski legat“.\nDušan Rašković, muzejski savetnik, pisao je o nalazima rimskog novca u kruševačkom kraju, a LJubiša Bata Đidić o kruševačkoj srednjovekovnoj kulturnoj baštini – „Mramorni stub na Kosovu polju“.\nDušan Dražić je iz svoje knjige „Kosovska petstogodišnjica u Srbiji 1889“ iz 1989. preneo deo pod nazivom „Zagrmeše silni topovi na brežuljku („Kruševac na Vidovdan 1889“).\nMilomir Stević, viši arhivist, nastupio je sa tekstom „Istorjiski arhiv Kruševac 1948 – 2015“, zanimljiv je prilog „Drugo zlatno doba kruševačkog fudbala“, kao i esej Biljane Grković „Likovni simpozijum 45 godina kasnije“.\nU rubrici Zavičajni stvaraoci, iz zbirke „Bagdala“ objavljene su pesme Dušana Matića, Stevana Raičkovića, Slobodana Stevovića i Srbe Đorđevića.\nO radu Udruženja Kruševljana u Beogradu, starom devet decenija, izborima, novoj upravi i narednim zadacima pisao je Dušan Dražić, a sećanje na dr Momčila Stojadinovića izneo je Miroljub Nicović.\nO novim umetničkim trendovima i muzičkom životu dece devedesetih pisao je Ivan St. Rizinger, prilog za životopis pukovnika Dragutna Gavrilovića priredio je Dragan Rašković, a priču o Draganu Tokoviću „Dečak sa Bagdale“ i izbor njegovih melodija registrovanih kod SOKOJ-a sačinio je Dragiša Stepanović.\nŽivomir Milenković je objavio prilog o nedavno preminulom pesniku Srbi Đorđeviću „Predsednik KK „Bagdala“ otišao u legendu“, a Biljana Grković sećanje na Ljiljanu Sirovatku, koja nas je napustila ove godine.\nSvoje aforizme su za ovaj broj revije odabrali Mihajlo Ćirković i Ivko Mihajlović, a iz pera mladih sugrađana budućih literata izdvojena su ostvarenja Nevene Milićević, Ljiljane Cerovine, Katarine Milić, Stefana Đorđevića i Bojane Erić.\nZavičajno udruženje „Kruševac“ u svojim prostorijama, u Brijanovoj ulici, predstavilo je drugi broj revije „Čarapanija“ u prisustvu velikog broja saradnika i prijatelja. U ime Upravnog odbora Društva i Redakcije o sadržaju broja govorio je Dragan Rašković, predsednik i glavni i odgovorni urednik Posle uvodnika Dragana Raškovića, tekst pod nazivom „Bulevar – najstariji korzo u Kruševcu“ pubikovao je istoričar Slavoljub Bojić i ilustrovao lepim starim fotografijama. Velika zavičajna umetnica Radmila Savićević predstavljena je prilogom „Trag neprolazan i vredan“, a na osnovu monografije Dejana ]irića „Radmila Savićević – prva i poslednja“, koju je nedavno izdala fondacija „Srpski legat“. Dušan Rašković, muzejski savetnik,…\narhiv čarapanija dragan rašković udruženje\t2016-10-21\nTag : arhiv čarapanija dragan rašković udruženje\nPrethodni : Paraolimpijac koji obara Ginisov rekord – Goranov maraton života\nSledeći : Potpisani ugovori – nemački investitor počinje gradnju fabrike u Kruševcu\n12. aprila 2021., 06:28\nSvetosavski đaci: Milica Spasojević ŠOSO „Veselin Nikolić“\nKruševac “delimično zagađen”?


Održani seminari za sudije i delegate PFL\nNedjelja, 13. januar 2019. 09:38\nU protekla dva dana u Trening centru NS/FS BiH u Zenici održani su seminari za službena lica Premijer futsal lige Bosne i Hercegovine.\nSudije našeg elitnog futsal takmičenja su u petak odradili futsal fitnes test, kao i test iz Pravila futsal igre. Osim ovih testova na seminaru je analizirano i suđenje u PFL u jesenjem dijelu prvenstva.\nDan poslije održan je i seminar za delegate PFL čiji je rad u protekloj polusezoni takođe analiziran, a kroz predavanja delegatima su predstavljeni i propisi NS/FS BiH: Pravila igre i fair play, Pravilnik o takmičenjima, Pravilnik o bezbjednosti, Pravilnik o kodeksu ponašanja, Pravilnik o registraciji, statusu i transferu igrača, Pravilnik o anti-doping kontroli i Disciplinski pravilnik.\nProljetni dio takmičenja u Premijer futsal ligi počinje 19. januara ove godine.


Ruski S-400 nije protiv Irana - 09.10.2017, Sputnik Srbija\nVojno-tehnička saradnja Moskve i Rijada nije usmerena ni protiv koje treće strane, izjavio je novinarima portparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov... 09.10.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, turska, saudijska arabija\n12:54 09.10.2017 (Osveženo: 17:06 09.10.2017)\nVojno-tehnička saradnja Moskve i Rijada nije usmerena ni protiv koje treće strane, izjavio je novinarima portparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov, komentarišući saopštenja jednog broja medija da Saudijska Arabija protiv Irana može da iskoristi sisteme S-400 koje kupuje od Rusije.\nS-400 i još ponešto idu u Saudijsku Arabiju\n9 Oktobar 2017, 09:08\n„Saradnja Moskve i Rijada u celini, uključujući vojno-tehničku dimenziju, nije usmerena ni protiv koje treće strane — ne bitno da li u regionu (Bliski istok) ili drugim delovima sveta. Sigurni smo da ta saradnja ne treba da izaziva zabrinutost ni kod koga“, rekao je Peskov.\nOn smatra da kontakti Moskve i Rijada o isporukama ruskih sistema Saudijskoj Arabiji imaju dobre perspektive.\nPeskov je dodao da Rusija i Turska nastavljaju pregovore na ekspertskom nivou o isporukama S-400.\nRanije je saopšteno da su se Rusija i Saudijska Arabija dogovorile o isporukama protivvazdušnih raketnih sistema S-400, protivtenkovskih raketnih sistema „Kornet EM“, teških raketnih sistema TOS-1A „Buratino“, bacača granata AGS-30 i automata „Kalašnjikov AK-103“.


Licence za fudbalske trenere elektronskim putem – Knjaževačke vesti\nHome / 2020 / Licence za fudbalske trenere elektronskim putem\nZbog aktuelne epidemiološke situacije neće biti održavani seminari na kojima se fudbalskim trenerima dodeljuju licence za rad.\nFudbalski savez Regiona istočne Srbije saopštio je da, za razliku od prethodnih godina, uoči početka fudbalske sezone 2020/21. neće biti organizovani seminari na kojima se trenerima dodelju licence za rad.\nRazlog je aktuelna epidemiološka situacija, a rešenju ovog problema doprineće KOMET kompjuterski sistem, koji klubovi koriste već dve godine.\nSavez će elektronskim putem omogućiti klubovima da uz pomoć KOMET sistema licenciraju svoje trenera, pošto prethodno u sistem unesu neophodna dokumenta. Posebna kategorija su fudbalski treneri koji licencu nisu obnovili zato što su u prethodnom periodu radili u inostranstvu. Njima će biti izdata potvrda, koja će im omogućiti da rade do decembra ove godine, kada se licence obnavljaju.\nPrevious: Danas je Međunarodni dan mladih\nNext: Priprema se monografija o Dragoslavu Živkoviću


Počasni predsednik Zvezde: Volim da vidim pune tribine i očekujem ih protiv Vojvodine | Novosti.RS\nčetvrtak, 20. 02. 2020. u 14:05\nDragan Džajić foto: M. V.\nDeki je sa velikom odgovornošću, i onim što prati početak njegove trenerske karijere, na prvoj utakmici bio pod velikim pritiskom, kaže Džajić\nPočasni predsednik FK Crvena zvezda Dragan Džajić istakao je da su navijači jedan veliki pokretač crveno-belog tima, kao i da mu ispunjene trbine pričinjavaju pravo zadovoljstvo. Na derbiju narednog kola, na meču sa Vojvodinom, Džajić očekuje da će stadion biti pun Delija.\n- Među Zvezdinim navijačima ponovo je u modi parola „mobilizacija zvezdaša“ tako da na meču protiv Vojvodine možemo da očekujemomnogo publike. Naši navijači razvili su transparent protiv Čukaričkog i pozvali sve zvezdaše na utakmicu u subotu. Grupa koja stalno dolazi volela bi da bude još više navijača. Volim da vidim pune tribine, dobru atmosferu, pravu zvezdašku. Kad ih ima više, Zvezda ima obavezu da igra bolje, kvalitetnije, požrtvovanije – rekao je Dragan Džajić.\nOsvrnula se treća Zvezdina zvezda i na utakmicu sa Čukaričkim.\n- Utakmica na Banovom brdu bila je za Crvenu zvezdu psihološki mnogo teška. To je bio debi Dejana Stankovića na klupi našeg kluba. Deki je sa velikom odgovornošću, i svim onim što prati početak njegove trenerske karijere, bio pod velikim pritiskom. Sve se završilo kako treba i veoma sam zadovoljan. Takođe, meč su odigrala trojica mladih igrača. Petrović i Nikolić su u Zvezdi već šest meseci, a Gavrić je debitant koji je položio ispit. Psihološki to mnogo znači i za njih, za novog trenera, a najviše za klub – zaključio je Džajić.


Grupa Vrelo otvara 14. ETHNO.COM festival | Pančevo - 013 info\nBesplatan koncert u slavu world music-a\nGrupa Vrelo otvara 14. ETHNO.COM festival\n22. septembar u 20.30 Scena Kulturnog centra Pančeva\tSre, 07/09/2016 - 11:40\nPANČEVO, 7. septembar – Jedan od najznačajnijih i najdugovečnijih world music festival u Srbiji – Ethno.com, održaće svoje četrnaesto izdanje, 22. i 23. septembra, u organizaciji Kulturnog centra Pančeva, a pod pokroviteljstvom Grada Pančeva. Reč je o festivalu od izuzetne važnosti za promociju etno i world music zvuka regiona i Srbije.\nPrve festivalske večeri, u četvrtak, 22. septembra, od 20.30 na sceni Kulturnog centra Pančeva, u okviru besplatnog programa, nastupiće grupa Vrelo, čija muzika donosi jednostavan, prirodan i logičan, ali neobičan i originalan spoj tradicionalnog srpskog pevanja i novijih muzičkih pravaca (pank, rok, rege, dab, tehno).\nPre njihovog koncerta, od 20 časova, nastupiće inkluzivni hor „Zvuci u Jabuci, koji čini dvadeset korisnika Doma „Srce u Jabuci“, dvoje vaspitača i dvadeset meštana sela Jabuka. Hor postoji već pet i po godina, uz stalno povećanje broja članova, repertoara i gostovanja hora.\nNa BBC-jevom konkursu za „Sledeću veliku stvar” (BBC`s The Next Big Thing 2007) u konkurenciji preko 2500 izvođača iz 88 zemalja, Vrelo je nastupalo u Londonu u „Mejda Vejl” (Maida Vale) studiju i plasiralo se na drugo mesto ovog prestižnog takmičenja pesmom „Pošle mome”. U žiriju su bila najveća imena svetske muzičke scene, između ostalih i Najl Rodžers, (producent Dejvida Bouvija) i Vilijam Orbit (čovek koji je producirao jedan album Madone).\nOd tada uspešno nastupaju na velikim festivalima i prestižnim klubovima velikih evropskih gradova (Pariz, Berlin, London, Oslo, Prag, Grac, Sankt Peterburg, Budimpešta, Cirih...). U Srbiji sviraju na svim značajnim festivalima (Egzit, Guča, Nišvil, Zaječarska gitarijada, BELEF).\nInkluzivni hor „Zvuci u Jabuci“ čini dvadeset korisnika Doma „Srce u jabuci“, dvoje vaspitača (Olgica Ilić Mitevski – horovođa, i Ivan Karaklić – član hora, organizator gostovanja i PR) i dvadeset meštana sela Jabuka. Hor postoji već pet i po godina, uz stalno povećanje broja članova, repertoara i gostovanja hora. Do sada su učestvovali na mnogim manifestacijama, među kojima su „Pančevački dani duhovne muzike“ u Svetosavskom domu, Pančevo Film Festival, prateći program džez festivala u Kulturnom centru Pančeva, otkrivanje spomenika „Inkluzivno srce” na keju u Pančevu, festival „Srca u harmoniji“ u Novom Sadu, i mnoge druge.\nPosebnu aktivnost hora čini saradnja sa eminentnim umetnicima koji kroz svoja gostovanja u Domu pomažu horu da istanča svoj muzički ukus i „zanatski“ se unapredi. Horu su nekoliko puta dolazili u „radnu“ posetu Dragan Nikolić, braća Teofilović, Svetlana Stević (drugi put sa čitavom filmskom ekipom RTS-a kako bi deo fima o svom umetničkom životu i radu snimila sa horom), etno-grupa muzičke škole „Mokranjac” sa svojom profesorkom Jelenom Ćetković (zajednički nastup u novosadskoj Sinagogi na međunarodnom festivalu „Hearts in harmony“), Vlada Nikić, Danka Stojiljković i drugi. U oktobru ove godine hor putuje u Nemačku, na mini turneju. Ova horska inkluzija uopšte nije iluzija, već se sve više razgranava – pružajući svoje grane i „preko grane“ – nastupima i u inostranstvu.


Bivši funkcioneri SIEPA na slobodi do kraja nedelje – Nadlanu.com\nBivši funkcioneri SIEPA na slobodi do kraja nedelje\nObjavljeno 2. apr 2014. / 16:59:40\nInače, kako NIN saznaje istražni organi su se, barem za sada, zadržali na lažnim honorarima i nepostojećim autorskim ugovorima, ali je ovo, navodno, samo jedan od nekoliko vidova zloupotreba koje su bivši funkcioneri SIEPA činili.\nU razgovoru za NIN, izvor blizak SIEPA, pa i uhapšenim funkcionerima, ne negira da su bivši direktori sklapali fiktivne autorske ugovore, niti postojanje „kasice“, tačnije blagajnice kojoj su pojedini zaposleni vraćali deo plate. Ali negira da su taj novac uhapšeni uzimali za sebe, kao i da se iz, sada već čuvene, kasice finansirao najpre G17 plus, a potom Ujedinjeni regioni Srbije.\nNovac se, kako kaže, trošio na različite stvari- pomaganje zaposlenima u slučaju bolesti, plaćanje vozača, taksi računa, kancelarijskog nameštaja, računara, IT stručnjaka ili čistačica, preko finansiranja ručkova sa investitorima, hrane za vreme boravka na inostranim sajmovima, do neverovatnih stvari, a to su plaćanje teretane za zaposlene, organizovanje žurki i plaćanje muzike ili kupovina poklona zaposlenima za vreme nekih praznika.\nNIN saznaje i da je Jasna Matić, bivša direktorka SIEPA i bivša ministarka za telekomunikacije nekoliko nedelja pre hapšenja potpisala ugovor o angažovanju na mesto savetnika u Komitetu za saradnju sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima, zadužena za pregovore sa Mubadalom.\nIstog onog Komiteta čiji predsednik je Aleksandar Vučić, a njegov zamenik Mlađan Dinkić, koji se, kako smo saznali iz više izvora, odmah po hapšenju funkcionera SIEPA sastao sa Vučićem i razgovarao o novonastaloj situaciji.\nTakođe, NIN saznaje da Uprava kriminalističke policije trenutno u SIEPA istražuje navodno reketiranje investitora, a zanimljivo je i da je Božidar Laganin, pre privođenja podneo krivičnu prijavu protiv bivšeg ministra Saše Radulovića i to za nelegalnu smenu, piše NIN u sutrašnjem broju.


ZDS u poseti kompaniji Medle u Sloveniji - ZDS Roletarstvo\nZDS Roletarstvo > News > Trendovi > ZDS u poseti kompaniji Medle u Sloveniji\nDirektor kompanije Medle, Robi Medle, predstavio je gostima istorijat i razvoj kompanije koja datira još od 1970-ih, a danas je vodeća u svojoj branši i broji blizu 200 zaposlenih. Kompanija Medle ovom prilikom uručila je donaciju Opštoj bolnici u Novom Mestu. Svečanost je protekla uz dobru muziku, akrobacije i prezentaciju, a potom su posetioci imali mogućnost da obiđu proizvodni pogon koji se prostire na 12.000 metara kvadratnih i iz prve ruke, od zaposlenih, čuju više o proizvodnom procesu i saznaju o novim tehnologijama izrade roletni, žaluzina, brisoleja i ostaih proizvoda. Gosti su imali priliku da saznaju više o automatizovanim tehnikama izrade proizvoda za zaštitu od sunca, kao i da razgledaju i prošetaju kroz novootvoreni, izuzetno moderan izložbeni salon.\nKompanija Medle može se pohvaliti podatkom da je u nove poslovne prostore uložila 12 miliona evra, te da je tokom 2019. godine proizvela 42 hiljade spoljašnjih žaluzina, 40 hiljada gotovih spoljašnjih roletni, blizu 300.000 kvadratnih metara alu-lamela i oko 60.000 metara PVC unutrašnjih kutija za roletne. Stoga smo izuzetno ponosni što je upravo ZDS roletarstvo predstavnik Medleovih prozvoda za Srbiju i velika nam je čast što smo se ovim lepim povodom još bliže upoznali sa načinima poslovanja i razvojem kompanije, poslovnim prostorima, mašinama, materijalima i metodama proizvodnje što nam samo može pomoći da unapredimo svoje poslovanje.\nViše o kompaniji Medle možete pročitati na:\ni pogledati video:\nTags: brisolejimedlenovo mestoposlovni objekatposlovni prostorroletarstvoroletneslovenijasvečano otvaranježaluzinezdszgrada


Više od fudbala: Albanci s juga Srbije složno uz Švajcarsku - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Više od fudbala: Albanci s juga Srbije složno uz Švajcarsku\nViše od fudbala: Albanci s juga Srbije složno uz Švajcarsku\nBujanovačke21. jun 2018.DRUŠTVO, NASLOVNA, SPORT0\nUrednik portala Bujanovačke Nikola Lazić istraživao je za BIRN zašto će reprezentacija Švajcarske imati jaku podršku u u Bujanovcu i Preševu tokom utakmice sa Srbijom na Svetskom kupu u Rusiji 22. juna, i kako Albanci iz Srbije prate to takmičenje\nBUJANOVAC, PREŠEVO, BEOGRAD, 21. jun 2018. (naslovna foto: slavlje albanskih navijača u Bujanovcu 2015/ foto Bujanovačke) – Iako se Bujanovac i Preševo ne nalaze u Švajcarskoj, većina „ljubitelja fudbala“ u ove dve pogranične opštine u kojima većinsko stanovništvo čine etnički Albanci, navijaće za Švajcarce u njihovom susretu sa reprezentacijom Srbije 22. juna na Svetskom prvenstvu u Rusiji, piše BIRN u tekstu objavljenom na svom portalu Javno.rs.\nPrvu postavu švajcarske fudbalske reprezentacije teško je zamisliti bez četvorice albanskih igrača i u tome treba tražiti jedan od razloga što će simpatije biti usmerene protiv reprezentacije Srbije.\nDrugi razlog što Albanci ne navijaju za reprezentaciju zemlje čiji su državljani je politika. Nerešena situacija na Kosovu stvara dodatne tenzije.\nMeđutim ima i pozitivnih primera – među starijim Albancima mogu se naći i oni koji navijaju za Zvezdu i Partizan, ali i reprezentaciju. Nekoliko mlađih fudbalera igra u klubovima iz Vranja i Surdulice. Ipak, još od vremena Fadilja Vokrija, Albanci nisu igrali u državnom timu – iako su neki od njih pozivani da se pridruže juniorskoj reprezentaciji.\nPolitika ispred sporta\nNedžat Behljulji, albanski privrednik iz Bujanovca priznaje da će ogromna većina Albanaca na ovom prvenstvu navijati protiv Srbije, posebno u meču sa Švajcarskom.\nSrbija ima dobru ekipu: Behljulji\n„Neće navijati za Srbiju ne samo zbog albanskih igrača koji nastupaju za Švajcarsku, već i zato što na gotovo svim utakmicama u Srbiji, od najniže pa do Super lige, kao i na mečevima reprezentacije, publika ne propušta priliku da skandira uvredljive slogane na račun Albanaca, kao što je ’Ubij-ubij Šiptara’“, upozorava Behljulji.\nNetrpeljivost prema Albancima u Srbiji kao da je kulminirala u jesen 2014. godine, kada je u Beogradu na stadionu Partizana prekinuta utakmica reprezentacija Srbije i Albanije u okviru kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2016. godine u Francuskoj.\nTada se iznad terena pojavio dron sa zastavom velike Albanije, došlo je do tuče među igračima i ulaska navijača na teren, dok je ceo stadion skandirao uvredljive i preteće poruke namenjene Albancima.\nUsledila je neka vrsta revanša krajem 2015. godine. Pošto se albanska reprezentacija kvalifikovala za Evropsko prvenstvo, grupa navijača u centru Bujanovca skandirala je „Ubij, zakolji da Srbin ne postoji!“.\nNa ova dva primera se potvrdilo pravilo da su navijači zapravo samo megafon politike i političara, te da se dešavanja sa tribina lako prenose u svakodnevni život.\nArber Pajaziti, vlasnik je kafića u centru Bujanovca u kome Albanci redovno prate fudbalske utakmice, pa tako i prenose sa prvenstva u Rusiji, na koje se nisu kvalifikovale reprezentacije Albanije i Kosova, za koje ovde prvenstveno navijaju Albanci.\nLojalan sam građanin, ali navijam za koga ja hoću: Pajaziti (foto FB)\n„Ja lično ne poznajem ni jednog Albanca koji navija za Srbiju u fudbalu“, kaže Pajaziti i dodaje da bi Albanci navijali čak i za Rusiju kada bi ona igrala sa Srbijom.\nPajaziti dodaje da navijači na obe strane ne bi smeli da kreiraju odnose između Srba i Albanaca i zalaže se za razdvajanje politike i sporta.\n„Smatram da će tenzije opasti kada se budu završili pregovori u Briselu, a političari prestali da šalju zapaljive poruke“, kaže Pajaziti.\nOn je, naglašava, lojalan građanin Srbije, ali objašnjava da to ne znači da mora da navija za Srbiju. Nije siguran za koga bi navijao kada bi se sastale reprezentacije Kosova i Albanije.\n„Nas Albance predstavnici vlasti ali i drugi srpski političari optužuju da navodno tražimo veća prava a da nismo lojalni građani, što samo po sebi predstavlja kršenje naših prava. Jer, ja plaćam porez Srbiji, ali ću u fudbalu da navijam za koga ja želim. Za Srbiju ne navijam“, kaže Pajaziti.\nFadilj Vokri, nedavno preminuli predsednik Fudbalskog saveza Kosova i bivši fudbaler Partizana iz Beograda (1986-1989), poslednji je Albanac koji je nosio „dres sa državnim grbom“ – dres SFR Jugoslavije oblačio je 12 puta.\nRagmi Mustafa iz Nacionalnog saveta Albanaca ne veruje da posle Vokrija nijedan Albanac nije zaslužio poziv u reprezentaciju.\n„Albanci vole fudbal i nekolicina mladića iz Bujanovca i Preševa napravilo je lepe fudbalske karijere. Niko, međutim, posle Vokrija nije dobio poziv za reprezentaciju, niti je zaigrao u nekom beogradskom klubu. Nije ovde reč o diskriminaciji, već o ignorisanju naših potencijala, što nije slučaj samo u sportu?“, objašnjava Mustafa.\nĐilbrim Taipi (24), mladić poreklom iz Velikog Trnovca, sela pored Bujanovca koje se može pohvaliti dobrom fudbalskom školom, fudbaler švajcarskog Grashopersa i reprezentativac Kosova, mogao je da zaigra za reprezentaciju Srbije, ali je pre šest godina odbio poziv trenera mlađih selekcija. Danas kaže da je „ponosan na svoju odluku“.\n„Poziv je te 2011. bio ozbiljan, zvali su me treneri srpskih reprezentacija U-18 i U-21, ali sam odbio da igram. Za mene i moju porodicu bilo je neprihvatljivo da zaigram za Srbiju jer svi znamo kakvi su odnosi između dva naroda“, rekao je Taipi za prištinski list Koha a preneli lokalni mediji.\nHeroji ili izdajice\nRagmi Mustafa, osim političkih, navodi i druge razloge zbog kojih će simpatije Albanaca biti na strani Švajcarske na predstojećoj utakmici.\n„Osim fudbalera, mnogo naših sunarodnika živi u Švajcarskoj“, kaže Mustafa.\nBljerim Džemaili, Granit Džaka, Đerdan Šaćiri i Valon Behrami, Albanci poreklom sa Kosova i iz Makedonije, uzdanice su švajcarske reprezentacije u Rusiji i idoli albanskih navijača.\nNedžat Behljulji navodi, međutim, da ova četvorica ne uživaju bezuslovnu ljubav Albanaca.\n„Mnogi ih smatraju za izdajnike jer su odbili da igraju za Albaniju ili Kosovo“, primećuje Behljulji.\nZbog Ronalda navijam za Portugal: Kamberi (Foto FB)\nŠaip Kamberi, predsednik opštine Bujanovac važi za velikog ljubitelja fudbala i strastvenog navijača Reala iz Madrida, pa je prema tome i odredio za koga će da navija na prvenstvu u Rusiji.\n„Moj omiljeni igrač je Ronaldo. Upravo zbog njega na ovom Mundijalu navijam za Portugaliju, iako ova ekipa sigurno ne spada među favorite“, priznaje Kamberi.\nOn dodaje da navijačko opredeljenje ne treba da dolazi iz mržnje i neprijateljstva, već iz plemenitih motiva.\nŠto se tiče reprezentacije Srbije na Mundijalu, Kamberi joj ne daje velike šanse.\n„Reprezentacije Srbije, po meni, iako ima kvalitetne igrače, spada u red osrednjih reprezentacija“, kaže Kamberi.\nZa razliku od njega, privrednik Nedžat Behljulji srpskoj reprezentaciji prognozira uspeh jer smatra da ima dobru igru, slično kao vlasnik kafića Arber Pajaziti.\nBehljulji još objašnjava da među starijim Albancima ima priličan broj navijača najvećih srpskih klubova poput Zvezde i Partizana, ali i reprezentacije.\nI dok Arber Pajaziti kaže da Albanci koji možda i imaju simpatije za reprezentaciju Srbije, o tome ne žele javno da govore, Jeton Ismaili, novinar iz Bujanovca, nema problem da to i prizna.\n„Moj favorit je Nemačka, volim njihov stil igre, ali ne krijem da navijam i za reprezentaciju Srbije. Pa, zašto bih navijao za neku drugu reprezentaciju recimo iz Južne Amerike, a protiv Srbije“, iskren je Ismaili.\nRagmi Mustafa iz Nacionalnog saveta Albanaca podseća da Veliki Trnovac ima dobru fudbalsku školu.\nOsim Djibrima Taipija, iz ovog sela je i Berat Đimšiti, koji nosi dres Albanije, ali i nekolicina klinaca koji mogu da postanu naslednici legendarnog Fadilja Vokrija.\nSvi naši sagovornici kao jedan od najboljih načina za prevazilaženje etničkih nesporazuma na jugu Srbije vide to što nekolicina Albanaca iz Bujanovca i Preševa nose dresove Dinama iz Vranja i Radnika iz Surdulice, gradova u kojima ne žive Albanci.\nDominant Ramadani iz Velikog Trnovca je početkom 2018. postao igrač Dinama iz Vranja, u kome je jedini Albanac.\n„Hvala Dinamu iz Vranja koji mi je dao priliku da budem deo kluba, meni ne preostaje ništa drugo osim da radim naporno i pomognem timu da bude šampion i uđe u srpsku Super ligu“, napisao je Ramadani na svom Facebook profilu.\nUživam u Surdulici: Zulfiju\nIljasa Zulfiju iz okoline Preševa prvi je Albanac koji posle gotovo tri decenije nastupa u najelitnijem fudbalskom takmičenju u Srbiji.\nNakon toga u Radnik je prošle zime stigao Nasuf Ibrahimi koji je pre toga igrao za Veliki Trnovac.\nU raznim kategorijama FK Radnik nastupaju šestorica Albanaca, koji ne samo što igraju već i žive u Surdulici, a Iljasi je ovo treća sezona u klubu.\n„Imajući u vidu činjenicu da sam ovde došao iz nižeg amaterskog ranga takmičenja na jugu Srbije, presretan sam i ponosan činjenicom da se sada takmičim za klub koji nastupa u srpskoj Superligi. Za pohvalu je to što sam u ovom klubu rado prihvaćen – i od igrača, i od stručnog štaba, i da ni u jednom trenutku nisam naišao na bilo kakav problem“, izjavio je Zulfiu.\nTAGarber pajaziti fadilj vokri Fudbal iljasa zulfiju nedžat behljulji ragmi mustafa Šaip Kamberi SP rusija srbija švajcarska\nPrevious PostZapadni ambasadori u Bazi JUG na vežbi Platinasti vuk 2018 Next PostAmerički ambasador pod velom tajne posetio Nacionalni savet Albanaca u Bujanovcu\nAlternativa napustila „svealbansku koaliciju“ u Bujanovcu


Austrijsko oružje veoma popularno kod ID - Sputnjik Srbija\n09:39 21.11.2015 (osveženo 15:13 21.11.2015) Preuzmite kraći link\n„Oružje i municiju iz Austrije smo zatekli u Libiji, Siriji, Ukrajini, Maliju i Iraku“, rekao je Nik Jenzen Džons iz obaveštajne službe „Ares“.\nTeroristi rado koriste oružje iz firmi „Glok“ i „Štajer Manliher“, kao i granate preduzeća „Hirtenberger“. Pošto je Austrija neutralna zemlja izvoz oružja prolazi težu proceduru, te mora biti odobren od strane ministarstva privrede, spoljnih poslova i odbrane. I pored tih kontrolnih mehanizama oružje iz Austrije sve češće dospeva na crno tržište i u ruke terorista, ističe dnevnik.\nTako se Vlada Turske pobunila 2008. godine kada je kod pripadnika Al Kaide pronađeno austrijsko oružje. „Standard“ je objavio podatak da su sa 138.000 pištolja firme „Glok“ SAD podržale opremanje policijskih snaga u Iraku.\nJedna istražna komisija SAD procenila je da je četiri odsto tog naoružanja nestalo već prilikom raspodele. Na proleće 2007. Austrija je zabranila izvoz u Irak, a „Glok“ je zbog toga čak zapretio da će se preseliti u SAD. Iz „Štajer Manlihera“ je 2004. godine odobrena isporuka 800 pušaka Iranu.\nPrema Jenzen Džonsu na taj način Iran je uspeo da izradi kopije, koje su sada u rukama terorista u Iraku i Siriji, kao i kod pripadnika Hamasa.\nVojna industrija Austrije, prema Rajnhard Maraku iz Radne grupe za bezbednost u Privrednoj komori Austrije, ima izvoznu kvotu od čak 90 odsto.\n„Preduzeća bez izvoza ne bi mogla da prežive“, rekao je on.\nnaoružanje, Austrija, oružje, islamska država


“Veliki brat” i u “Šumama RS” - Impuls\nObjavljeno: Subota, 30 Juni 2018 09:01\n“Šume Republike Srpske” raspisale su međunarodni tender za nabavku novog integralnog informacionog sistema, vrijednog 5,5 miliona maraka, a koji bi, pored brojnih unapređenja u poslovanju, trebalo i da spriječi eventualne zloupotrebe.\n“Ovim sistemom će biti obuhvaćeni praćenje planskog etata, taksacija, doznake, realizacija sječe, praćenje trupca, kao i mjerenje, koje će se sada vršiti samo jednom. Pratiće se i realizacija proizvoda i njegovo klasiranje, što znači da više nema mogućnosti promašaja, kao ni mogućnosti da se trupcu koji je evidentiran izgubi trag i da ne ode iz preduzeća poznatom kupcu. Sve moguće zloupotrebe koje su pratile ovo preduzeće u proteklim godinama će biti svedene na minimum”, kaže Marić.\n“Novi sistem je potreban radi efikasnije kontrole proizvodnje, praćenja kretanja šumskih drvnih sortimenata od mjesta sječe sve do drvoprerađivačkog postrojenja, uvezivanja postojećih baza podataka, praćenja zdravstvenog stanja i zaštite šuma i slično. Dinamičkim planom predviđeno je da se nabavka i praktična primjena informacionog sistema završi za 18 mjeseci”, kazali su nam u ovom ministarstvu, iz kojeg dodaju kako će ovaj sistem biti dio jedinstvenog informacionog sistema Republike Srpske.\nVideorekorder zvanično ide u historiju


source.ba | Pojašnjenje inspekcije: Ko za Dan državnosti smije raditi, a ko ne\nU skladu sa odredbama Zakona o radu, koji ne zabranjuje rad u vrijeme praznika već propisuje da radnik koji tog dana radi ima pravo na povećanu plaću za rad, kantonalni inspektori rada će tokom predstojećeg državnog praznika - Dana državnosti BiH vršiti pojačane inspekcijske nazore kod onih poslodavaca kojima će 25.novembar biti radni dan, saopćeno je iz Kantonalne uprave za inspekcija poslove Kantona Sarajevo.\nKako je navedeno u saopćenju, planom nadzora tog dana obuhvaćene su trgovine, tržni centri, marketi i ugostitelji, uz podsjećanje da i ostali zaposlenici kojima poslodavac uskrati zakonsko pravo na povećanu plaću za rad na dan državnog praznka, naknadno mogu podnijeti zahtjev kod ovog organa za vršenje nadzora iz nadleženosti inspekcije rada.\n''Podsjećamo da Bosna i Hercegovina nema zakon o državnim praznicima, već se odlukama Vlade FBiH dani praznika proglašavaju neradnim, dok za kršenje odluka nisu propisane novčane sankcije. Zakon o radu propisuje kazne u slučaju da poslodavac radniku uskrati pravo na povećanu plaću i za taj prekršaj novčane kazne iznose od 1.000 do 3.000 KM za pravna, odnosno od 2.000 do 5.000 KM za odgovorna lica u pravnim licima.\nUpravo navedene zakonske odredbe daju mogućnost inspektorima rada da kontrolišu njihovuu primjenu, ali ne i da zabrane rad poslodavcima koji rade na dan praznika'', saopćeno je iz inspekcije.


Počela obuka radnika u novoj lebanskoj fabrici – Info Centar Juga\nU novoj lebanskoj fabrici Lebanteks, koja uskoro počinje sa radom, od juče je počela obuka prve grupe radnika. Kako saznajemo od rukovodstva ove fabrike svakim danom broj radnika na obuci će se povećavati.\nLebanske tekstilce za rad na novim mašinama koje su montirane u Lebanteksu obučavaće radnice iz Turske koje borave u Lebanu. Ekipa Info centra juga imala je eksluzivnu priliku da uđe u fabričku halu i slika početak obuke. Radnice koje smo tamo zatekli ne kriju sreću i zadovoljstvo zbog početka rada fabrike i izražavaju nadu da će ova fabrika veoma uspešno raditi, kao i da će proširiti svoje kapacitete. Ističu da će se truditi da opravdaju poverenje koje im je ukazano, te se nadaju da je ovo samo početak rada jedne uspešne kompanije.\nPodsetimo u nedavnom razgovoru za portal Info centar juga predstavnik turske kompanije ORMO Besim Minkara najavio je da je u pogonu Lebanteksa sve spremno za početak rada i zahvalio se republici Srbiji i opštini Lebane na pomoći koju su pružili ovoj kompaniji da krene sa radom u Lebanu. On je tada izrazio nadu da će naredne godine u pogonu Lebanteksa biti zaposleno još radnika.\nPodsetimo Lebanteks je fabrika koja otvorena u pogonu nekadašnjeg Eskporteksta i proizvodiće predivo. Hala koja je bila u veoma runiranom stanju, uz pomoć Vlade Srbije i lokalnog rukovodstva potpuno je rekonstruisana i ustupljena investitoru iz Turske kompaniji ORMO.\nZabranjeno preuzimanje teksta, slika i video materijala bez pozivanja na izvor!!!