Šta da očekujete ove nedelje - BBC News na srpskom\nNedelja pred nama biće burna širom sveta, a pred vama su neki od najznačajnijih i najinteresantnijih događaja.\n1) Glasanje o Bregzitu (da, još jedno)\nNatpis na slici Tereza Mej\nParlament Velike Britanije ove nedelje glasaće o Bregzitu nekoliko puta. Između ostalog, na rasporedu je još jedno glasanje o sporazumu o izlasku iz Evropske unije koji je predložila premijerka Tereza Mej.\nVelika Britanije trebalo je da napusti EU u petak, 29. marta.\nPoslanici su, međutim, dva puta glasali protiv plana koji je premijerka predložila, kao i protiv izlaska iz EU bez dogovora.\nLideri Evropske unije su u međuvremenu odobrili odlaganje Bregzita do 12. aprila ili 22. maja - u zavisnosti od toga kako će poslanici glasati ove nedelje.\nAko poslanici glasaju za sporazum o izlasku, Bregzit će biti odložen do 22. maja.\nAko ponovo glasaju protiv plana, predstavnici EU najavili su da će „sve opcije ostati otvorene" do 12. aprila, ali da do tada Velika Britanija mora da odluči koji će biti naredni koraci.\nPoslanici takođe treba da potvrde promenu datuma Bregzita - trenutno je 29. mart i dalje u zakonu upisan kao dan kada će Britanija napustiti EU.\nŠta god da se dogodi ove nedelje, najverovatnije će biti dočekano uz kritike - Bregzit je jedno od pitanja koje izaziva najviše podela u Velikoj Britaniji.\nEU planira da ponudi Velikoj Britaniji odlaganje za 22. maj\n2) Rezultati izbora na Tajlandu\nMilioni glasača izašli su na izbore na Tajlandu, a preliminarni rezultati očekuju se u ponedeljak.\nOvo su bili prvi izbori na Tajlandu nakon vojnog puča 2014. godine.\nNa izborima su se takmičile partije bliske vojsci i one bliske bivšem premijeru Taksinu Šinavatri.\nU jednom trenutku, sestra kralja Tajlanda najavila je da će biti kandidat jedne od partija bliskih Šinavatri, ali je ustavni sud zaustavio kandidaturu rekavši da bi njen ulazak u politiku doveo u pitanje neutralnost monarhije.\nMnogi se nadaju da će izbori okrenuti Tajland ka demokratskoj vladavini - mada neki kritičari kažu da će novi ustav koji je donela vojska osigurati ulogu i značaj armije u zemlji bez obzira na rezultate izbora.\nDečaci sa Tajlanda prvi put o spasavanju iz pećine\nKakav je život sedamnaestogodišnjaka širom sveta\n3) Kompanija Epl i novi proizvod\nEpl bi trebalo da lansira novi proizvod u ponedeljak. Mnogi očekuju da će kompanija predstaviti video servis, poput Netfliksa.\nNovi proizvod mnogi su opisali kao najznačajniji korak za kompaniju još od lansiranja Ajfona.\nSam Epl se potrudio da događaj promoviše kao značajan - na pozivnicama za novinare kompanija je napisala da je „vreme za šou".\nU svakom slučaju, predstavljanjem novog Epl proizvoda kompanija bi trebalo da pokaže da je spremna da ponudi više od Ajfona i Mek kompjutera - i uđe u konkurenciju sa servisima poput Netfliksa i Amazona.\nProdaje se voćnjak u Kanadi zbog kog je nastao logo Epla\n4) Ženska šetnja svemirom\nNatpis na slici Astronautkinja Kristina Koh\nDve astronautkinje, Kristina Koh i En MekKlejn, prošetaće u petak svemirom kako bi zamenile baterije koje energijom snabdevaju Međunarodnu svemirsku stanicu. Njih dve provešće sedam sati u svemiru.\nNASA kaže da nije namerno poslala na misiju Koh i MekKlejn - članovi misije određuju se na osnovu obaveza i sposobnosti astronauta.\nSamo 11 posto žene imalo je priliku da izađu u svemir, pa je za mnoge ova misija značajan trenutak.\n„Ne mogu da držim pod kontrolom svoje uzbuđenje!!!!", napisala je na Tviteru kontolorka letenja Kristen Fakol koja će astronautkinjama pružati podršku iz Hjustona.\nJedna od prijatnih slučajnosti je da će Koh i MekKlejn šetati svemirom poslednje nedelje meseca posvećenog ženama i ženskim pravima.\nNASA će šetnju emitovati uživo od 11.30 časova po lokalnom vremenu u Beogradu.\nVideo Kako izgleda život sa 17 godina u Tajlandu


Sedam srpskih kompanija među 500 najuspešnijih – The PRESTIGE\nNajveći broj uspešnih kompanija imaju Poljska, Mađarska i Češka\nZa EPS-om slede Naftna industrija Srbije (NIS) koja se nalazi na 94. mestu, zatim Fijat Krajsler Srbija na 152. mestu, Merkator S Novi Sad na 196, Telekom Srbija na 265. mestu, Delez Srbija na 271, dok je Srbijagas na 362. poziciji, prema devetoj godišnjoj studiji Coface o 500 najvećih kompanija u CIE.\nNajveće kompanije imale su smanjenje prometa i neto profita od 0,6 odsto, odnosno 3,1 odsto, ali su značajno povećale svoju radnu snagu, zapošljavajući 4,5 posto ukupne radne snage u regionu, odnosno 2,24 miliona ljudi. To je doprinelo padu stope nezaposlenosti u regionu, koja je u deset zemalja opala čak za više od deset odsto.\nPredviđa se da će se rast u zemljama CIE u 2017. i 2018. godini oporaviti nakon prošlogodišnjeg usporavanja, na 3,4 odsto, odnosno 3,3 odsto u narednoj godini, zahvaljujući stabilnom rastu privatne potrošnje, uz podršku stalnih poboljšanja na tržištu rada.\nĐoković bolji od Federera za istoriju i titulu u Sinsinatiju\nZlatni ajfon košta 127.000 dolara\nSedam najčešćih knjiga koje čitaju milioneri\niPhone X najprodavaniji telefon u 2018.\n10 najbogatijih slavnih ličnosti 2018. godine: Zajedno vrede 18,7 milijardi dolara\nU ovaj grad u Srbiji stigao prvi stranac, posao za 1.000\nSamsung isporučio preko 20 miliona Galaxy S8 telefona\nKoji virtuelni asistent je najpametniji?


EBU objasnila zbog čega su poništeni glasovi žirija šest zemalja na Evroviziji | Novosadski informativni portal 021\nEBU objasnila zbog čega su poništeni glasovi žirija šest zemalja na Evroviziji\nEvropska radiodifuzna unija objasnila je razloge poništavanja glasanja žirija Azerbejdžana, Gruzije, Poljske, Rumunije, San Marina i Crne Gore u drugom polufinalu.\nNavodi se da su članovi žirija navedenih šest zemalja stavljali te iste zemlje u vrh liste, izuzevši svoju zemlju, pošto ne mogu da glasaju za svog predstavnika, dok su većinu tih zemalja članovi žirija drugih zemalja rangirali ispod osmog mesta.\nEvropska radiodifuzna unija (EBU) objavila je da su poništeni glasovi iz drugog polufinala "Pesme Evrovizije" članova žirija Azerbejdžana, Gruzije, Poljske, Rumunije, San Marina i Crne Gore, pošto su utvrđeni obrasci glasanja koji nisu u skladu sa pravilima takmičenja, navodi RTS.\nKako se navodi, viđeno je da su u drugom polufinalu četiri od šest žirija među najboljih pet pesama stavili zemlje iz grupe navedenih zemalja (imajući u vidu da ne mogu da glasaju za sebe), da je jedan žiri stavio istih pet zemalja u najboljih šest, dok je jedan žiri stavio četiri zemlje u najbolje četiri, dok im je peta u prvih sedam.\nEBU je objavila da je obrazac glasanja utvrdio partner koji prati glasanje, a da ga je potvrdilo nezavisno telo za praćenje glasanja, pošto je pet od šest zemalja bilo rangirano ispod osmog mesta kod članova žirija preostalih zemalja koje su se takmičile u drugom polufinalu "Evrosonga", kao i kod žirija Nemačke, Velike Britanije i Španije koji su takođe glasali tokom druge takmičarske večeri.\nDodaje se i da su četiri zemlje bile rangirane među poslednjih šest i da je toliko neregularnosti bez presedana. Zbog toga je EBU odlučila da, prema pravilima glasanja na "Pesmi Evrovizije", iskoristi pravo da ukloni glasove žirija šest zemalja i zameni ih automatski izračunatim rezultatom glasanja, kako bi se utvrdio konačan rezultat glasanja u drugom polufinalu.\nIz istog razloga, glasovi žirija šest zemalja nisu korišćeni ni u finalu takmičenja, kako bi se očuvao integritet sistema glasanja na "Evrosongu".\nOdluke je odobrio predsednik Referentne grupe "Pesme Evrovizije", kao i zamenik generalnog direktora EBU-a, u skladu sa pravilima glasanja na takmičenju.\nEBU je razgovarala sa emiterima čiji su glasovi žirija poništeni i dao im mogućnost da dodatno istraže glasanje žirija u navedenim državama.\nPredstavnica Srbije Ana Đurić Konstrakta je učestvovala u drugom polufinalu, ali glasovi iz navedenih šest zemalja nisu uticali na njen plasman. Prema glasovima koji su proglašeni za neregularne, predstavnica Srbije je osvojila 21 poen, dok je prema automatski izračunatim glasovima Konstrakti dodeljeno 14 bodova.\n20.05.2022\t• 09:38\nOvako nesto se u nasem fudbalu zove 3 za 3\n20.05.2022\t• 09:29\novo je postalo komedija, tako je pre neku godinu dobio oskar film koji je promovisao rat , film je totalni promašaj\n20.05.2022\t• 07:39\nNista ne razumem, a i mrzi me da razmišljam o tome.\n44 6 +38\nVIDEO Bajaga repuje u novoj pesmi "21. vek": "Sve je više izgubljenih, sve je više budala"\nSastav Bajaga i instruktori objavili su singl "21. vek", koja je nastavak popularne pesme iz osamdesetih "20. vek".


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Omalovažavanje države je neprihvatljivo\nVUKSANOVIĆ STANKOVIĆ 25. 02. 2020. 10:41 >> 10:39 7\nCrna Gora mora svakome dozvoliti demokratsko pravo na različit stav ali su s druge strane neprihvatljive sve one aktivnosti kojima se omalovažavaju osnovni atributi države ili pak dovodi u pitanje njen građanski i multietnički karakter, kazala je predsjednica SDP-a Draginja Vuksanović Stanković.\nVuksanović Stanković se sastala sa specijalnom izaslanicom ministra vanjskih poslova Češke za Zapadni Balkan Janinom Hrebičkovom kojoj se zahvalila na podršci koju Češka Republika u kontinuitetu pruža Crnoj Gori na njenom putu ka EU, izražavajući očekivanje da će u novoj fazi integracija to partnerstvo biti dodatno osnaženo.\n"Svjedoci smo da poslije dužeg perioda politika proširenja ponovo dolazi u fokus političkih centara EU, što je dobra prilika da se obezbijedi nova dinamika i snažniji zamah ovom procesu, koji je u posljednje vrijeme u stagnaciji, što zbog dešavanja u samoj Uniji, a posebno zbog nedostatka političke volje za stvarnim reformama u samim zemljama regiona", kazala je Vuksanović Stanković.\nGovoreći o dešavanjima u Crnoj Gori povodom Zakona o slobodi vjerosipovijesti, predsjednica SDP je naglasila potrebu da se sva otvorena pitanja i nerazumijevanja rješavaju dijalogom, ukazujući na nesporno pravo države da svoje unutrašnje odnose u bilo kojoj oblasti suvereno uređuje bez bilo čijeg miješanja sa strane.\n"Crna Gora mora svakome dozvoliti demokratsko pravo na različit stav ali su s druge strane neprihvatljive sve one aktivnosti kojima se omalovažavaju osnovni atributi države ili pak dovodi u pitanje njen građanski i multietnički karakter", kazala je predsjednica SDP.\nOna je navela da Crna Gora mora mnogo brže da usvaja evropske standarde, jača vladavinu prava, da sprovodi a ne da simulira reforme, jer će jedino tako suštinski jačati kredibilitet integracionog procesa.\n"U suprotnom, bićemo suočeni sa izazovom oživljavanja opasnih nacionalističkih politika koje, nažalost, još uvijek pokazuju svoju vitalnost u raznim djelovima regiona Zapadnog Balkana, prijeteći njegovoj ponovnoj destabilizaciji", zaključila je Vuksanović Stanković.


Imamović na sesiji ˝Kruga 99˝\nRacionalizacija pravnog sistema FBiH smanjila bi javnu potrošnju i nezaposlenost\nRacionalizacija pravnog sistema Federacije BiH neophodna je kako bi se smanjila javna potrošnja, a samim tim i nezaposlenost, što bi dovelo do veće efikasnosti sistema i veće jednakopravnosti građana - kazao je uvodničar na sesiji Asocijacije nezavisnih intelektualaca "Krug 99", gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović.\nTema sesije "Kruga 99" bila je pod naslovom "Nužna je racionalizacija pravnog sistema Federacije BiH", a osim gradonačelnika Tuzle, uvodničar je bio i fra Petar Matanović.\nKako je rekao gradonačelnik Imamović, izmjena Ustava Bosne i Hercegovine nije realna, jer bi to podrazumijevalo usaglašavanje stavova nekih drugih zemalja kao što su Sjedinjene Američke Države, Rusija, Srbija ili Hrvatska.\nAli zato smatra realnim izmjenu Ustava FBiH, u smislu racionalizacije tog bosanskohercegovačkog entiteta u kojem je javna potrošnja prevelika zbog postojanja 11 premijera, 142 ministra, 300 pomoćnika ministara te ogromnog broja savjetnika i poslanika.\nNapomenuo je da ta racionalizacija ne zahtijeva ukidanje kantona, koji bi i dalje imali svoje predstavnike u svakom od vanbudžetskih fondova, čiji bi broj bio smanjen sa 35 na pet.\nRacionalizacija bi, kaže, podrazumijevala centralizaciju sredstava i decentralizaciju donošenja odluka.\n- Za to nam je potreban građanski pokret - zaokret, je svjedočimo egzodusu ljudi u Njemačku i druge zemlje kako bi se oslobodili armije stranačkih plaćenika, poslanika i ministara, jer je BiH, a pogotovo FBiH, tužan rekorder po broju poslanika i ministara i njihovih ministara - istakao je Imamović.\nDodao je da je cilj te inicijative izmjena Ustava FBiH, jer se ništa ne može promijeniti dok se ne izmijeni taj ustav.\nNaveo je primjer moguće uštede u sektoru zdravstva, u kojem sada postoji 11 zdravstvenih fondova.\n- Kada bi bio samo jedan, uštede bi bile do 200 miliona KM, zdravstvene usluge bi bile bolje, kao i plate ljekara i ne bismo bili žrtve onih koji nam namještaju da su lijekovi u Srbiji 3-7 puta jeftiniji nego u BiH, posebno u Federaciji BiH - pojasnio je gradonačelnik Tuzle.\nFra Petar Matanović, koji je, između ostalog, i potpredsjednik Hrvatskog narodnog vijeća BiH, istakao je značaj reformi u BiH te kazao da, po njegovom mišljenju, one trebaju početi u FBiH.\n- Ako mi uspijemo nešto učiniti, onda se može očekivati prelijevanje tih dobrih rješenja na drugi dio dio BiH, Republiku Srpsku - dodao je i pozvao građane i predstavnike medija da se uključe i daju doprinos ovoj inicijativi.\nPredsjednik "Kruga 99" Adil Kulenović zaključio je da bi racionalizacija pravnog sistema Federacije BiH dovela do povećanja ukupnog standarda u FBiH i značajnog povećanja penzija, čak i do 40 posto.


Irak: Ultimatum šiitskim militantima\nIrački premijer Nouri al-Maliki naredio je šiitskim militantima koji se bore protiv vladinih snaga da polože oružje u roku od tri dana, inače će se suočiti sa posljedicama. Taj je ultimatum objavljen danas u Basri, gdje premijer Maliki nadzire veliku vojnu operaciju protiv militanata, u kojoj je u posljednja dva dana ubijeno najmanje 40 i ranjeno 200 ljudi.\nI u Bagdadu, odnosno u kvartu Sadr City, su obnovljeni sukobi u kojima je ubijeno 14, a ranjeno 100 ljudi. Na dobro zaštićenu Zelenu zonu u Bagdadu ispaljeno je nekoliko minobacačkih granata i tom je prilikom teško ranjeno troje Amerikanaca.\nKada je riječ o Iraku, o aktuelnom stanju u toj zemlji predsjednik SAD George Bush danas u Pentagonu učestvuje na zatvorenom sastanku najviših vojnih zapovjednika i savjetnika sa kojima će razgovarati o eventualnom nastavku smanjivanja američkih snaga u Iraku. Druga je opcija zadržati sadašnji nivo da bi se vidjelo hoće li se održati dostignuti stepen sigurnosnosti, a američke snage očuvati prednost koju su do sada stekle.


Zelenski predložio Putinu da se sastanu u Donbasu - 24vesti\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski pozvao je danas predsednika Rusije Vladimira Putina da se sastanu bilo gde u Donbasu.\nU video poruci Zelenski je naveo da je na zasedanju političkih savetnika „normandijske četvorke“ 19. aprila razmatrano obnavljanje režima potpunog prekida vatre i dat je predlog za sastanak na kontakt liniji, kako bi se situacija što je više moguće razjasnila.\n„Odlazim tamo svakog meseca. Gospodine Putine, spreman sam da idem i korak dalje i da vas pozovem da se sretnemo u bilo kom delu ukrajinskog Donbasa, gde se vodi rat“, rekao je Zelenski, prenosi Sputnjik.\nZelenski je istakao da je Ukrajina spremna da se bori za mir diplomatskim putem, aLi se istovremeno priprema da se brani.\nUkrajinski lider je dodao da će se Ukrajina uvek braniti.\n„Hoće li se Ukrajina braniti ako se nešto dogodi – uvek. Naš princip je jednostavan – Ukrajina ne započinje raz, ali se uvek bori do kraja“, naglasio je Zelenski.\nUkrajinski lider je naglasio da Ukrajina i Rusija, uprkos zajedničkoj prošlosti, na različite načine gledaju u budućnost.\n„Mi smo mi, vi ste vi, ali to nije nužno problem, to je mogućnost. U najmanju ruku prilika da se zaustavi smrtonosna matematika budućih vojnih gubitaka, pre nego što bude prekasno, kazao je Zelenski, koji je poruku poslao na ruskom jeziku.\nU protekla 24 časa u Hrvatskoj zabeleženo još 1.435…\nOpozicija sa posrednicima iz EU o medijima, platformama, izborima…


Resetovanje odnosa cveta | Savremeni svet\nANA BRNABIĆ: PREZADOVOLjNA SAM ONIM ŠTO JE VLADA URADILA TOKOM MOG MANDATA, JER SRBIJA NIKAD NIJE BILA JAČA NEGO DANAS; BIVŠA VLAST BI KOMERCIJALNU BANKU PRODALA ZA 100 MILIONA EVRA\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > Resetovanje odnosa cveta\nResetovanje odnosa cveta\nTokom protekle godine sam gajio skepticizam prema hvalisanju Obamine administracije oko "resetovanja" odnosa sa Rusijom. U januaru ove godine, napisao sam sledeće: „Problem je jednostavan: ne samo da su mnogi ruski i američki interesi danas neusaglašeni, već je i politička realnost u obe zemlje u suprotnosti sa razvijanjem bilo kakvog efikasnog partnerstva“. Moj pesimistični stav se zasnivao na proceni putanje američko-ruskih odnosa u poslednjoj deceniji, pod nazivom “’Resetovanje’ odnosa između SAD i Rusije“, napisanoj zajedno sa koautorom Dana Strukmanom, u kojoj smo zaključili da će „tekući bagaž u odnosima’’ onemogućiti „bilo kakvu naglu i brzu transformaciju“ u vezama između Vašingtona i Moskve.\nU oktobru 2010, međutim, slika izgleda drugačije. I Barak Obama i Dmitrij Medvedev poradili su na početnim temeljima položenim na samitu u Moskvi 2009. godine i svesno se trudili da umanje ili gurnu u drugi plan neka od naizgled nepomirljivih pitanja koja su zatrovala američko-ruske odnose tokom završne faze predsedničkih mandata DŽordža Buša i Vladimira Putina. Oba predsednika su se opredelili da razjasne i raščiste ono što smo Strukman i ja nazvali "mnoštvom zbunjujućih signala" koji su otežavali napore Moskve i Vašingtona usmerene ka resetovanju odnosa u drugoj polovini 2009.\nTakođe, ne smeju se prevideti promene u međunarodnom okruženju, van kontrole Medvedevljevih ili Obaminih timova, koje su takođe doprinele poboljšanju klime. Prvo i pre svega to su dešavanja u Ukrajini. Izbor Viktora Janukoviča za predsednika, kao i što je još važnije, Janukovičeva sposobnost da stvori parlamentarnu većinu u Radi i uspostavi stabilan kabinet pod premijerom Mikolom Azarovim, znači da je Janukovič uspeo da skrene Ukrajinu sa bezalternativnog zagrljaja evro-atlantskog sveta a u pravcu većeg približavanja Rusiji. Odluke da se Ukrajina odrekne težnji ka članstvu u NATO i da potpiše novi dugoročni zakup za rusku Crnomorsku flotu, uklonile su Ukrajinu sa šahovske table na kojoj SAD i Rusija odmeravaju snage – i u skladu sa tim smanjile potrebu Rusije da Sjedinjenim Državama pravi probleme u drugim delovima sveta.\nDruga promena su nastojanja francuskog predsednika Nikole Sarkozija i nemačke kancelarke Angele Merkel da uključe Rusiju u rešavanje evropskih pitanja i da pojačaju veze ekonomskih integracija između Zapadne Evrope i Rusije. Nedavno okončani "tri-lateralni" samit Medvedeva, Merkelove i Sarkozija u francuskom primorskom odmaralištu Dovilu iznedrio je Sarkozijev predlog za "tehničko, humanitarno i bezbednosno partnerstvo" između Evrope i Rusije, predlog za ustanovljenje Evropskog saveta za bezbednost i zajedničkog ekonomskog prostora do 2025. godine. A primetno otopljavanje u odnosima između Moskve i Varšave, nakon tragične avionske nesreće koja je odnela život predsednika Poljske, budi nadu da bi tradicionalno hladni odnosi Rusije sa istočnom-centralnom Evropom mogli da se raskrave.\nAli važno je i to što su i Obama i Medvedev tokom ove godine se opredelili za izbore koji idu protiv nekih ključnih elemenata domaćeg biračkog tela u obe zemlje. Obamin tim se svesno opredelio ka smirivanju konfrontirajućeg stava prema Moskvi zbog nerešenog sukoba sa Gruzijom. Iako Sjedinjene Države nisu priznale jednostrano proglašenje nezavisnosti Abhazije i Južne Osetije nakon rata 2008. godine, i nastavljaju da tretiraju ova dva regiona kao deo Gruzije koji „okupiraju“ ruske snage, Obamina administracija je, uprkos velikom pritisku od strane nekih elemenata u Kongresu, izbegla prodaju naprednih sistema naoružanja Gruziji. Obamin tim takođe pokušava da ubedi ponekad skeptičnu vladu u Tbilisiju da je verovatnoća da Vašington "prisili" Rusiju da se vrati na stanje pre dešavanja iz avgusta 2008. godine približno ravna nula - ali da bi, u atmosferi poboljšanih američko-ruskih odnosa, moglo biti moguće započeti konstruktivne napore za rešavanje tog sukoba.\nU skladu sa tom strategijom, Obamin tim je takođe odvojio gruzijski sukob od civilno-nuklearnog Sporazuma 123 koji je Bušova administracija bezuspešno nastojala da potpiše sa Rusijom. Godine 2008. je tadašnji senator DŽo Bajden proglasio taj sporazum takoreći mrtvim usled zaoštravanja u odnosima između Moskve i Vašingtona. Ove godine, Obamina administracija ponovo je podnela taj sporazum, i dok s jedne strane ističe tekuća neslaganja sa Rusijom oko Gruzije i drugih pitanja, s druge naglašava komercijalne i bezbednosne benefite za američke interese.\nU novom START sporazumu, potpisanom 8. aprila, izgleda da su se oba tima složila da ’zabašure’ stvar ne baš sasvim jasnim jezikom. Rusi su u preambuli Ugovora sačuvali izjavu o povezanosti ofanzivnog i defanzivnog oružja, i sačinili saopštenje u kome navode da po njima to utiče na celokupno pitanje raspoređivanja protivraketne odbrane. Obamina administracija je naglasila da preambula nije pravno obavezujući rečnik, ali je dala dodatne garancije da neće biti razvoja bilo kojeg značajnog sistema koji bi u teoriji mogao uticati na rusko nuklearno odvraćanje. Rusi su prihvatili da ne insistiraju na pitanjima raketne odbrane - koja su bila glavna prepreka u pregovorima pre isteka prvobitnog sporazuma START; Amerikanci su odlučili da ne prave veliko pitanje oko preambule.\nU Rusiji, Medvedev je očigledno uspeo da "uključi" ključne igrače po pitanju iranskog portfolija, te je Moskva krenula sa strožijim setom sankcija Teheranu. Rusija je glasala za novu seriju UN sankcija i takođe jednostrano poništila prodaju napredne tehnologije sistema protiv-vazdušne odbrane S-300 Iranu, iako je transakcija bila "izuzeta" iz UN sankcija.\nTradicionalno, postoje moćni ekonomski interesi koji su umanjivali spremnost Moskve da sarađuje sa Vašingtonom po pitanju Irana, konkretno u oblasti vojne industrije i energetike. Ali sada imamo novi raspored zvezda u ruskoj konstelaciji prema Iranu. Popustljiviji stav prema SAD po pitanju Irana dugoročno može da bude mnogo profitabilniji nego stalno ometanje Vašingtona u ime postojećih ugovora sa Iranom. Kao što sam primetio u julu,\n“Modernizatori – oni koji tvrde da Rusija treba aktivnu podršku (i investicije) Zapada u cilju razvoja svoje ekonomije i društva – vrše pritisak na Kremlj da uvaži američku zabrinutost u vezi sa Iranom. Da bi se olakšao "modernizacijski savez" sa Sjedinjenim Državama, posebno u oblasti visoke tehnologije.“\nPrilagodljiviji stav Moskve po pitanju Irana takođe je doprineo njenim odnosima sa Evropom, posebno sa Sarkozijem – i još više pojačao argumente u prilog američko-evropskom stavu protiv Teherana.\nPremijer Vladimir Putin, skeptičnija strana u ruskom diumviratu po pitanju izgleda za bliže američko-ruske odnose, izgleda spreman da dozvoli da se Medvedevljev "eksperiment resetovanja odnosa" sa Obaminom administracijom odigra do kraja, zadržavajući konačnu reč.\nOvaj čekaj-i-vidi pristup, međutim, može da sadrži seme eventualnog kraha resetovanja. I da li taj Putinov stav ima parnjaka čak i unutar Obamine administracije? Zapažanje sa početka ovog meseca Roberta Kejgana da "Obamini zvaničnici naziru da je smisao ’resetovanja’ sa Rusijom dostiglo svoj vrhunac u START sporazumu i poslednjoj rundi sankcija prema Iranu, i da se sada kreće nizlaznom putanjom" nije ohrabrujuće.\nDostignuća iz poslednjih šest meseci – među kojima su potpisivanje novog START sporazuma, uspešni susreti u Vašingtonu kao i novi konsenzus oko Irana – nisu uklesana u kamenu. Novi sporazum o kontroli naoružanja još nije ratifikovan u Senatu, a ruska strana ga neće podneti Dumi na usvajanje pre no što se to desi. Dok promena u političkoj ravnoteži snaga u Ukrajini može lako Kijev ponovo staviti u centar spora. Resetovanje odnosa je u cvatu - ali da li pupoljci mogu da prežive novi, iznenadni mraz ostaje da se vidi.\n(Prevod: Vasilije D. Mišković)\nNova ruska imperija\nBudućnost tandema Putin-Medvedev i resetovanje ruskog resetovanja\nSvet sve više liči na dogovor SAD i Rusije\nOblikovanje multipolarnog sveta\nZar i ti, DŽo?


Doktor Čekanac je za Tanjug kazao da se poslednjih dana procenat pozitivnosti kreće između 25 i 30 odsto, što je bolje u odnosu na period kada je iznosio 80 odsto.\nZa tri dana, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << 30. i 31. jul i 1. avgust, zabeležen je 31 novopozitivan slučaj od 124 testiranih uzoraka po prvi put, a od 17. juna ukupno je 1.189 novoregistrovanih, dok od početka epidemije u gradu na Ibru je zabeleženo 1.241 pozitivan na virus korona.\n"Treba i dalje biti oprezan", ukazuje doktor Čekanac i dodaje da je juče u Opštoj bolnici "Studenica" bilo sedam pacijenata na respiratoru - dva na invanzivnim, pet na neinvazivnim aparatima.\n"Ti pokazatelji - smanjen broj hospitalizovanih, smanjen procenat pozitivnih uzoraka i smanjen broj koji se javlja u ambulantu na prvi pregled, jesu bolji, ali treba biti oprezan. Nema popuštanja mera", kaže Čekanac.\nDoktor Čekanac je kazao da se poslednjih dana procenat pozitivnosti kreće između 25 i 30 odsto, što je bolje u odnosu na period kada je iznosio 80 odsto...Epidemiološka situacija u Kraljevu je i dalje nepovoljna, ali je danas povoljnija nego pre nedelju dana, ocenio je danas koordinator za zdravstvena...


VRIJEME: Sutra poslije podne lokalni pljuskovi - RTV Doboj\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH /FBiH/ sutra će prije podne biti sunčano uz umjerenu oblačnost, a u drugoj polovini dana mogući su lokalni pljuskovi i grmljavina u sjevernim, sjeveroistočnim i istočnim područjima.\nJutarnja temperatura vazduha iznosiće od osam do 13, a najviša dnevna od 24 do 28, te na jugu do 31 stepen Celzijusov.\nUjutru će biti promjenljivo oblačno u sjeverozapadnim krajevima, a na jugu i istoku vedro i sunčano, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nPrije podne i tokom dana preovladavaće promjenljivo oblačno sa sunčanim intervalima u većini predjela, poslije podne uz uslove za poneki lokalni pljusak u sjevernim i centralnim područjima.\nDuvaće slab do umjeren vjetar uglavnom južnog i jugozapadnog smjera, saopšteno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nTemperatura vazduha u 14.00 časova: Bjelašnica osam, Čemerno 17, Han Pijesak 18, Ivan sedlo 19, Sokolac 20, Srebrenica, Gacko i Livno 21, Mrkonjić Grad i Nevesinje 22, Prijedor, Sarajevo i Tuzla 23, Doboj, Banjaluka i Bihać 24, Višegrad, Bijeljina, Drvar i Zenica 25, Bileća i Neum 26, Trebinje 27, te Mostar 30 stepeni Celzijusovih.


DRAGAN LUKAČ ZAPRIJETIO SIPA-I: NEĆEMO DOZVOLITI PRETRES INSTITUCIJA RS-A, KORISTIT ĆEMO ORUŽJE AKO BUDE UPOTRIJEBLJENO PROTIV NAS — Bosnjaci.Net\nDRAGAN LUKAČ ZAPRIJETIO SIPA-I: NEĆEMO DOZVOLITI PRETRES INSTITUCIJA RS-A, KORISTIT ĆEMO ORUŽJE AKO BUDE UPOTRIJEBLJENO PROTIV NAS\nObjavljeno: 13. December 2015. 15:12:53\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač upozorio je da će Policija Srpske ubuduće spriječiti svaki pokušaj Agencije za istrage i zaštitu BiH (SIPA) da pretrese prostorije lokalnih i republičkih institucija.\nLukač je istakao da će Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske striktno provoditi odluku Vlade RS-a o obustavljanju saradnje sa SIPA-om, Sudom i Tužilaštvom BiH, javlja novinska agencija Srna.\n"Postupanje SIPA-e u Novom Gradu je neprimjereno i grubo kršenje međupolicijske saradnje. Zbog toga nećemo odgovarati na njihove akte i postupati po njihovim zahtjevima", rekao je Lukač i napomenuo da će pripadnici MUP-a Srpske koristiti oružje samo ukoliko bude upotrijebljeno protiv njih.\nGovoreći o opasnosti od terorizma u BiH, Lukač je rekao da postoje građani ove zemlje koji su spremni na samoubilačke napade: "To se vidi i iz napada na vojnike u Rajlovcu, nako čega je ubica izvršio samoubistvo. Odlazak lica iz BiH na sirijsko ratište i njihov povratak u zemlju radikalizovaće prilike, a prema podacima više od 300 građana BiH nalazi se u Siriji."\nNavodeći da je zbog toga u RS-u potrebno donijeti zakon o antiterorizmu, Lukač ističe da treba da postoje specijalizovani ljudi samo za borbu protiv terorizma i ekstremizma, jer je to velika i opsežna problematika.\nTakav zakon, kako je rekao, treba da bude donesen s ciljem bezbjednosti svih građana i njihove imovine, već je formirana radna grupa koja radi na tome, biće napravljennacrt zakona, koji će biti spreman da se pusti u proceduru kada bude odlučeno da je to potrebno.


„Pismo podrške prvotimaca VK Partizan\nMi, igrači VK Partizana, koristimo ovu priliku da apsolutno podržimo sve zahteve i namere naših starijih, proslavljenih vaterpolista. Još jednom želimo iz prve ruke da ukažemo na probleme sa kojima smo se susretali, od kako smo postali prvotimci VK Partizana. Prethodna sezona je bila neizdrživa, više od pet meseci nisu postojali ni osnovni uslovi za trening na našem bazenu. Bili smo prinuđeni da tražimo termine na drugim bazenima, kako u Beogradu, tako i po drugim gradovima u Srbiji.\nSvaki vikend smo čekali informaciju gde treniramo sledeće nedelje. Kada ne bi dobili slobodne termine na drugim bazenima, trenirali smo u parku na Tašmajdanu. I pored svih ovih problema nismo imali ni minimalno razumevanje, ni podršku od strane Uprave. Da ne spominjemo da smo opremu dobijali od naših sponzora, darodavaca, a o platama i da ne govorimo. Zbog svih ovih problema sa kojima smo se borili, veoma smo zahvalni Filipoviću, Gociću, Nikiću, Koroliji i ostalim našim starijim kolegama što su pokrenuli inicijativu za promenu u VK Partizan. Odbijamo svaku dalju saradnju sa trenutnom upravom, i nadamo se da će do pozitivnih promena doći što pre. Molimo sve koji mogu, da pomognu VK Partizan da se vrati na stare staze slave i uspeha.\nUdruženje trenera održalo je sastanak na kojem je dogovoreno da treneri neće potpisivati ugovore sa klubom sve dok se upravljanje klubom ne vrati u legalne tokove, odnosno dok se uspešno ne organizuje Skupština. Nju je potrebno da zakaže legalni predsednik Skupštine Zoran Avramović, sa tačkama dnevnog reda koje je u svom rešenju naveo Gradski sekretarijat sa sport, a svojom odlukom potvrdilo Ministarstvo omladine i sporta.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Srbe na Kosovu niko ne može da zastraši\nĐURIĆ PORUČIO 18. 05. 2019. 09:22 >> 09:22 7\nDirektor Kancelarije za KiM Vlade Srbije Marko Đurić izjavio je da su "separatisti na Kosmetu očekivali da će Srpska lista i Srbi donijeti odluku da bojkotuju lokalne izbore".\nA sve to kako bi "mogli da izguraju albanske kandidate u srpskim sredinama".\nĐurić je pozvao Srbe da sjutra izađu na izbore za gradonačelnike četiri opštine sa srpskom većinom na sjeveru KiM, istakavši da glasački listići predstavljaju "bedem nastojanjima Prištine da ih zauzme prevarama i trikovima".\nOn je dodao i da Priština, u želji da zastraši Srbe, planira da pošalje veliki broj albanskih policajaca na biračka mjesta i odvrati ljude od glasanja.\nRekao je i da će pokušati da bude sjutra na Kosovu, ali je podsjetio da mu je u prethnodnih godinu dana 18 puta onemogućen dolazak na Kosovo, ali je dodao da, međutim, ljudi iz Kancelarije za KiM svakog dana idu na Kosovo i da će nastaviti da budu sa srpskim narodom.\n"Naš narod na Kosovu niko ne može da zastraši i uvjeren sam da će sjutra pokazati slogu i snagu", rekao je direktor vladine Kancelarije za KiM.


Almir Mehonić – SNEWS\nBy SNews 18. Novembra 2021. 341 0\nNakon što je danas u medijima prenešeno da je u Službenom glasniku objavljena Odluka Bošnjačkog nacionalnog vijeća čime je “Fatihov most” u Prijepolju definitivno ozakonjen i postao i zvanični naziv mosta na bosanskom jeziku u Republici Srbiji, preko zvanične fb stranice saopštenjem za javnost oglasila se Opština Prijepolje, navodeći da to čini nakon neodgovornih, netačnih informacija i saopštenja pojedinaca koja su se pojavila u toku današnjeg dana, a vezano za naziv Šarampovskog mosta.\nU tom postu piše da Zakon o nacionalnim savjetima omogućava BNV da sve svoje odluke objavljuje u Službenom glasniku kao što ih objavljuju svi nacionalni savjeti i da odgovornost za sadžaj odluka snose sami donosioci odluka a ne Službeni glasnik.\n“Službeni glasnik samom objavom ni na koji način ne potvrđuje odluke nacionalnih savjeta već potvrđuje nadležni organ. U ovom slučaju lokalna samouprava i Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave treba da potvrde da je sam most jedinica lokalne samouprave ili naseljeno mjesto obzirom na član 22 Zakona o nacionalnim savjetima na koji se BNV pozvao”, navode i ukazuju da zakoni stupaju na snagu nakon objave u Službenom glasniku ali ne i odluke bilo kog savjeta.\nDodaje se i da se u Službenom glasniku mogu uz novčanu nadoknadu objaviti i druga akta, javni pozivi, tenderi, izgubljena dokumenta.\n“Molimo sve aktere na političkoj sceni da neodgovornim izjavama, dezinformacijama ne narušavaju mir i stabilnost u opštini Prijepolje. Lokalna samouprava će nastaviti da radi na projektima za opšte dobro svih građana Prijepolja uz snažnu podršku Vlade Srbije gdje je i primer Šarampovski most za čiju je potpunu rekonstrukciju Vlada Srbije izdvojila preko 2 miliona eura”, piše u toj objavi na fb-u.\nNovinar i publicista iz Prijepolja Almir Mehonić koji je, zajedno sa sugrađaninom Ferkom Šantićem, jedan od pokretača inicijative da se ovom mostu vrati tradicionalni naziv, objavio je danas ovu informaciju i zahvalio se BNV-u, malobrojnim medijima, te svima koji su dali svoj doprinos u vraćanja izvornog imena mostu.\nMehonjić je na svom FB profilu objavio i odluku resornog ministarstva pod brojem 108/2021-14, koja je osvanula u Službenom glasniku, a donijeta je na osnovu odluka Bošnjačkog nacionalnog vijeća o tradicionalnom nazivu Fatihovog most u naselju Šarampov u Prijepolju.\n“BNV je ovu odluku usvojilo na osnovu inicijative koju smo predali 17. maja prof. Ferko Šantić i ja”, podsjetio je u objavi Mehonić.\nKako je dodao na kraju, u narednim danima će od Opštine Prijepolje tražiti poštovanje zakona Republike Srbije po ovom pitanju.


Montenegro Airlines doprinose ne plaća šest i po godina – Bankar.me\nMontenegro Airlines doprinose ne plaća šest i po godina\nJuly 11, 2019 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 1 Comment\nU 2018. godini sve neto zarade su ukalkulisane, a isplaćene zaključno sa novembrom 2018. godine. Obaveze po osnovu obračunatih a neuplaćenih poreza i doprinosa na zarade su izmirene zaključno sa februarom 2013. godine piše u izvještaju u koji je “Dan” imao uvid.\nMV konsalt dao je mišljenje sa rezervom iz razloga što smatraju da su precijenjeni dati avansi, podcijenjeni troškovi kamata finansijski rashodi za isti iznos kao i neto gubitak, odnosno u iznosu od 1,75 miliona. Naime, SMATSA je tokom 2017. godine naplatila dio svojih potraživanja od MA u iznosu od 2,3 miliona. Dio naplaćenih potraživanja predstavlja kamatu u iznosu od 1,75 miliona. MA je navedeni iznos prikazao kao date avanse na osnovu dopisa od Ministarstva saobraćaj i spremnosti Ministarstva saobraćaja Srbije da se potraživanje SMATSA riješi, a vezano za mogućnost otpisa dijeladuga.\nTokom rada revizije na uvi d smo dobili IOS SMATSA na dan 31. decembar 2018. godine u kojem je iskazano potraživanje od MA u ukupnom iznosu od 7,8 miliona, a obaveze za primljeni avans nisu prikazane piše u izvještaju revizora.\nMA iz redovnih sredstava aktive ne može izmiriti gubitak kao ni prispjele obaveze. Sposobnost društva da nastavi sa poslovanjem prije svega zavisi od mogućnosti restrukturiranja njegovih obaveza. Mogućnosti poboljšanja finansijskog položaja društva su ograničene i gotovo u cjelosti zavise od podrške Vlade piše u nalazu.\nPrevious Najnoviji snimak kompletne dionica autoputa: Tri mosta potpuno završena\nSljedeći U junu otvoreno 507 kompanija\nA zar MA mora da ispunjava poslovne i zakonske obaveze? Pa bar će MORT i MF naći beskrajni niz opravdanja i neodrživih argumenata da se nastavi poslovanje o trošku poreskih obveznika, bez bilo kakvog zakonskog osnova osim intenciono-kreiranih odluka Vlade CG, koje su visoko netržišne i upitno zakonite.


BIZIT 2017: Žene u IT sektoru | PC Press\nBIZIT 2017: Žene u IT sektoru\n11. januar 2018. 12. januar 2018. Marijana Pečić\nU Evropskoj uniji je sedam miliona ljudi zaposleno u ICT oblasti, od čega je 2,1 milion žena, što je negde oko 30 odsto. U Srbiji, brojke o ženama u ICT industriji variraju i mogu se naći podaci od nekih deset do dvanaest odsto što je potvrdio Startit u svom istraživanju, a ide se čak i do nekih četrdeset odsto, međutim u principu realna slika o prisutnosti žena u IT sektoru je od deset do petnaest odsto, naglasila je Dragana Đermanović, blogerka, internacionalni strateg iz oblasti poslovne primene Interneta. Interesantno je da je 80-ih godina od svih diplomiranih inženjerskih fakulteta i informatičkih smerova na svetu čak 37 odsto bilo žena dok ih je danas 18 odsto. Pitanje koje se nameće nije zašto žena nema, već zašto ih iz godine u godinu ima sve manje u ICT-u?\nDragana Đermanović, bloger, internacionalni strateg iz oblasti poslovne primene Interneta\nObrazovanje nije problem, jer ukoliko isključimo činjenicu da nam godišnje fali 10.000 programera, iz godine u godinu broj devojaka koje upisuju inženjerske fakultete, kao što su ETF ili Mašinski, ima sve više. Kulturološki i sociološki aspekt je takođe bitan, zbog stereotipa kao što su da devojčice moraju da budu ženstvene i skromne u vezi sa svojim sposobnostima i odgojene su sa tim da nisu baš prirodno talentovane za prirodne nauke. Zbog toga je jasno zašto tako mali broj žena vidi sebe kao uspešne u tim oblastima. Takođe je i radni ambijent prilagođen tom stereotipu, gde se slobodno vreme provodi uz flipere, stoni fudbal, igrice, i još uvek ne postoji ni jedna firma u kojoj postoji prostorija za na primer uzgajanje bilja, slikanje, vajanje ili neki drugi hobi koji je malo ženstveniji, s obzirom na to da postoje suptilne razlike u interesovanjima.\nTakođe zbog istih stereotipa muškarci ne studiraju jezike, a pitanje je koliko bi muškaraca pristalo da radi u kancelarijama sa ružičastim stolicama i okruženi modnim magazinima Vogue i Cosmopolitan. Treba nam i više ženskih uzora u medijima na koje bi se devojčice ugledale, kao što su Mark Zuckerberg i Bill Gates dečacima. “Identifikacija sa uspešnim ženama nam fali, kako bi devočice videle da mogu da budu i uspešni programeri, preduzetnice i inženjeri”, naglasila je Dragana. Novčani aspekt je još jedan u nizu prepreka, jer ukoliko se žena i odvaži uprkos i ostalim kulturološkim stereotipima i preprekama imaće manju platu od svojih muških kolega.\nNa kraju svog izlaganja na BIZIT konferenciji, Dragana Đermanović je rekla da bi žene i muškarci trebalo ravnopravno da kodiraju i kreiraju ravnopravno digitalnu budućnost. “Žene jesu u kodu, i smatram da su manje vidljive, vrednovane i zastupljene, a mogu da ponude mnogo više na zadovoljstvo branše, industrije i zemlje” zaključila je Dragana.\nTagovi: BizIT, BIZIT 2017, BIZIT konferencija, biznis, Dragana Đermanović, IT sektor, preduzetništvo, programeri, žene\n← Xiaomi telefoni zvanično u Srbiji\nBolje nego novo →


USKRS ĆEMO PROSLAVITI UZ TV, NEMA UKIDANJA POLICIJSKOG ČASA\nIzvor: Telegraf | Obrenovac, 12.04.2020.\nPredsednik Srbije je govorio o aktuelnim dešavanjima u vezi sa korona virusom i merama Vlade Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić bio je gost u emisiji Jutro na Prvoj televiziji, u kojoj je govorio o aktuelnim dešavanjima u vezi sa korona virusom i odgovarati na pitanja građana. On se iz Predsedništva uključio u emisiju putem video-poziva, a odgovarao je na neka od 3.000 pitanja građana koja su stigla.\nGovoreći o preivremenim bolnicama u Srbiji, predsednik je rekao da mi imamo mnogo teško obolelih i da se svakog dana javljaju ljudi u srednje teškom i teškom stanju.\n- Zato ja toliko, ako to smem tako da kažem, u odnosu na bolnice navijam za Sajam, jer sa Sajma mali broj ljudi ode u bolnice, mnogo veći broj ode kući - objasnio je on.\nVaskrs ćemo ove godine proslaviti u svojim srcima, uglavnom u svojim domovima, rekao je predsednik Vučić i ukazao da nije realno očekivati da ne bude zabrane kretanja za vaskršnje praznike. Uveren je, kako kaže, da će i SPC na odgovoran način tome pristupiti.\n- Proslavićemo Vaskrs u svojim srcima, uglavnom zatvoreni u kućama i stanovima, ali će biti dovoljno vremena i da se kupe i da se ofarbaju jaja - rekao je odgovarajući na pitanje građana.\nKazao je da je o tome razgovarao sa patrijarhom SPC Irinejem i da je uveren da će Crkva na odgovoran način tome da pristupi. Veruje, kaže, da će svi moći i kroz televizijske prenose svoja verska prava da ispune na najbolji mogući način, gledajući litugrije.\n- Najvažnije je da sačuvamo zdravlje i žvote ljudi, moramo da budemo ozbiljni i odgovorni - ukazao je Vučić.\nNa konstataciju da to znači da će za Vaskrs važiti policijski čas, odgovorio je da "nije realno očekivati da ne bude zbarane kretanja".\n- Ne mogu da se dodvoravam nekome i da ugrozim živote ljudi - zaključio je Vučić.\nKako je rekao predsednik Srbije, povećava se broj migranata i taj broj je za sada oko 8 hiljada. Ukoliko, kaže, ne žele da poštuju zakone, nadležni reaguju u skladu sa svojim ovlašćenjima, ali da za sada naša zemlja ima korektan odnos prema migrantima.\n- Probleme poput onih u Šidu, Krnjači, Obrenovcu mi smo rešavali odmah i naši građani su bezbedni - rekao je on.\nPredsednik je najavio da će u utorak imati razgovor sa predsednikom Kine.\n- Radujem se tome. Dobro se zna šta u ovom trenutku može da znači razgovor sa predsednikom Kine - rekao je Vučić za TV Prva.\nOn je to rekao u kontekstu procena kakvi će nas ekonomski izazovi čekati po okončanju apidemije covid-19.\nPredsednik je podsetio na to da je Srbija obnovila bolnice i da nam to olakšava borbu sa koronom.\n- Naše bolnice izgledaju kao spejs šatl u odnosu na neke na Zapadu. To je zato što smo ih obnovili. Ali bolje je da ste na Sajmu ili na Čairu nego u bolnici - rekao je predsednik i dodao: - U Beogradu imamo osam kovid bolnica i sve su nam pune.\nNa pitanje kada će moći da se očekuje ukidanje vanrednog stanja u Srbiji, predsednik je rekao da će se o tome razmišljati kada broj ljudi na respiratorima počne da opada.\n- Mislim da ćemo stvari moći da držimo pod kontrolom, ako to budemo uspeli, da budemo odgovorni. Nadamo se da u nekom relativno kratkom periodu možemo početi sa otvaranjem fabrika i nekih ugostiteljskim objektima u kojima nema velikog okupljanja - kazao je predsednik i naglasio da će mišljenje o tome dati struka.\n- Ako mene pitate mislim da je najranije realno krajem aprila da ukinemo vanredno stanje, najkasnije početkom maja. Nisam vidovit, pratimo situaciju - izjavio je Vučić.\nRekao je da kako nije smelo da se kasni sa donošenjem mera pre početka širenja zaraze, tako neće smeti da se kasni ni sa popuštanjem istih, jer "kreće ekonomska trka".


Putin na džudo šampionatu u Beču | Glas javnosti\nPočetna > Svet > Putin na džudo šampionatu u Beču\nRUSKI PREMIJER U POSETI AUSTRIJI\nBEČ - Ruski premijer Vladimir Putin doputovaće danas u dvodnevnu posetu Beču, gde će prisustvovati Evropskom prvenstvu u džudou. Ova poseta je zvanično okarakterisana kao privatna, ali će tokom nje doći i do političkih razgovora.\nInače Putin, kako je najavljeno, doputovaće u Beč u pratnji 50 novinara, nekoliko kamermana i 15 sportistkinja i sportista ruskog juniorskog nacionalnog tima.\nPutin, koji je i nosilac crnog pojasa i počasni predsednik Evropskog džudo saveza, pored poseta takmičarskim borbama sastaće se i sa predsednikom Austrije Hajncom Fišerom i kancelarom Vernerom Fajmanom.\nTokom političkih susreta predviđeno je da Putin potpiše sa Austrijom sporazum o gasovodu "Južni tok" pošto je austrijska vlada ove nedelje odobrila ovaj bilateralni dokument koji daje pravni okvir za izgradnju gasovoda kroz Austriju, kojim će se priključiti na dva gasna skladišta.


Američki predsjednik Donald Tramp (Trump) se pokušava oporaviti od jednog od najtežih dana dosadašnjeg mandata, nakon što je u petak nakon više od mjesec dana pristao na otvaranje vlade bez ispunjenja njegovog glavnog uslova, sredstava za gradnju zida na granici sa Meksikom, a FBI je uhapsio dugogodišnjeg saradnika u okviru istrage o uticaju Rusije na predsjedničke izbore, pišu američki mediji.\n“Trump pokušava da se oporavi nakon užasnog dana koji je naštetio njegovom predsjedničkom mandatu”, napisao je Stephen Collinson za CNN, analizirajući politička dešavanja u Sjedinjenim Američkim Državama s kraja prošle sedmice.\n“Iako je od svih dosadašnjih “drama i teško shvatljivih kontroverzi” teško identifikovati Trumpov najgori dan u uredu”, Collinson piše da bi dešavanja od petka istorija mogla opisati kao prekretnicu – dan kada je “predsjednik doživio ponižavajući poraz po pitanju privremenog zatvaranja vlade, i kada je tim FBI-a, predvođen Robertom Mulerom (Mueller), oborio njegovog političkog čarobnjaka, Rodžera Stouna (Rogera Stone).”\nCNN navodi kako je Trump učinio suprotno od onog za što je govorio da nikada neće učiniti a što je “otuđilo njegove navijače iz desničarskih medija” – Trump je, ne obezbijedivši finansiranje izgradnje zida na granici s Meksikom, pristao na ponovno otvaranje vlade na tri sedmice, kako bi mogao pregovarati s demokratama o bezbjednosti granica.\n“Njegove šanse da ih natjera na finansiranje izgradnje zida čine se manjim nego ikada”, piše CNN i dodaje kako je Trump već u subotu pokušao popraviti štetu – twittom: “Dvadest i jedan će brzo proći. Pregovori sa demokratama će početi odmah. Neće biti lako napraviti dogovor, jer su obje strane ‘veoma ukopane’... Gradićemo Zid!"\nCNN, između ostalog, podsjeća na izjavu koju je republikanski senator Lindsey Graham dao za Fox News ranije ovog mjeseca, rekavši da bi Trumpovo odustajanje “značilo kraj njegovog predsjedavanja”, te ističe kako upravo ovaj komentar opisuje izazov koji se sada nalazi pred Trumpom u borbi da povrati svoj autoritet, te dodaje da bi “predsjednik, koji se jednog dana može suočti s opozivom, morao biti uznemiren činjenicom da je šest republikanaca – vodeći računa o političkim, a ne predsjedničkim interesima – u četvrtak zajedno sa demokratama glasalo za ponovno otvaranje vlade".\nCNN piše kako je “ruski oblak, koji obavija Trumpa tokom svakog dana njegovog mandata, još više potamnio”, te naglašava da su događaji od prošlog petka dovele u pitanje Trumpovu političku metodologiju zasnovanu na prozivkama, nasilničkim taktikama i improvizaciji – naročito kada su u pitanju metode koje je koristio za osvajanje vlasti, što je na koncu iznjedrilo “rusku istragu”. Iako su optužnice i hapšenja Trumpovih saradnika toliko česte da skoro i nisu vijest, u petak su, podsjeća CNN, dvojica Trumpovih saradnika odgovarala pred sudijama – Paul Manafort, bivši šef Trumpove predizborne kampanje, bio je u sudnici u Vašingtonu (Washington), dok je Roger Stone, s lisicama na rukama, stajao pred sudijom na Floridi.\n“Ako je u petak bilo ikakve prijatnosti za predsjednika, onda bi to mogao biti Stounov prkos, budući da je dugogodišnji politički operativac bio nepokolebljiv ističući kako ne bi slijedio put ostalih saradnika koji su se okrenuli nagodbama protiv predsjednika”. CNN zaključuje kako je moguće da je Trump uživao u cirkuskoj atmosferi nakon saslušanja Stuona, kada je on pred okupljenima ispred zgrade suda podigao obje ruke i prstima pokazivao znak “V za pobjedu”.\nRoger Stone reacts as he walks to microphones after his appearance at Federal Court in Fort Lauderdale, Florida, U.S., January 25, 2019\nIako mnogi vjeruju da je hapšenje Rodžera Stouna znak da istraga specijalnog savjetnika Roberta Mulera o vezi Trumpovog predizbornog štaba i Rusije ulazi u završnu fazu, Njujork tajms (The New York Times) piše kako postoje naznake da cilj hapšenja nije bio Stoun, već njegovi elektronski uređaji, te da je istraga tek došla do tačke zagrijavanja.\nSama optužnica tereti Stouna za pokušaj uticaja na svjedoke, ometanje pravde te davanje lažnih izjava Kongresu - što uz malo mašte pokazuje šta Muler zapravo traži. Specijalni savjetnik je vjerovatno zainteresovan za Stounovu komunikaciju sa zvaničnicima Trumpove kampanje 2016., ali i za njegove kontakte s Gucciferom 2.0 – osobom za koju američke obavještajne službe sumnjaju da je djelovala ispred ruskih službi koje su hakovale servere Demokratske stranke.\nStoun je priznao da je imao kratku razmjenu sa "Gucciferom“ preko privatnih Twitter poruka, ali bi pretraživanje Stounovih uređaja moglo biti jedini pouzdan način da specijalni savjetnik Muler otkrije da li je razgovor nastavljen na "sigurnijoj liniji". S obzirom na to da jedan uređaj može lako da sadrži više hiljada poruka, moguće je da će Muler doći do novih tragova i novih pitanja za svjedoke, ali i da će za istragu trebati još vremena, piše New York Times.\nProšlosedmični Trumpovom poraz mediji označavaju i kao pobjedu nove predsjednice Predstavničkog doma američkog Kongresa, Nensi Pelosi (Nancy Pelosi), pa tako Vašington post (The Washington Post) piše kako je prvi njihov obračun počeo tako što je on javno propitivao njenu političku održivost, a završio njenom neospornom pobjedom vrativši joj reputaciju zakonodavnog eksperta.\nList navodi kako su tokom proteklih sedam sedmica, koliko je vlada bila zatvorena, zvaničnici Trumpa i Bijele kuće, po svemu sudeći, pogrešno procijenili podršku koju je Pelosi imala od demokrata, ali i njenu odlučnost da se čvrsto suzdrži od finansiranja graničnog zida.\n”Zaista, nisu sve demokrate dijelili stav Nensi Pelosi da je izgradnja zida 'nemoralna', ali je ona uspjela držati razdijeljene demokrate fokusiranim na jednostavnu poruku: Neće biti pregovora o zidu sve dok je vlada zatvorena.”\nWP ističe kako je Pelosi sve vrijeme slijedila svoj vlastiti savjet: 'Ne ulaziti u jamu s Trampom’ pokazujući svoje poštovanje, ako ne prema predsjedniku, onda prema predsjedništvu.


Vlada: Ski-centar „Brezovica“ je vlasništvo Srbije - 08.10.2015, Sputnik Srbija\nVlada Srbije upozorila je potencijalne investitori da je Ski-centar „Brezovica“ u vlasništvu Srbije i da je odluka kosovskih institucija o eksproprijaciji tog... 08.10.2015, Sputnik Srbija\n13:41 08.10.2015 (Osveženo: 11:02 16.10.2015)\nVlada Srbije upozorila je potencijalne investitori da je Ski-centar „Brezovica“ u vlasništvu Srbije i da je odluka kosovskih institucija o eksproprijaciji tog kompleksa protivzakonita.\nPremijer Aleksandar Vučić je, predsedavajući vanrednom sednicom Vlade, naglasio da je situacija na Kosovu i Metohiji veoma složena i da iziskuje dodatne napore svih članova Vlade u cilju zaštite interesa Srbije i srpskog naroda, navodi se u saopštenju.\nOn je na konferenciji za novinare rekao da je Srbiji oteta imovina na Brezovici i to uz pomoć međunarodne zajednice.\n"Dobro, ako to podržavate i ako je baš benčmark predati Gazivode, onda kažem — ne dam Gazivode, pa da vidim šta ćete dalje. Možda ćete mene da smenite, imate dovoljno medija pod kontrolom u Srbiji, imate dovoljno onih koji lažu svaki dan u vaše ime, ja vam kažem ne dam Gazivode i to ću da kažem Frederiki Mogerini ako uopšte budem išao u Brisel 13.", poručio je Vučić.\nOn je rekao da je za Srbiju hapšenje radnika na Brezovici teška situacija, te da će Srbija pokušati da plati oglas u nekim od najvećih i najznačajnijih britanskih časopisa u kojem bismo saopštili da nam je oteta imovina na Brezovici, i to uz podršku međunarodne zajednice, a da bi se onda dala jednoj francuskoj kompaniji.\n"Valjda je Tači ljut što sam rekao da kao predsednik Vlade Srbije imam obavezu da razgovaram sa njim u Briselu, ali da mi se ne ide na zabave i na fudbalske utakmice sa njim, pa su onda nevine ljude koji nisu krivi ni za šta, a krivi su što rade u srpskom javnom preduzeću, uhapsili i to podržava međunarodna zajednica", naveo je Vučić, uz opasku da će svoje računa da polaže našem narodu.


Dan online - Regioni: Mogućnosti za ulaganja - 2020-02-24\nRegioni POSJETA ŠEFA POLITIČKOG ODJELJENJA AMBASADE SAD\nSmolović i Giter Mogućnosti za ulaganja\nBIJELO POLjE – Šef političko-ekonomskog odjeljenja Američke Ambasade u Podgorici Lenjis Giter bio je protekle sedmice u radnoj posjeti Bijelom Polju. Visokog gosta ugostio je predsjednik Opštine Petar Smolović koji je Giteru i njegovim saradnicima predstavio potencijale bjelopoljske opštine.\n– Predsjednik Smolović upoznao je gosta sa radom lokalne uprave, istorijom, razvojnim potencijalima, strateškim pravcima razvoja, investicionim projektima i budućim planovima. On je pozvao sve zainteresovane privrednike iz SAD da posjete Bijelo Polje i upoznaju se sa mogućnostima za investiranje u opštinu.\nGiter je zahvalio na srdačom prijemu i istakao da je zadovoljan onim što je čuo u vezi sa reformama i razvojem biznis ambijenta, uz poruku da Bijelo Polje i Crna Gora imaju pouzdanog partnera u Ambasadi SAD – saopšteno je iz Smolovićevog kebineta.


Dr Vlajko Panović: Roditelji se plaše da deci nešto brane, tako dobijamo ’kopi pejst‘ generaciju - OGLASNA TABLA\nViše od 40 odsto dece u Srbiji koja koriste internet gleda slike krvi i mučenja životinja i ljudi, a gotovo trećina pristupa pornografskim sajtovima, pokazuje istraživanje „Deca Evrope na internetu“.\nU istraživanje „Deca Evrope na internetu“ Srbija se uključila pre četiri godine. U prvom krugu istraživanja učestvovalo je 25 zemalja, a u drugom 19.\n„Na toj igrici možeš da pucaš u ljude, da te juri policija, da bacaš bombe. To je GTA , ja igram GTA trojku, možeš da ubijaš sve, da pljačkaš neke prodavnice i tako dalje“, priča nam dečak.\nVećina igrica kod dece podstiče agresiju, čak i kada nema pucanja u neprijatelja.\n„Isti procenat dece ide u krevet posle ponoći, a najveći broj njih koristi nekontrolisane sadržaje, a roditelji o tome nemaju pojma“, ističe ovaj stručnjak.\nKaže da edukaciju kod ovog problema treba usmeriti u dva pravca, prvi je da roditelji shvate ozbiljnost mogućih posledica, a zatim da sa nastavnicima pomognu deci tako što će ih uputiti u korisne stvari na internetu. Problem je u tome što se današnji roditelji plaše, kaže Panović.\n„Plaše se da deci nešto brane, tako dobijamo ’kopi pejst‘ generaciju koja nosi iste iscepane pantalone, koristi isti rečnik u kom dominira ’blejanje‘ i ’kuliranje‘, dominira zabava, a nema nikakvog napora. Ali i otpor prema autoritetima, što je tragično u trenutku kada deca treba da usvajaju radne navike, odgovorno ponašanje, odnos prema zdravom autoritetu koji treba da im pomogne da afirmišu ljudske vrednosti“, konstatuje Panović.\nRoditelji treba da provode kvalitetno vreme sa decom, to je jedini lek, kaže doktor Vlajko Panović.\n„Da ih zaštite time što će ih voditi u pravcu lepog, organizovanog i skladnog, jednom rečju, normalnog. Dakle, da razviju empatiju, saosećanja i toleranciju kroz strpljenje, da onaj ko drugačije misli nije njihov neprijatelj, jer smo danas u zemlji stvorili neku atmosferu, ne daj bože da vi kažete nešto afirmativno za nekog političara, a oni su oštro polarizovani na dve strane, odmah vas svrstaju na tu stranu.“\nSpas od “mraka” može se pronaći upravo na internetu – u edukativnim i lepim sadržajima koje roditelji treba deci da preporuče.\nPanovića smo pitali i kada je vreme za uzbunu, odnosno stručnu pomoć psihologa zbog preteranog korišćenja interneta i društvenih mreža.\n„Kada primete da njihovo dete permanentno drži telefon u rukama, da malo-malo pa gleda kao da čeka da ga neko zove, čeka da dobije neki sadržaj, a posebno kad ga krije, nosi u toalet ili u spavaću sobu. Roditelji bi trebalo da nikada ne dozvole deci da telefone nose u spavaće sobe. Može u dnevnoj sobi da se napravi jedno sanduče gde svi ostavljaju svoje telefone pred spavanje“, savetuje Panović.\nUsvojen pravilnik za ugradnju solarnih panela na porodičnim kućama


SO Dragaš : U petak javni skup građana sa izabranim predstavnicima! - Gorapress.net\n22.06.2016. u 09:16\nSO Dragaš : U petak javni skup građana sa izabranim predstavnicima!\nNa osnovu člana, 68 zakona o Lokalnoj samoupravi, kao I člana 13. statuta Opštine Dragaš, predsjednik Opštne Dragaš, gradonačelnik Opštine, Saljim Jenuzi zakazao je u četvrtak, javni skup sa građanima.\nOvo je prvi javni skup tokom ove kalendarske godine, i on će biti održan, 24.06.2016. godine( petak) u Sali SO-e Dragaš, sa početkom u 10 časova.\nOvakav sustret, biće dobra prilika da se od izabranih predstavnika loklane vlasti, građani, politički i pravni subjekti službeno obavjeste, sa aktuelnim pitanjima angažovanja lokalne vlasti, kao i da se od prisutnih iniciraju razni problemi sa kojima se suočavaju i preokupiraju građani ili njihovi izabrani predstavnici iz svake sredine naše Opštine, stoji u javnom pozivu koji je upućen predstavnicima sela.


Dežer: Nadam se Prajdu u Srbiji na otvorenom – Nadlanu.com\nObjavljeno 17. juna 2013. / 22:08:50\nOn je najavio da će se u toku procesa pregovora o pristupanju Srbije pratiti koliko se u realnom životu primenjuju propisi koji omogućavaju sprečavanje diskriminacije na osnovu seksualnog opredeljenja.\n“Nadam se da ćemo do septembra uspeti da čujemo glas nadležnih organa i videti posvećenost svih da se odobri nastavak Parade ponosa, odnosno da se ona usmeri od zatvorenih dešavanja ka održavanju na otvorenom”, rekao je Dežer na konferenciji “Ljudska prava LGBT osoba – jednak tretman i borba protiv diskriminacije”.\nPodsećajući da je 2009. Parada zabranjena, 2010. održana u otežanim okolnostima, a 2011. godine zabranjena iz bezbednosnih razloga, on je istakao da je prošle godine Prajd održan u zatvorenom, a ne na ulici.\n“Moramo da pregovaramo sa nadležnim organima i da razmotrimo sva značajna pitanja”, rekao je Dežer i dodao da se razgovara sa LGBT zajednicom, ali i sa onima koji imaju konzervativniji pristup tom pitanju.\nOn je naveo da očekuje da će diskusija na skupu pomoći da se otvori debata o tim pitanjima tako da do jeseni ove godine imamo grupu ljudi koja je sposobna da slobodno ispolji svoja prava na ulicama Beograda bez ikakvih sankcija.\n“Okupili smo se zato što imamo problem, a kada postoji problem treba o njemu govoriti”, rekao je Dežer, istakavši da to nije problem samo Srbije.\nDežer je kazao da se, kada se posmatra zakonodavstvo, vidi da se s godina stvari poboljšavaju.\nOna je kazala da su suzbijanje diskriminacije i promovisanje jednakosti svih građana od velike važnosti za svaku zemlju i navela da i danas, u 21. veku, u svakom društvu i državi, pa i u onima sa najdužom demokratskom tradicijom, postoji izvestan stepen netolerancije prema određenim društvenim grupama.\n“U te grupe svakako spadaju i LGBT osobe koje su vekovima bile i još uvek su izložene homofobiji, transfobiji i drugim oblicima rasprostranjene i trajne netolerancije – što dovodi do neprijateljskih akata od socijalnog isključivanja do diskriminacije u svim oblastima života”, rekla je ona.\nRadionici “Ljudska prava LGBT osoba – jednak tretman i borba protiv diskriminacije” organizuje Evropska komisija u okviru programa “People 2 people”, u saradnji sa Kancelarijom za ljudska i manjinska prava i međunarodnom organizacijom “ILGA Europe”.


Stvaranje prostora za komunikaciju\nDonator: USAID Serbia\nPartneri: Republički sekretarijat za javne politike\nPeriod realizacije: decembar 2018 – decembar 2020.\nProjekat Javno-privatnog dijaloga za razvoj pomaže izgradnji delotvorne, održive saradnje i komunikacije između države, privrede i civilnog društva.\nJavno-privatni dijalog predstavlja istinski partnerski odnos privatnog, civilnog i javnog sektora, čija je suština u dvosmernoj komunikaciji. To je proces koji podrazumeva komunikaciju između građana, privrede i organizacija civilnog društva s jedne strane, i države, lokalnih samouprava, javnih preduzeća i ostalih institucija s druge, u vezi sa poslovima od javnog interesa, a pre svega u vezi sa sadržinom propisa i načinom njihove primene.\nJPD ima mnogo različitih oblika: javne rasprave o predlozima propisa, javna slušanja u Skupštini, učešće predstavnika građana i privrede u radu javnih organa i tela, obaveštavanje javnosti o reformama koje se razmatraju ili su sprovedene, dostavljanje komentara, primedaba i mišljenja državnim organima, istraživanja stavova građana i privrede o javnim politikama i primeni propisa, razmena mišljenja na okruglim stolovima i konferencijama i dr.\nKljučne aktivnosti i ciljevi\nIzgradnja kapaciteta za javno-privatni dijalog u državnim institucijama i šest izabranih privrednih udruženja ili organizacija civilnog društva\nPodrška u zagovaranju i implementaciji šest ključnih reformi za poboljšanje privrednog ambijenta\nIzrada prvog vodiča, on-line trening programa, modela i alata za javno-privatni dijalog\nUspostavljanje PPD Hub-a kao centralnog mesta za javno-privatni dijalog\nPored već tri pokrenute reformske teme - rešavanje problema trovanja pčela u Srbiji, unapređenje sistema paušalnog oporezivanja, ukidanje regulatornih prepreka razvoju organske proizvodnje, naredne tri teme koje će biti obuhvaćene projektom su:\nObrazovanje za 4.0. revoluciju\nRegulacija sistema upravljanja otpadnim vodama u cilju zaštite životne sredine


Korporativna bezbednost • PROTECTA Group\nStalnom i povremenim analizama sistema bezbednosti utiče se na njegove performanse i mobilnost\nSavremene korporacije su naročito ranjive poslovne forme. Povećana ranjivost proizlazi iz činjenice da obuhvataju širok spektar poslovnih resursa kojima se izvršavaju poslovni ciljevi. Otuda i korporativna bezbednost dobija na značaju.\nTim PROTECTA GROUP za korporativnu bezbednost vrši analizu poslova bezbednosti i predlaže rešenja organizacije korporativnih poslova, način izvršenja i kontrole. Permanentnom edukacijom kadrova organizacije, korporativna bezbednost postiže stalno usavršavanje.\nSistem bezbednosti permanentno funkcioniše, ali pitanje koje treba periodično postavljati jeste kakvi su efekti tog sistema i da li se projektovanjem promena na njemu mogu dobiti određeni benefiti po organizaciju ili kompaniju. Top menadžment je fokusiran na osnovni biznis ili prodaju sopstvenog proizvoda tako da često ne prepoznaje kritične tačke sistema, pogotovo ako u svom sastavu nema menadžera bezbednosti ili ako je njegovo mesto organizacijski degradirano.\nStalnom i povremenim analizama sistema bezbednosti utiče se na njegove performanse, mobilnost, očitavaju se nove kritične tačke koje su se u međuvremenu pojavile a nisu adekvatno tretirane i definišu se nove procedure koje sistemski otklanjaju i umanjuju novonastale pretnje. Za kvalitetnu postavku sistema korporativne bezbednosti neophodan je kvalitetan menadžer /revizor/ bezbednosti koji raspolaže adekvatnom sistemskom praksom i stručnim znanjem u domenu bezbednosnog menadžmenta, poznaje pravne okvire i regulativu za sprovođenje aktivnosti iz predmetne oblasti i poseduje širok spektar alata za detekciju i procenu najrazličitijih rizika.\nKonstantno ažuriran sistem bezbednosti garantuje uporedni korak sa rastućim rizicima na internom i eksternom planu a samim tim i adekvatan mehanizam zaštite spreman da pravovremeno odgovori na sve faktore ugrožavanja.\nPROTECTA GROUP je jedinstvena na regionalnom tržištu jer ima kapacitet da Vam ponudi celokupan proces uvođenja korporativne bezbednosti kao funkcije menadžmenta i da racionalne i upotrebljive preporuke za buduće strateško delovanje i optimizaciju celokupnih bezbednosnih procesa.


Ambasada SAD donirala 50 respiratora kosovskim zdravstvenim ustanovama | Radio Kosovska Mitrovica\nAmbasada SAD donirala 50 respiratora kosovskim zdravstvenim ustanovama\n25. August, 2020 13:52 |\nAmbasada Sjedinjenih Država je, preko Agencije SAD za međunarodni razvoj (USAID), donirala kosovskim zdravstvenim ustanovama 50 potpuno novih, najsavremenijih respiratora kako bi pomogla u borbi protiv COVID-19.\n“Ova donacija predstavlja realizaciju velikodušne ponude predsednika SAD Donalda Trampa za isporuku kritično potrebne opreme kao i podšku Kosovu da što hitnije odgovori na pandemiju” navodi se u saopštenju američke ambasade u Prištini.\nU saopštenju se navodi da su respiratori proizvod američke marke „Viair“ , da odražavaju vrhunsku tehnologiju i da su veoma traženi na tržištu.\n„Kao odgovor na potrebu Kosova za dodatnom medicinskom opremom, Sjedinjene Države doniraju 50 potpuno novih, najsavremenijih respiratora. Ovaj izraz našeg američko-kosovskog partnerstva takođe je odličan primer sprege američke širokogrudosti i inovacije američke privatne industrije. Nadamo se da će ovi medicinski uređaji omogućiti zdravstvenim radnicima širom Kosova da spasu više života,“ rekao je ambasador SAD Filip Kosnet.\nPored samih respiratora, USAID finansira i paket podrške koji uključuje prateću opremu, instalaciju, garancije, planove servisiranja kao i vebinare preko interneta. Vebinari su razvijeni u saradnji sa Univerzitetom Kalifornije u San Francisku (UCSF) i pomoći će kosovskim zdravstvenim radnicima da pravilno i bezbedno koriste ove posebne respiratore. Ova donacija se nadovezuje na pređašnju pomoć u iznosu od 1,6 miliona američkih dolara koju su Stejt Department i USAID obavezali za Kosovo, u cilju podrške merama koje ono preduzima protiv pandemiju kao i pružanja operativne podršku i povećanja sposobnosti zaustavljanja daljeg prenošenja i ublažavanja posledica COVID-19.


Čačanski privrednik u trci za preduzetnika godine - Ozonpress :: internet portal\nTag: Novičić, preduzetnik, privrdenik\nU trci za ovogodišnju nagradu EY Preduzetnika godine su 33 kandidata iz 29 kompanija, koje posluju u osam industrija u 13 gradova Srbije. Te kompanije zapošljavaju više od 3.500 ljudi, a samo u prethodnoj godini ostvarile su ukupne prihode od preko 250 mil EUR. Tokom šest godina trajanja programa u Srbiji, 150 preduzetnika koji su se takmičili za nagradu zapošljavaju 15.000 ljudi i ostvarili su u prethodnoj godini gotovo jednu milijardu evra poslovnog prihoda.\nMeđu kandidatima se nalazi i Milisav Novičić, vlasnik Uniprometa, firme koja je osnovana 1989. godine. Osnovna delatnost kompanije je proizvodnja i ugradnja saobraćajne opreme za puteve i to različitih sistema čeličnih zaštitnih ograda, žičanih ograda, reflektujućih, apsorpcionih i transparentnih panela za zaštitu od buke i šavnih cevi, koji se proizvode u okviru dve fabrike i sopstvenog Pogona za toplo cinkovanje. Pored osnovnog poslovanja kompanija Unipromet danas poseduje i dve solarne elektrane.\nZa najboljeg preduzetnika u 2017. godini prijavilo se najviše kandidata od 2012. godine, kada je revizorsko konsultantska kompanija EY pokrenula ovaj globalni program i u Srbiji, s ciljem da promoviše preduzetnički duh i inicijativu i odaje priznanje ljudima koji su postigli uspeh svojom upornošću, vizijom i inovativnošću.\n– Sa velikim zadovoljstvom mogu da istaknem da su ovogodišnji kandidati za nagradu EY Preduzetnik godine daleko prevazišli naša očekivanja kada je u pitanju uspešnost i obim njihovog poslovanja, kako u okvirima naše zemlje, tako i u inostranstvu. Samim tim, ističemo da ove preduzetničke kompanije zapošljavaju 3.500 ljudi u gradovima u kojima posluju i ostvarili su tokom prethodne godine više od 30 milijardi dinara poslovnog prihoda – izjavio je Ivan Rakić, generalni direktor kompanije EY u Srbiji.\nGeneralni sponzor programa EY Preduzetnik godine je ProCredit banka, a podršku programu pružaju Ministarstvo privrede Republike Srbije, Radio Televizija Srbije, magazin Biznis & Finansije i poslovni portal eKapija.\nSvečano proglašenje nacionalnog pobednika biće održano 22. februara u hotelu Hyatt Regency u Beogradu, a naš predstavnik će konkurisati za priznanje EY Svetski Preduzetnik godine i prisustvovati svečanoj ceremoniji u Monte Karlu u junu 2018. godine.\nBez srpskog seljaka i preduzetnika nemoguće obnoviti Srbiju\nKronos 16/02/2018 u 15:20 Odgovorite\nPobednik je Zvonko Veselinovic….\nzeljko damjanovic 16/02/2018 u 15:45 Odgovorite\ntako je…kakav ovaj on je u svojoj firmi samo potrcko..a i na kraju sta me briga dosta je na drzavna jasla radio…mogao je ovo ocekivati..\nZunzarić 17/02/2018 u 14:50 Odgovorite\nNeko to odgore vidi sve, postavi na svoje mesto,…\nCackalica 17/02/2018 u 15:08 Odgovorite\nBurazerova firma. Ne dobijaju se drzavni poslovi tek tako…\nStanovnik 17/02/2018 u 15:18 Odgovorite\nKoje firme,cije firme? Zna se ko ucenjuje I otima firme po Srbiji.\nProfesionalac 17/02/2018 u 19:40 Odgovorite\nLjudi pa Unipromet je najbolja firma u svojoj oblasti u ovom delu Balkana.Imaju nabolju proizvodnju ubedljivo ne moraju da imaju nikakvu vezu sa drzavom sem da im drzava plati njihov rad.\nOtac Miro 18/02/2018 u 10:43 Odgovorite\nUvek sam zadivljen kad procitam ove komentare ljudi koji NISTA u zivotu nisu ni postogli ni uradili u BILO kojoj oblasti, a pogotovu kad oni iskazu misljenje o najboljoj privatnoj porodicnoj firmi u Cacku !! Jos oni komentarisu da to nije mogao G-din Novicic sa porodicom da ostvari nego je za sve to zasluzan neki „burazer“. A Unipromet 82 % proizvoda izvozi i apsolutno mogu bez srpskog trzista i domacih „tendera“ !!!\nKad nesto komentarisemo potrudite se da bar istinu iznosite a ne gluposti.


Nastaviće borbu za zaštitu Lima\nNaslovnica Južni Sandžak Bijelo Polje Nastaviće borbu za zaštitu Lima\nBijelo Polje – Zajedničke aktivnosti NVO iz Crne Gore, Srbije i BiH na zaštiti rijeke Lim nastaviće se i u narednom periodu, a u njihovoj borbi pridružiće im se građani iz opština kroz koje prolazi ta rijeka, saopšteno je iz NVO Euromost.\n„Nećemo dozvoliti gradnju hidroelektrana niti u Brodarevu niti u Priboju”, poručeno je sa sastanka na kojem je prisustvovao veliki broj organizacija iz opština kroz koje prolazi rijeka Lim.\nNa sastanku je odlučeno da se u narednom periodu održe okrugli stolovi u Prijepolju, Brodarevu, Priboju, Bijelom Polju, Beranama i Andrijevici o značaju Lima i štetnim uticajima na tu rijeku.\n„Ne vidimo razlog zbog čega bi se bilo gdje raspravljalo o hidroelektranama na Limu, osim u opštinama kroz koje prolazi ova rijeka, jer smatramo da na svaki održani okrugli sto ili sastanak moraju biti prisutni i građani ili njihovi predstavnici koji žive u tim opštinama. Građani ne smiju da budu isključeni i sve mora biti javno i trasparentno”, navodi se u saopštenju Euromosta.\nUčesnici sastanka dali su podršku mještanima Beransela i osudili „sve one koje su dozvolili da se otpad sa deponije iz Beransela sruči u Lim” i na taj način nanese čitavu deponiju u opštinama u Crnoj Gori i Srbiji, ukazajući da sve takve stvari dovode do ekoloških incidenata na međunarodnom području.\nTakođe, pozvali su međunarodne institucije da reaguju i upozore Crnogorske vlasti na ovakve i slične incidente.


Na budžet da se upišu 3.394 studenta\nUpravni odbor (UO) Univerziteta Crne Gore (UCG) je na održanoj elektronskoj sjednici, usvojio Odluku ou utvrđivanju predloga broja studenata za upis u I godinu osnovnih studija UCG, za studijsku 2022/23. godinu, kojom se za upis predviđa 3.394 mjesta na budžetu, saopšteno je iz UCG.\nPredsjednica Upravnog odbora UCG prof. Dr Rajka Glušica kazala je da je odluka usvojena na predlog Senata UCG i uz pribavljeno Mišljenje Centra za unapređenje kvaliteta na UCG, a konačnu odluku donijeće Vlada Crne Gore, nakon čega će biti raspisan Konkurs za upis na osnovne studije.\n“Broj mjesta za upis nove generacije studenata na Univerzitet Crne Gore u skladu je sa rješenjem Ministarstva prosvjete kojim je određen maksimalan broj studenata za upis, kao iu skladu em standardima kvaliteta nastave”, piše u saopštenju UCG.\nPredloženi broj mjesta na 19 fakulteta je sljedeći: Arhitektonski fakultet 50, Biotehnički 160, Ekonomski 390, Elektrotehnički 330, Fakultet dramskih umjetnosti 35, Fakultet likovnih umjetnosti 48, Fakultet političkih nauka 140, Fakultet za sport i fizičko vaspitanje 120, Fakultet za turizam i hotelijerstvo 150, Filološki fakultet 330, Filozofski fakultet 290, Građevinski fakultet 110, Mašinski fakultet 200, Medicinski 185, Metalurško-tehnološki 120, Muzička akademija 36, Pomorski fakultet Kotor 260, Pravni fakultet 230 i Prirodno-matematički fakultet 230 i Prirodno-matematički fakultet 210 i Prirodno-matematički fakultet 210 i Prirodno-matematički fakultet 210 e Prirodno-matematički 210.


Kongres SAD - Blic Online\nU Komitetu za spoljne poslove Predstavničkog doma Kongresa SAD održano je danas javno slušanje na kome su izneta svedočenja o navodnom silovanju Albanki tokom sukoba na Kosovu, u organizaciji bivše kosovske predsednice Atifeta Jahjage.\nSAZNAJEMO Težak razgovor Vučića sa kongresmenima SAD u Minhenu, "slučaj Bitići" glavna tema\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić imao je u Minhenu razgovor sa delegacijom američkog kongresa. U grupi kongresmena, kako saznaje "Blic", bio je i Eliot Engel, čuveni albanski lobista.\nKongres: Vojna intervencija SAD u Venecueli NIJE OPCIJA\nAmerički Kongres neće podržati američku vojnu intervenciju, uprkos izjavama predsednika Donalada Trampa o takvoj mogućnosti, izjavio je danas predsedavajući Odbora za spoljne poslove Predstavničkog doma SAD Eliot Engel.\nNeki istaknuti republikanski i demokratski članovi Kongresa SAD oštro su danas kritikovali predsednika Donalda Trampa jer, kako navode, nije uputio snažno upozorenje ruskom predsedniku Vladimiru Putinu o mešanju u američke izbore.\nOGLUŠILI SE O TRAMPOV APEL Kongres SAD odbacio predlog zakona o imigraciji\nPredstavnički dom američkog Kongresa odbacio je "kompromisni" predlog zakona o imigraciji kojim je trebalo da se obezbedi dugoročna zaštita mladih imigranata koji su u SAD dovedeni kao deca - "sanjara" i da se reši pitanje dece odvojene od roditelja na granici.\nKongres SAD odobrio paket pomoći za štetu od uragana\nPredstavnički dom Kongresa SAD velikom većinom glasova usvojio je danas zakon o 15,3 milijardi dolara pomoći u slučaju katastrofa, pošto je prevaziđeno protivljenje dela republikanaca povezivanju te pomoći s podizanjem nivoa zaduživanja SAD.\nUJEDINIO IH URAGAN Kongres usvojio paket pomoći od 7,85 milijardi dolara zbog Harvija\nPredstavnički dom američkog Kongresa danas je skoro jednoglasno usvojio paket hitne pomoći vredan 7,85 milijardi dolara za pogođene uraganom Harvi.\nTRAMPA PODRŽAVA I OPOZICIJA Liderka demokrata u Kongresu SAD pozdravila smenu Benona\nVođa demokrata u Predstavničkom domu Kongresa Nensi Pelosi pozdravila je večeras smenu glavnog strateškog savetnika američkog predsednika Stivena Benona ali je dodala da bi Donald Tramp trebalo da otpusti još ljudi.\nPredstavnički dom SAD usvojio zakon kojom se poništava regulacija banaka\nPredstavnički dom Kongresa SAD glasovima većinskih republikanaca usvojio je predlog zakona kojim se poništava veći deo zakona o bankama usvojen u mandatu prethodnog predsednika Baraka Obame za regulaciju banaka posle finansijske krize.\nKongresmeni traže mere protiv Turske zbog nasilja\nUticajni republikanski kongremseni tražili su juče da administracije predsednika SAD Donalda Trampa da preduzme brze i oštre mere protiv turske vlade zbog nasilja u Vašingtonu u kojem je učestvovalo obezbeđenje turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana.\nMakedonija: Poseta delegacije Kongresa SAD\nDelegacija američkog Kongresa predvođena predsednikom Komiteta za pravosuđe pri Predstavničkom domu Bobom Gudlatom posetila je danas Makedoniju, gde je razgovarala sa predsednikom Sobranja Talatom Džaferijem i članovima zakonodavnog doma.\nNEMA VIŠE "OBAMAKERA" Kongres SAD usvojio zakon o zdravstvenoj zaštiti\nPredlog Republikanske partije za promenu sistema zdravstvene zaštite u SAD usvojen je malom većinom u Predstavničkom domu američkog Kongresa.\nU Kongresu SAD treba da glasaju o novom sistemu zdravstvene zaštite\nU Predstavničkom domu američkog Kongresa počela je rasprava o predlogu Republikanske partije za promenu sistema zdravstvene zaštite, šest nedelja pošto je prethodni predlog povučen s glasanja zbog nedovoljne podrške.\nPredstavnički dom Kongresa SAD odobrio 1.100 milijardi dolara potrošnje vlade\nPredstavnički dom Kongresa SAD je u sredu uveče odobrio 1.100 milijardi dolara za privremeno finansiranje savzene vlade do kraja septembra, kao prvi značajan propis za koji su obe stranke glasale tokom predsedavanja Donalda Trampa.\nRepublikanski predlog za zdravstvenu zaštitu dobio važnu podršku\nDva važna republikanska poslanika u Predstavničkom domu Kongresa SAD podržala su danas novi predlog svoje partije za promenu sistema zdravstvene zaštite, pošto su se sastala s predsednikom Donaldom Trampom.\nPredstavnički dom SAD usvojio privremeni zakon o budžetu\nPredstavnički dom američkog Kongresa je velikom većinom glasova usvojio privremeni zakon o budžetu i poslao ga dalje Senatu, koji sada ima rok do ponoći za njegovo usvajanje kako bi se sprečila blokada federalne vlade.\nPROMENA PLANA Mekejn odložio posetu Crnoj Gori\nDelegacija Kongresa SAD, koja je planirala posetu Crnoj Gori, dobila je zahtev da promeni plan i da se sutra vrati u SAD zbog hitnih međunarodnih pitanja, saopštila je američka ambasada u Crnoj Gori.\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan osudio je danas američki Kongres zbog glasanja kojim je odbijen veto predsednika SAD Baraka Obame na zakon koji dozvoljava rodbini žrtava terorističkih napada na Ameriku da tuže Saudijsku Arabiju.\nPorošenko čeka još 500 miliona dolara od SAD za odbranu\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko očekuje da će Sjedinjene Američke Države dodeliti njegovoj zemlji dodatnih 500 miliona dolara za jačanje sektora bezbednosti i odbrane.\nSAD: Demokrate okončale 24-časovni protest\nAmeričke demokrate: Blokiraćemo govornice u Kongresu do daljnjeg\nHaos u Predstavničkom domu američkog Kongresa nastavljen je danas nakon što demokrate već 14 sati iz protesta sede na podijumu sale zahtevajući usvajanje zakona o kontroli oružja, čemu se republikanci protive.\nProtest demokrata u Kongresu zbog zakona o oružju\nDemokrate su blokirale govornicu u Predstavničkom domu američkog Kongresa tako što su sele na podijum, zahtevajući usvajanje zakona o kontroli oružja, čemu se protive republikanci.\nKejsi: Vreme je da Kongres reaguje na oružano nasilje\nDemokratski senator Bob Kejsi danas je, posle najmasovnije pucnjave u istoriji SAD u Orlandu, pozvao Kongres da zabrani prodaju oružja koje koristi vojska osumnjičenih ekstremista.\nSAD: Više od 450 ekoloških grupa traži odbacivanje TPP-a\nViše od 450 grupa, među kojima je najviše ekoloških organizacija, pozvalo je danas američki Kongres da odbaci sporazum o Transpacifičkom partnerstvu (TPP) ako se ove jeseni nađe na dnevnom redu.


Brajović: Ekonomski benefiti NATO članstva već vidljivi\nPREDSJEDNIK SKUPŠTINE U POSJETI VAŠINGTONU\nBrajović učestvuje na poziv senatora Džejmsa Inhofa, predsjedavajućeg Odbora za oružane snage Senata\n820 pregleda\t5 komentar(a)\nBrajović u Vašingtonu, Foto: Skupstina.me\nCrna Gora je, uprkos brojnim izazovima, postala članica NATO-a, rekao je predsjednik Skupštine, Ivan Brajović, dodajući da su benefiti članstva u ekonomskom smislu već vidljivi.\nNa početku posjete Vašingtonu povodom učešća na Molitvenom doručku, Brajović je bio jedan od glavnih govornika u američkom Senatu, na okruglom stolu pod nazivom „Aktuelni izazovi u Jugoistočnoj Evropi i borba protiv štetnog uticaja Rusije u regionu“.\nBrajović učestvuje na poziv senatora Džejmsa Inhofa, predsjedavajućeg Odbora za oružane snage Senata.\nIz Skupštine su kazali da su na panelu učestovovali i senator Majk Rounds, kongresmeni Majkl Tarner, Robert Aderholt i Robert Pitindžer, predsjednik PS OEBS Džordž Cereteli, kao i zvaničnici država Jugoistočne Evrope.\nPrema riječima Brajović, Crna Gora je okrenuta regionalnoj saradnji i posebno je ponosna na svoju dobrosusjedsku politiku.\n„Nemamo otvorenih pitanja koja značajnije mogu opteretiti odnose sa našim susjedima. Uprkos brojnim izazovima postali smo članica NATO“, kazao je Brajović.\nTo je, smatra on, bilo posebno važno kako bismo učvrstili svoj suverenitet i teritorijalni integritet, a benefiti članstva u ekonomskom smislu već su vidljivi.\n„Imajući u vidu ostvareni napredak, s pravom očekujemo da budemo prva naredna članica EU. Naš je interes da sve zemlje Jugoistočne Evrope budu dio NATO i EU“, rekao je Brajović.\nDirektor Programa za upravljanje konfliktima na Univerzitetu „Džon Hopkins“ Danijel Server bio je domaćin predsjedniku Brajoviću koji je govorio na okruglom stolu „Budućnost Zapadnog Balkana: Evropa ili dugotrajna nesigurnost?“.\nTu su, kako su kazali, prisustvovali istaknuti predstavnici akademske zajednice u Vašingtonu.\n„Bilo je riječi o aktuelnim društveno-političkim trendovima na Zapadnom Balkanu, a predsjednik Brajović je istakao značaj članstva Crne Gore u NATO sa političko-ekonomskog aspekta i upoznao sa dinamikom procesa evropske integracije Crne Gore“, kaže se u saopštenju.\nBrajović je predstavio stavove o najznačajnijim regionalnim pitanjima.\nIz Skupštine su saopštili da je Brajović imao odvojene razgovore sa senatorima Suzan Kolins, Benom Kardinom, Ronom Džonsonom i Rodžerom Vikerom, kao i sa kongresmenom Eliotom Engelom i potpredsjednicom Savjeta za strateške i međunarodne studije Heder Konli.\nOn je, naveli su iz Skupštine, posebno naglasio važnost nastavka američke podrške reformskim procesima u Crnoj Gori i snažnijeg ekonomskog prisustva.\nIstakao je značaj jasne evropske perspektive Zapadnog Balkana za stabilnost Evrope i predstavio napredak koji Crna Gora, kao lider u procesu evropske integracije, ostvaruje na tom putu.\nRepublikanska senatorka sa najdužim stažom u Senatu Suzan Kolins, u razgovoru sa predsjednikom Brajovićem, istakla je da je ponosna na strateški partnerski odnos koji njena država Mejn ima sa Crnom Gorom.\n„Uz isticanje konstruktivne uloge Crne Gore na Zapadnom Balkanu senator Ben Kardin je kazao da je Crna Gora prijateljska zemlja i pouzdan saveznik Sjedinjenih Američkih Država“, kaže se u saopštenju Skupštine.\nSenator Ron Džonson je kazao da je vidljiv napedak koji je ostvarila Crna Gora od svoje nezavisnosti, kao i da u svojim razgovorima često kao primjer navodi način na koji je Crna Gora riješila pitanje demarkacije granice sa Kosovom i Bosnom i Hercegovinom.\nSenator Rodžer Viker, koji je i predsjedavajući Helsinške komisije SAD, potvrdio je punu podršku Crnoj Gori i kazao da će nastaviti da podstiče jače prisustvo američkih investicija u našoj državi i na Zapadnom Balkanu.\nPredsjednik Odbora za vanjske poslove Predstavničkog doma, Eliot Engel, podsjetio je da već duže vrijeme pažljivo prati dešavanja na Zapadnom Balkanu.\nUz napomenu da je lično ohrabrivao kosovske lidere da ratifikuju sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom, pozdravio je njegovo stupanje na snagu.\n„Svojim ponašanjem i u toj situaciji Crna Gora je još jednom potvrdila svoju posvećenost miru i saradnji u regionu“, naglasio je Engel.\nEliot EngelCrna Gora i NATOIvan Brajović\n03.12. 07:58 h\t92877\n03.12. 15:06 h\t47780\n03.12. 14:14 h\t37568\n03.12. 15:39 h\t33853\n02.12. 22:22 h\t33486


Fizička neaktivnost košta svet 67,5 milijardi dolara – NovostiDana.rs\nFizička neaktivnost košta svet 67,5 milijardi dolara\nLONDON – Nedostatak fizičke ativnosti svetsku ekonomiju godišnje košta 67,5 milijardi dolara, pokazala je međunarodna studija sprovedena na milion ljudi, koja je prezentovana u Londonu.\nDa bi se smanjiio utošak na lečenje bolesti i nadoknade usled smanjene produktivnosti, potrebno je angažovati svoje mišiće tek samo jedan sat dnevno.\nPreviše sedenja povezano je sa povećanim rizikom od srčanih oboljenja, dijabetesom i kancerom, ali aktivnosti, kao što je brzo hodanje, umanjiće šansu za preranu smrt koja se dovodi u vezu sa dnevnim sedenjem dužim od osam i više časova.\nProcenjuje se da takava vrsta neaktivnosti izaziva više od pet miliona smrtnih slučajeva godišnje – skoro isto koliko i pušenje, od čijih posledica prema podacima Svetske zdravstvene organizacije (SZO) svake godine umre šest milona ljudi.\nProfesor Norveške škole sporskih nauka i Univerziteta Kembridž Ulf Ekelund, kaže da umereni trening od 150 minuta nedeljno, koliko preporučuje SZO, nije dovoljan, a da ni to preporučeno vreme za fizičku aktivnost ne utroši skoro četvrtina odrasle svetske populacije, prenosi Rojters.\n„Ne morate se profesionalno baviti sportom ili ići u teretanu, ali je potrebno da bar jedan sat potrošite na vežbanje,“ rekao je Ekelund, preporučujući šetnju od 5,6 kilometara na sata ili vožnju bicikla 16 kilometara na sat.\nSolarni avion uspešno okončao put oko sveta\nNovi uslovi za bezbedniju registraciju internet domena\nСледы русских в Сичево близ Ниша\nТрагови Руса у Сићеву код Ниша\nКо стоји иза трговине дрогом у Авганистану?


Potpredsednik hrvatske vlade dobio koronu iako je primio „Fajzer“ vakcinu - 24.04.2021, Sputnik Srbija\nPotpredsednik hrvatske Vlade Boris Milošević, koji je primio drugu dozu „Fajzer“ vakcine početkom februara, pozitivan je na virus korona. S obzirom na to da... 24.04.2021, Sputnik Srbija\nvesti, svet, fajzer/bajontek, hrvatska, region\n22:20 24.04.2021 (Osveženo: 04:04 26.08.2021)\n23 April 2021, 19:22\nIako se Milošević, kao i drugi članovi Vlade, prethodno vakcinisao, iz hrvatske Vlade naglašavaju da je poznato da nijedna od vakcina ne štiti 100 odsto od mogućnosti zaraze, pa tako ni ona protiv virusa korona, piše Jutarnji list.\nU saopštenju Vlade je istaknuto i da je u vrlo retkim i malobrojnim slučajevima utvrđena prisutnost virusa korona i kod ljudi koji su već primili vakcinu.\n„To ne umanjuje poverenje i važnost vakcinacije kao ključnog alata u borbi protiv pandemije virusa korona, uzimajući u obzir da sve odobrene vakcine na osnovu mišljenja EMA i struke štite od težih oblika i ishoda bolesti“, ističu u saopštenju.\nPortparol hrvatske Vlade Marko Milić kaže da se Milošević vakcinisao drugom dozom „Fajzera“ još 4. februara, prenosi Tanjug.\nMilošević se oseća dobro i ima blaže simptome bolesti. Ostaće u izolaciji, obavljaće svoje dužnosti od kuće i slediće sve savete lekara i epidemiologa, navode iz Banskih dvora.


"Humanitarna organizacija "Zajedno za život" | Apel\nPRIČE POMOĆ "Humanitarna organizacija "Zajedno za život"\n“Humanitarna organizacija “Zajedno za život” June 30, 2020\n“Humanitarna organizacija “Zajedno za život” nastala je kao plod i logičan nastavak mog dugogodišnjeg humanitarnog rada kao pojedinca, u toku kojeg sam prepoznao prave probleme sa kojima se suočavaju roditelji čija su deca teško obolela, kao i sama deca. Ideja je da humanitarna organizacija “Zajedno za život” bude jedinstvena organizacija koja će kroz sport da prenosi ideju humanosti i zajedništva.\nGlavni fokus je na buđenju ljudi i stvaranju kulture doniranja u opšti fond za pomoć deci u kojem bi u svakom trenutku bilo sredstava da finansijski olakšavamo i pomažemo lečenje i tako brzo delamo kada je pomoć potrebna, bez zamaranja roditelja i celokupne javnosti za svaki slučaj pojedinačno.\nTakođe, cilj je i pravljenje sistema koji bi trebao da pomogne u svim aspektima lečenja u kojima roditelji nemaju dovoljnu podršku, ili jednostavno nemaju dovoljno kapaciteta da sami u teškoj situaciji, dok traje lečenje deteta, nađu odgovarajuća rešenja za izazove koji su pred njima. To zahteva uključivanje šire javnosti. I baš zbog toga “Zajedno za život” jeste pre svega ideja oko koje treba da se okupi što više ljudi različitih profesija (lekara, novinara, sportista, prevodioca, psihiloga, volontera itd.) koji mogu da svojim znanjem i kontaktima olakšaju porodicama proces lečenja.”\nBeogradJovan SimićZajedno za život\nPrethodnoOsmočlanoj porodici sa četvoro maloletne dece od 11 do 15 godina potrebna je pomoć\nSledećeSRBI ZA SRBE – Nakon vožnje šumom, prolazaka kroz vijugavi potok i šetnje kroz blato stiže se do malih Jezdimirovića


Naslov: Svemirski turizam do 2012. godine Ned Apr 26, 2009 10:22 pm\nRuski kosmicki brod namenjen svemirskom turizmu pocece sa letovima do 2012. godine, saopsteno je na Moskovskom tehnickom univerzitetu, ciji profesori i studenti rade na projektu.\nMaketa specijalizovanog kosmickog broda "Oduvancik" (maslacak) koji ce voziti turiste u orbitu, već je napravljena, izjavio je rektor univerziteta. Letelica se razlikuje od slicnih iste namene po tome što je mnogo jeftinija i efikasnija.\nRuskim aparatom upravljace jedan pilot i imace mesta za cetiti putnika. Letelica će osim suborbitalnog leta, do 110 kilometara visine, moci da izvodi i orbitalne letove. Uzletace sa mobilne platforme koja moze da se postavi bilo gde, a sletace pomocu padobrana ili samostalno.\nNekoliko svemirskih turista do sada je letelo ruskim brodovima s posadom Medjunarodne kosmicke stanice. Karta za svemir kostala je 20 miliona dolara, a suborbitalni letovi bice znatno jeftiniji, do 200.000 dolara.


SB projekt - prozvodnja sistema i mašina iz oblasti procesne opreme\n036 5 110 188\nJove Kursule 12,\nSB Projekt se bavi projektovanjem sistema i mašina iz oblasti procesne opreme. Nudimo proverena i pristupačna rešenja za optimalan izbor mašina i prateće opreme za Vaše male i velike pak centre.\nDa bismo izašli u susret našim kupcima u mogućnosti smo da odgovorimo na specifične zahteve kao i da osvojimo dodatne ili prateće uređaje koji su potrebni za uspešnu i ekonomičnu pripremu materijala ili njegovo pakovanje u odgovarajuću ambalažu.\nOsim projektovanja bavimo se proizvodnjom mašina za pakovanje svih vrsta materijala praškastih, zrnastih, tečnih, pastoznih… kao i prateće opreme koja je potrebna u procesu pakovanja. Naše mašine se koriste u prehrambenoj, hemijskoj industriji, medicini i farmaciji itd.\nPosle projektovanja i proizvodnje mašina i prateće opreme jedna od vrlo bitnih oblasti kojom se SB Projekt uspešno bavi je i servis i remont mašina iz oblasti procesne opreme.\nU okviru firme radi i pogon za proizvodnju gumenih i silikonskih proizvoda kao i silikonskih creva sa platnom i bez platna za upotrebu u medicini i hemijskoj industriji.\n2017 Copyright © SB Projekt\nProjektovanje, proizvodnja i servis sistema i mašina iz oblasti procesne opreme. U okviru firme radi i pogon za proizvodnju gumenih i silikonskih proizvoda kao i silikonskih creva sa platnom i bez platna za upotrebu u medicini i hemijskoj industriji.\nProtočna varilica za PP foliju\nTrakasti transporter za mesnu industriju\n36217, Vrnjci, Raški okrug\nMobilni: +381 65 2 632 345\nMobilni: +381 64 1 940 936\nFiksni: +381 36 5 110 188


Gorenje zatvara fabriku u Zaječaru – Biznis.ba\nNaslovnaRegijaGorenje zatvara fabriku u Zaječaru\nobjavljeno 15. maj 2020. u 16:01\nDvije godine nakon donošenja odluke da poslovanje fokusira na snažno razvijanje osnovne djelatnosti, a to je – proizvodnja kućnih aparata i postepeni izlazak iz ostalih proizvodnih djelatnosti, menadžment Gorenja donio je odluku da zatvori zaječarsku fabriku za proizvodnju sanitarne opreme Gorenje Home.\n„Očekujemo da bi ti pregovori mogli da budu okončani veoma brzo. Oba zainteresovana partnera imaju namjeru da šire djelatnost, pa bi u ovoj fabrici posao moglo da nađe i više radnika nego što ih mi u ovom trenutku imamo. Riječ je inače o možda i najboljem timu zaposlenih koji Gorenje Grupa ima, i zato je odluka o povlačenju iz proizvodnje za nas bila veoma teška“, naveo je direktor Gorenje Home Zaječar Vlado Krebs, prenosi Tanjug.\n“Ona je rezultat značajnih gubitaka koje ova fabrika ima, kao i strateške odluke Gorenja da se fokusira na osnovnu djelatnost proizvodnje kućnih aparata, i da se povuče iz svih ostalih, poput proizvodnje sanitarnih uređaja”, objašnjava.\nGorenje Home u Zaječaru počelo je sa radom 2011. godine kada je kupilo kompaniju Porcelan. Glavni portfolio u posljednje dvije godine činili su proizvodnja sudopera, umivaonika i sanitarne opreme.\nI pored investicija od preko 10 miliona eura uloženih u opremu i infrastrukturu u prethodnih devet godina, ova fabrika nije uspela da obezbijedi održivost poslovanja.\nU prethodne dvije godine, tokom implementacije strateškog plana o postepenom izlasku iz sporednih djelatnosti matična kompanija u Sloveniji prodala je mariborsko preduzeće za preradu otpada “Gorenje Surovina” i njegove ogranke firmi “Eko Surovina“, kao i fabriku bojlera „Gorenje Tiki“ iz Stare Pazove.\nHisense Gorenje, kako se navodi u saopštenju, ostaje posvećeno planovima o jačanju tržišnih pozicija u oblasti osnovne djelatnosti – proizvodnje kućnih aparata.


VK Mornar Split\nČAVIĆ ODUŠEVLJEN NASLEDNIKOM Barna srušio njegov rekord, pa dobio pohvalu\nREČI OHRABRENJA Srpska legenda tvrdi: Jedan poraz od Hrvatske ne znači kraj dominacije "delfina"\nHrvatska je posle punih sedam godina uspela sa pobedi Srbiju, u dramatičnoj utakmici polufinala Svetskog prvenstva (12:11), a to je imalo gromoglasan odjek u vaterpolo svetu. Legenda srpskog vaterpola Vladimir Vujasinović, ipak, ne smatra da je tim porazom završena dominacija Savićevih "delfina".\nMajke šampiona (3) - Gospava Filipović: Nekad ne verujem da je Fića moj sin\nGospava Filipović ili teta Goca, kako je zovu prijatelji, rođaci, komšije, u svojoj okolini je poznata kao majka Ane i Filipa. Ona kaže da nije samo majka najboljeg vaterpoliste sveta i reprezentativca Srbije, nego i 27-godišnje bankarke.\nRECEPT ZA USPEHE "DELFINA" Savić: Za nekoga su Olimpijske igre 2020, a za nas već sutra\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić ocenio je da je godina iza nas, u kojoj je njegova ekipa osvojila sve što može da se osvoji, bila fantastična, ali da se to zaboravlja i sa istim motivom kreće ispočetka ka krajnjem cilju - odbrani zlata na Olimpijskim igrama u Tokiju 2020. godine.\nMitropolit Amfilohije odlikovao Dušana Mandića: Nagrada za dosadašnje i buduće viteštvo\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije odlikovao je Zlatnim likom Svetog Petra Drugog Lovćenskog Tajnovidca reprezentativca Srbije u vaterpolu iz Tivta Dušana Mandića, jednog od osvajača zlatne medalje na nedavno završenim Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru.\nKovačević drugi put najbrži u Bogojavljenskoj trci u Čačku\nAnđelko Kovačević, mladi student iz Čačka, kao 23-godišnjak je uspeo da po drugi put najbrže dopliva do časnog krsta u tradicionalnoj Bogojavljenskoj trci u Čačku.\nVELIKA ŠTETA Silađi završio kao peti u finalu na 50 metara prsno\nSrpski plivač Čaba Silađi nije uspeo da se domogne medalje u trci na 50 metara prsnim stilom na Evropskom prvenstvu u Glazgovu pošto je završio kao peti u vremenu 27,20 sekundi.\nSUDAR BIVŠIH PRVAKA EVROPE Vaterpolisti Partizana izgubili od Mladosti u regionalnoj ligi\nVaterpolisti Partizana su poraženi u drugom kolu regionalne A1 lige od zagrebačke Mladosti sa 5:9 (1:4, 0:1, 3:2, 1:2).


Penzioneri sa Savskog venca na izletu u Vrnjačkoj Banji - Studio B\nPenzioneri sa Savskog venca na izletu u Vrnjačkoj Banji Beoinfo\nBeogradBeograd Pocetna 19. 02. 2019. 12:12:59\nOpština Savski venac i ove godine nastavlja sa organizacijom besplatnih izleta za penzionere sa teritorije ove opštine. Tokom februara i marta najstariji sugrađani sa Savskog venca putovaće na besplatne dvodnevne izlete u Vrnjačku Banju, a prva grupa od njih 100 krenula je jutros u obilazak jedne od najlepših banja Srbije.\nPenzionere je ispratio član Veća opštine Savski venac Miloš Vidović. Poželivši seniorima srećan put, Vidović je poručio da će se dvodnevni izleti u Vrnjačku Banju realizovati dva puta nedeljno, a polasci su utorkom i četvrtkom.\n– Izleti koje organizujemo već treću godinu zaredom omiljeni su među našim najstarijim sugrađanima, tako da je i ovaj put odziv zaista veliki. Za penzionere je obezbeđen prevoz, hotelski smeštaj i hrana, a u povratku iz Vrnjačke Banje očekuje ih poseta Manastiru Žiča – naveo je Vidović.\nZa besplatne izlete penzioneri sa Savskog venca mogu se prijaviti na broj telefona 011/2061-800 ili na mejl adresu besplatno@savskivenac.rs.


Rezultat pretrage za pojam: Beograd-Bar\nBEOGRAD - Sinoć oko 22.30 sati je uspostavljen železnički saobraćaj na deonici barske pruge između Bistrice i Prijepolja.\nBEOGRAD - "To su projekti koji su u realizaciji i očekuje se da bude gotovi u naredne četiri od pet godina", rekla je ona.\nBEOGRAD - Obnovom 35 kilometara pruge od Resnika do Vreoca, završena je prva faza rekonstrukcije pruge Resnik-Valjevo, dužine 77,6 kilometara, a čitav projekat košta 80 miliona dolara i finansira se ruskim kreditom.\nVučić i Marković: Prioritet je autoput Beograd-Bar\nBEOGRAD - Prema Vučićevim rečima, put će do Čačka biće gotov na proleće gotovo, nekih 120 kilometara, a zatim se radi i 31 kilometar do Požege, kao i od tog mesta do Boljara 107 kilometara.\nMihajlović: Pregovara se o nastavku modernizacije pruge Beograd-Bar\nBEOGRAD - "Razgovaramo sa Rusima, Kinezima, a razgovaraćemo i sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj o ovom poslu."\nĐukanović poziva investitore u energetske i infrastrukturne projekte\nLONDON - Crna Gora je, poručuje on, spremna da odmah započne konkretne pregovore sa susjednim državama radi postizanja dogovora o upravljanju slivovima rijeka.\nVoz Bar-Beograd četiri sata bio u tunelu\nBEOGRAD - Međunarodni putnički voz iz Bara za Beograd proveo je danas, zbog kvara dve elektrolokomotive oko četiri sata u tunelu "Zlatibor", a oko 20 h nastavio je put.\nPočela rekonstrukcija pruge Sopot Kosmajski-Kovačevac\nBEOGRAD - "Vlada Srbije očekuje da će biti poštovan rok od 128 dana za završetak radova i da će brzina vozova, nakon rekonstrukcije biti od 100 do 120 kilometra na sat", kazala je Mihajlović.\nOptužnica za Štrpce nakon 22 godine čekanja\nBEOGRAD - Tužilaštvo za ratne zločine će narednih dana podići optužnicu protiv pet lica osumjičenih u predmetu "Štrpci".\nMihajlović: Gradimo autoput i prugu sa Albanijom\nBEOGRAD - Tehnička radna grupa Srbije i Albanije danas će u Beogradu razmatrati projekte od regionalnog značaja - gradnju pruge i autoputa koje će premijeri dve zemlje predstaviti u maju Evropskoj komisiji.\nPODGORICA - Kao jedan od prioritetnih projekata navedena je rekonstrukcija pruge Beograd–Budimpešta, kao i dio pruge kroz Crnu Goru i veće korišćenje potencijala Luke Bar.\nCrna Gora uložila 30 miliona eura u obnovu pruge Beograd – Bar\nPODGORICA - Prema ranijim procjenama kompanije Italferr, modernizacija pruge Beograd-Bar, kojom bi se povećala njena prosječna brzina do 100 kilometara na sat, košta 337 miliona eura.\nPRIJE 147368 MIN\nPRIJE 169008 MIN\nPRIJE 1072227 MIN\nPRIJE 1174421 MIN\nPRIJE 1191291 MIN\nPRIJE 1307874 MIN\nPRIJE 1590806 MIN\nPRIJE 1591553 MIN\nPRIJE 1602127 MIN\nPRIJE 1842638 MIN\nPRIJE 2078559 MIN\nPRIJE 2115581 MIN\nPRIJE 2186736 MIN\nPRIJE 2402852 MIN\nPRIJE 2578412 MIN\nPRIJE 2982501 MIN\nPRIJE 3007397 MIN\nPRIJE 3041705 MIN\nPRIJE 3096715 MIN\nPRIJE 3107019 MIN\nPRIJE 3245049 MIN\nPRIJE 3285561 MIN\nPRIJE 3340397 MIN\nPRIJE 3355736 MIN