BOMBA: Novi Sad doveo poslednje pojačanje | Stonitenis.org\nBOMBA: Novi Sad doveo poslednje pojačanje\nNakon Ruskinje Zoje Novikove (36) i supertalentovane Radmile Tominjak (14), stonoteniski klub Novi Sad doveo je još jedan biser srpskog stonog tenisa – Izabelu Lupulesku. To je praktično juniorski tim Srbije, naš najtrofejniji u poslednjoj deceniji, kada pridodamo starosedeoce u klubu Sabinu Šurjan i Tijanu Jokić koje će se već za par dana u Klužu boriti za nova odličja na Evropskom prvenstvu.\nIzabela sa predstavnicima novosadskog kluba\nDrago mi je što sam u Novom Sadu gde sam provela godinu dana još 2012. kada sam bila kadetkinja. Posebno mi je drago što ću svakog dana trenirati sa mojim saigračicama iz juniorskih dana. Sada ćemo uskoro sve biti seniorke i nadamo se da možemo za nekoliko godina da sjajne rezultate iz mlađih dana ponovimo u seniorskom uzrastu. Takođe želim da kažem da sve što radim činim u saradnji sa mojim ličnim trenerom Nikulaeom Lupuleskuom koji smatra da je ovo veliki korak za sve nas, kako za klub, tako i za reprezentaciju – rekla je Lupulesku.\nNovosadski klub u novoj sezoni u svojim redovima imaće nosioce zlatne juniorske generacije.\nPrirodan sled događaja koji ujedno predstavlja i možda poslednji trzaj za bolje sutra kada je u pitanju ženski stoni tenis u Srbiji. Ovo ne kažem pretenciozno jer mnogi bi mogli pogrešno to da shvate, ovo kažem zato što će se svi složiti da u kom god da su klubu na okupu Lupulesku, Šurjan i Jokić, to je pobeda za sve. Ako njima pridodamo Radmilu Tominjak, a znamo koliko nam je iskustvo falilo u prethodnim godinama i smatramo da smo to rešili sa Ruskinjom Novikovom, zadržavajući i našeg kapitena Tružinsku, onda je jasno koji pravac je zauzeo STK Novi Sad – kaže predsednik kluba Dan Fracile.\nKako smo doznali sve igračice imaju ugovor na dve godine sa mogućnošću višegodišnje saradnje.\nSvi znamo da su titulu iz 2014. godine osvojile devojke sa nepunih 19 godina. Potom smo izgubili dva pehara državnog prvaka, takođe bivajući skoro duplo mlađi u proseku od protivnika. Sada, želeći da nastavimo svoj šampionski put, ali istovremeno misleći na obavezu ka nacionalnom prosperitetu, ušli smo u najozbiljniji projekat do sada – jasan je bio Fracile.\nAKO STE PROPUSTILI: Ruskinja dva puta eliminisala Novi Sad, pa pojačala njihove redove


Na današnji dan 1992. godine desio se najmonstruozniji zločin u BiH – Fokus.ba\nU višegradskom naselju Bikavac, na samom istoku Bosne i Hercegovine, u avliji Mehe i Derviše Aljić danas će biti obilježena godišnjica "žive lomače", gdje su pripadnici vojske i policije Republike Srpske zatočili, a potom zapalili više od 70 bošnjačkih žena i djece\nNa današnji dan 1992. godine dogodio se ratni zločin na Bikavcu u Višegradu. Zajedno sa zločinom koji se dogodio 14. juna 1992. godine u Pionirskoj ulici u Višegradu, ovaj zločin predstavlja jedan od najstrašnijih ratnih zločina koji su se desili tokom rata protiv Bosne i Hercegovine, prenosi Anadolu Agency (AA).\nU višegradskom naselju Bikavac, na samom istoku Bosne i Hercegovine, u avliji Mehe i Derviše Aljić danas će biti obilježena godišnjica “žive lomače”, gdje su pripadnici vojske i policije Republike Srpske zatočili, a potom zapalili više od 70 bošnjačkih žena i djece.\nZa zločin na Bikavcu pravosnažnom presudom u MKSJ osuđeni su Milan Lukić na doživotnu kaznu zatvora i Sredoje Lukić na 27 godina zatvora. Za zločine u Višegradu suđeno je i pred domaćim sudovima u Bosni i Hercegovini.\nJako nevrijeme pogodilo istočnu Bosnu\nSamoubistvo u BiH: Tužitelj na balkonu pucao sebi u glavu


Tramp zabranjuje trajni boravak, ne i privremene vize\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp je najavio u utorak “privremenu suspenziju imigracije u SAD”. Međutim, izvršnom uredbom, koju će kako se očekuje potpisati u sredu, biće zabranjeno izdavanje dozvole za trajni boravak (zelena karta), ali ne i viza za privremene radnike, prenosi AP.\n“Danas ću potpisati izvršnu uredbu, kojom se zabranjuje imigracija u našu zemlju,” napisao je u sredu Tramp na Tviteru.\nOn je izjavio da će suspendovati izdavanje zelenih karti na 60 dana, odnosno dozvole za trajni boravak, kako bi smanjio pritisak na radna mesta u trenutku kada je američka ekonomija pogođena korona virusom.\nTramp je naveo da će biti “nekih izuzetaka”, ali je odbio da ih navede, dodajući da se još radi na pripremi izvršne uredbe.\n“Privremenim obustavljanjem imigracija, pomoći ćemo nezaposlenim Amerikancima da budu prvi u redu za posao kada se ekonomija otvori, što je veoma važno,” rekao je Tramp u utorak.\n“Bilo bi pogrešno i nepravedno da Amerikance otpuštene zbog virusa zamene novi imigranti koji dolaze sa strane,” dodao je.\nMeđutim, kako navodi AP, američki zvaničnik koji je upoznat sa ovim planom, kazao je da će se izvršna uredba primeniti na strance koji traže zelenu kartu i rodbinu nosilaca zelene karte. Amerikanci koji žele da dovedu članove svoje najuže porodice moći će to i dalje čine, izjavio je ovaj zvaničnik pod uslovom anonimosti.\nOko milion zelenih karti je dodeljeno u fiskalnoj 2019, od toga polovina supružnicima, deci i roditeljima (naturalizovanih) američkih državljana.\nFokusirajući se samo na zelene karte, Tramp nije uveo ograničenja na stotine hiljada stranih radnika kojima se dodeljuje privremena viza svake godine, uključujući radnike na farmama, u zdravstvenoj službi i programere za softvere.\nOčekivalo se da će Tramp iskoristi ovlašćenja da smanji broj stranih sezonskih radnika. Pre krize, administracija je planirala da poveća broj viza H-2B, što je razljutilo pristalice restriktivnije imigracione politike, uključujući i neke Trampove pristalice, koji smatraju da sezonski radnici zbog prihvatanja niskih plata stvaraju nelojalnu konkurenciju. Kasnije je ovaj plan stavljen na čekanje.\nInstitut za migracionu politiku procenjuje da će zbog pauze od dva meseca biti odloženo dodeljivanje 110 hiljada zelenih karti.\nTramp je rekao da će razmotriti produženje ove mere u zavisnosti od ekonomske situacije.\nOn se odavno zalaže za ograničenje i legalne i nelegalne imigracije izražavajući već godinama strahovanje da su stranci konkurencija američkim građanima u potrazi za poslom.\nMeđutim, on je negirao da koristi pandemiju da ostvari obećanja iz prethodne kampanje u trenutku kada počinje novu za reizbor.\n“Ne, to uopšte ne činim,” kazao je Tramp.\nOva mera predsednika SAD kritikovana je sa više strana. Ali Nurani, predsednik Nacionalnog imigracionog foruma je istakao da hiljade zdravstvenih radnika rođenih u inostranstvu trenutno tretiraju obolele od korona virusa u SAD i rade u ključnim ekonomskim sektorima.\nVeći deo imigracionog sistema je prestao da radi tokom pandemije. Stejt department je već nekoliko sedmica suspednovao izdavanje skoro svih viza. Putovanje u SAD iz celog sveta je prilično ograničeno, prenosi AP.


Najbolji Bobijev NBA drugar RAZBIO Vašington na startu plej-ofa /VIDEO/\nKošarkaši Filadelfije poveli su sa 1-0 na startu plej-of serije Istočne konferencije sa Vašingtonom.\nSeventisiksersi su, kao najbolje rangirani tim "istoka", opravdali ulogu favorita uz sjajnu partiju najboljeg druga Bobana Marjanovića još iz zajedničkih dana u Klipersima, Tobajasa Herisa.\nOn je, u trijumfu od 125:118, predvodio Filadelfiju sa 37 poena, uz šut 15/29 iz igre od čega torojke 2/5, te šest skokova i po dve asistencije.\nPhiladelphia 76ers vs Washington Wizards Full GAME 1 Highlights | 2021 NBA Playoffs\nIzvrsnu partiju pružio je i Jokićev rival u MVP trci, Džoel Embid, sa 30 poena i šest skokova, s tim da je s njim na parketu Filadelfija dala 20 poena više nego što je primila, dok je Herisov "plus/minus faktor" bio skromnih +2.\nU poraženim Vizardsima, koji su morali kroz plej-in turnir da se domognu plej-ofa, očekivano je najefiasniji bio drugi strelac lige, Bredli Bil sa 33 poena i 10 skokova te šest asistencija, dok je Rasel Vestbruk uz šut 7/17 ostvario 16 poena, 14 asistencija, pet skokova, ali i šest izgubljenih lopti, koliko je imao i Bil.


Milić: Nema više angažovanja lica po ugovoru o privremenim poslovima i Vladi distrikta - Glas Srpske\nMilić: Nema više angažovanja lica po ugovoru o privremenim poslovima i Vladi distrikta\nSrna 04.09.2020 18:36\nBRČKO - Gradonačelnik Brčkog Siniša Milić izjavio je da je Vlada distrikta donijela odluku o izmjenama Pravilnika o radu službenika i namještenika u organima javne uprave distrikta prema kojima, između ostalog, više neće biti moguće angažovanje lica po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima.\nMilić je rekao novinarima da su izmjenama Pravilnika, koje će stupiti na snagu 1. januara, propisane jasne procedure zapošljavanja koje podrazumijevaju raspisivanje javnog poziva, odgovarajuće kriterijume, bodovanje i izbor najuspješnijih kandidata.\nOn je naveo da je Vlada, na prijedlog Odjeljenja za javne poslove, donijela zaključak u kojem je, na osnovu prethodnih analiza, predložila da buduća kontakt tačka za granični most preko rijeke Save bude na početku ili na kraju obilaznice, odnosno u naseljima Gorice ili Gredice, te da će konačnu odluku o tome donijeti Skupština.\n"U nastavku sjednice ćemo imati i odluku o formiranju radne grupe koja bi, uz stručne konsultantske usluge eksternog tipa, trebalo da odredi i najprihvatljiviju trasu budućeg auto-puta koji ide iz pravca Sarajeva, odnosno Banjaluke kroz Brčko", rekao je Milić.\nMilić je napomenuo da bi u nastavku redovne sjednice Vlade naredne sedmice trebalo da bude usvojen i Pravilnik o podsticaju u poljoprivredi.\nOn je dodao da su dogovoreni zadaci i obaveze organa uprave i drugih institucija u procesu kandidovanja tačke dnevnog reda na Vladu radi određivanja kriterijuma za isplatu sredstava jednokratne pomoći za lica koja se nalaze na evidenciji Zavoda za zapošljavanje.\n"Mi smo jedna od rijetkih, ako ne i jedina sredina koja je posegnula za tom vrstom podrške. Za ove namjene izdvojeno je milion KM, s tim što će Zavod za zapošljavanje pridružiti određen iznos vlastitih sredstava, ukoliko bude potrebe. Građani će dobiti ova sredstva i vodićemo računa da budu pošteđeni stajanja u redovima. Najverovatnije će se isplata vršiti preko poštanskih operatera", pojasnio je Milić.


Na terenima Teniskog kluba Borac, ovih dana, mladi teniseri i teniserke uzrasta do 12 godina, takmiče se za titulu najboljeg na turniru organizacije "Tenis Europe".\nMališani pristigli iz 13 zemalja ne kriju da im je cilj da jednog dana zakorače stazom Novaka Đokovića ili Sloan Stivens koji su ka vrhu krenuli sa turnira nalik ovome. O velikim pobjedama i trofejima, mašta i Ilija Trajković koji već pet i po godina trenira tenis u Smederevu.\n"Turnir je dobar. Lijepa je organizacija. Tereni su super", istakao je Ilija Trajković, Smederevo.\nU Banjaluku je stigla i teniska delegacija iz Rumunije, članovi akademije "Gabi". Kažu, da je tenis u Rumuniji, zahvaljujući Simoni Halep, ponovo među najpopularnijim sportovima u toj zemlji. Trener Gabi Kalojan, kaže da rado odlaze i na turnire van Rumunije, a posebno ističe jedan razlog.\n"Na turnirima koje igramo u inostranstvu, djeca igraju sa manje pristiska i mogu da uživaju u svojoj igri. Nema roditelja da dobacuju sa tribina, nema galame i onda je kvalitet njihovog tenisa puno bolji. Tako je i u Banjaluci, osjećamo se zaista sjajno", rekao je Gabi Kalojan, teniski trener.\nKalojan kaže da su turniri organzacije "Tenis Europe", odlični za razvoj maldih igrača, a pohvale na račun ovog koji je organizovan u Banjaluci stiže i od pitomaca njegove akademije.\nRiječi hvale prijaju i organizatorima i nagrada su za uloženi trud. U teniskom klubu Borac, svoji su se potrudili da se mladi teniseri osjećaju kao kod svoje kuće, a kažu da se nisu puno dvoumili kada im se ukazala prilika da budu domaćini jednog ovakvog turnira.\n"Ovo je neki normalan redoslijed za sve dječake i djevojčice koji žele da uđu u svijet profesionalnog tenisa. Bukvalno, skoro pa svi poznati teniseri su prošli kroz ovu fazu, pa se može desiti da neko od ovih mladih tenisera sutra postane neko poznato ime, pa će nam biti posebna čast što je igrao kod nas u Banjaluci", naglasio je Nikola Stojičić, TK Borac.\nTurnir se igra po "round robin" sistemu, pa svi učesnci imaju priliku da odigraju nekoliko mečeva, dok one najbolje nakon grupne faze očekuje borba za trofej. Iz Teniskog kluba Borac, kažu da na njihovim terenima, ima šta da se vidi, ovih dana, pa pozivaju sve mališane iz Banjaluke da odvoje vrijeme i da, sa svojim roditeljima, dođu na tribine i uživaju u igrama svojih vršnjaka.


Vijest dana - datum: 2020-01-21 NADLEŽNI ĆUTE O TOME DA LI SU KONTROLISALI SUMNJIVI KREDIT „DEKORDOMU” OD OFŠOR KOMPANIJE\nSuzana Mugoša Firmi Mugošinog muža 700.000 eura sa Djevičanskih ostrva Kompanija „Dekordom” Srđana Mugoše, supruga sudije Višeg suda u Podgorici Suzane Mugoše, početkom 2010. godine dobila je kredit od 700.000 eura od ofšor kompanije sa Britanskih Djevičanskih ostrva Uprava za sprečavanje pranja novca i finansiranje terorizma objavila je ranije Pravilnik o indikatorima za prepoznavanje sumnjivih transakcija i klijenata, na čijoj drugoj strani piše da se sumnjivim transakcijama smatraju „krediti odobreni od strane ofšor firme”\nPodgoričanin Srđan Mugoša, suprug Suzane Mugoše, sudije specijalnog odjeljenja Višeg suda u Podgorici, koja je sudila i u slučaju „državni udar”, godinama je poslovno sarađivao sa misterioznim partnerima sa ofšor destinacija. Preko svoje kompanije „Decordom” početkom 2010. godine dobio je kredit od 700.000 eura od ofšor kompanije „Pyla Management Inc” sa Britanskih Djevičanskih ostrva. Radi se o kreditu odobrenom po povoljnim uslovima, odnosno u to vrijeme niskoj kamatnoj stopi od četiri odsto godišnje.\nUprava za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma objavila je ranije Pravilnik o indikatorima za prepoznavanje sumnjivih transakcija i klijenata, na čijoj drugoj strani u dijelu „Neuobičajne promjene na računima” piše da se sumnjivim transakcijama smatraju – „krediti odobreni od strane ofšor firme”. Prema podacima iz „Ugovora o zajmu”, novac od kredita uplaćen na račun kompanije „Decordom”, otvoren u jednoj od poslovnih banaka u Crnoj Gori. S obzirom na to da se radi o „kreditu odobrenom od strane ofšor firme”, ta banka bila je dužna da tu transakciju prijavi kao sumnjivu Upravi za sprečavanje pranja novca, ili eventualno nekom drugom nadležnom organu.\nOvaj tekst je nastao u okviru projekta GA „Podrška EU integraciji u okviru pregovaračkih poglavlja 23 i 24” koji je podržan od Fonda braće Rokfeler. Stavovi izneseni u ovom tekstu ne moraju odražavati mišljenje donatora koji je podržao projekat.\nUgovor o zajmu potpisan je 5. februara 2010. godine. Misterioznog zajmodavca zastupalo je tada pravno lice WPS SA – Wealth Planning Management, dok je sa druge strane u ime kompanije „Decordom” paraf stavio lično Srđan Mugoša. Novinar je kontaktirao sudiju Suzanu Mugošu u pokušaju, između ostalog, da sazna ko je vlasnik ofšor kompanije „Pyla Management Inc”, međutim, odgovor na to pitanje nije dobio. U svom odgovoru Mugoša je istakla da novinari uzalud troše vrijeme i da se ona i njena porodica ne mogu naći u bilo kakvoj koruptivnoj radnji.\nZa odobrenje kredita suprug sudije garantovao je poslovnim prostorom od 347 m2, koji se nalazi na katastarskoj parceli br 9, podbroj 2, Katastrarska opština (KO) Podgorica III, a koji je tada bio u vlasništvu kompanije „Decordom”. Novinar je kontaktirao i banku, koja je trebalo nadležnima da prijavi transakciju sa Britanskih Djevičanskih ostrva.\n– Shodno važećoj regulativi Crne Gore podaci o klijentima i njihovima poslovnim transakcijama smatraju se bankarskom tajnom te nijesmo u mogućnosti da odgovorimo na navedena pitanja – odgovoreno je iz banke. Nekadašnja Uprava za sprečavanje pranja novca nedavno je postala sektor Uprave policije. Na novinarska pitanja poslata preko službe za odnose sa javnošću Uprave policije – da li je Uprava od banke dobila obavještenje o kreditu kompanije „Decordom” i da li su uopšte kontrolisali tu transakciju, odgovor nije stigao do objave teksta.\nPrema podacima Centralnog registra privrednih subjekata (CRPS), 23. decembra 2010. godine u Podgorici je osnovana kompanija „Pyla” doo, u kojoj je kao osnivač tada naveden Vladimir Radonjić, dok je kao izvršni direktor te kompanije prijavljen Goran Mugoša, brat Srđana Mugoše.\nPrema dokumentaciji koja je pribavljena za ovo istraživanje ime Vladimira Radonjića pominjano je i u papirima vezanim za upis hipoteke na poslovni prostor od 347 m2 kompanije „Decordom”. Srđan Mugoša ovlastio je Radonjića 1. juna 2010. godine da podnese sva neophodna dokumenta za upis zabilježbe hipoteke u Upravi za nekretnine, a u korist zajmodavca kompanije „Pyla Management Inc”.\nInteresantno je da je nedugo nakon osnivanja kompanije „Pyla” doo u Podgorici njen osnivač promijenjen. Dana 1. februara 2011. godine CRPS bilježi da je upisan novi vlasnik, upravo istoimena ofšor kompanija sa Britanskih Djevičanskih ostrva, koja je Srđanu Mugoši pozajmila 700.000 eura na period od sedam godina i sa grejs periodom od šest mjeseci, za koje nije obračunavana kamata.\nPodgorička „Pyla” dobila je 13. oktobra 2011. godine još jednog vlasnika. Ofšor firma ustupila je tada 63,71 odsto osnivačkog kapitala upravo kompaniji „Decordom”, sudijinog supruga. Srđan Mugoša bio je vlasnik 60 odsto kapitala i izvršni direktor „Decordoma” u vrijeme kad je ta firma postala jedan od vlasnika kompanije „Pyla” doo, čiji osnovni kapital je tada povećan na 1.240.001 eura, sa 450.000 eura.\nPrema podacima CRPS, kompanija „Decordom” bila je među vlasnicima firme „Pyla” doo Podgorica do 6. marta 2012. godine. Interesantno je da je sudijin suprug 23. novembra 2012. postao ovlašćeni zastupnik kompanije „Pyla” doo Podgorica, na kojoj poziciji je ostao sve do 12. juna 2018. godine. Izvršni direktror te firme od njenog osnivanja do 6. marta 2019. godine je bio Goran Mugoša.\nKompanija „Pyla” doo Podgorica 26. aprila 2017. godine imala je 22,68 odsto kapitala kompanije sada ugašenog novosadskog Poljoprivrednog preduzeća „Budućnost” ad Čurug, koje je posjedovalo milionski vrijednu imovinu. Nije jasno kada je tačno i za koliko novca firma „Pyla” doo Podgorica kupila akcije srpskog preduzeća. Radi se o ukupno 28.333 akcije koje su krajem 2016. godine imale ukupnu nominalnu vrijednost oko 164.000 eura (nominalna vrijednost po akciji 680 dinara).\nPodgorička firma nije dugo bila vlasnik 22,68 odsto kapitala tog novosadskog poljoprivrednog preduzeća. Naime, 26. maja 2017. godine prodaje akcije kompaniji sa nazivom Poslovni sistem Global Seed doo Čurug.\nPoslovni sistem Global Seed doo Čurug 100 odsto je u vlasništvu švajcarske firme Bio Panon SA. Ovlašćeno lice Poslovnog sistema Global Seed doo Čurug 2017. godine, kad je došlo do promjene vlasništva Poljoprivrednog preduzeća „Budućnost”, bio je Saša Vitošević, bivši savezni ministar poljoprivrede od 2000. do 2001. godine. Prema podacima Agencije za privredne registre (APR) Srbije, Vitošević se danas vodi kao generalni direktor kompanije Poslovni sistem Global Seed doo Čurug.\nPoslovanje iz plusa u minus i obratno\nPrema podacima Poreske uprave, pribavljenim za potrebe ovog istraživanja, kompanija „Decordom” 31. decembra 2004. godine imala je ukupnu aktivu od oko 232.000 eura. Te godine ostvarili su profit 33.771 euro. Na dan 31. decembar 2013. godine firma je imala ukupnu aktivu 187.496 eura, a te godine ostvarili su gubitak od 47.255 eura. Iste godine, a i naredne nijesu imali neraspoređene dobiti a ovlašćena lica prijavila su ukupan akumulirani gubitak u bilansu stanja od 57.439 eura. Te 2013. godine preduzeće „Decordom” imalo je i dug po osnovu dugoročnog kredita od 100.000 eura. U decembru 2018. godine imali su ukupnu aktivu od 67.760 eura, a te godine ostvarili su gubitak iz poslovanja od 15.363 eura. Akumulirani gubitak „Decordoma” 31. decembra 2018. godine iznosio je 87.311 eura. Od 2015. godine do kraja 2017. godine kompanija je počela ponovo pozitivno da posluje. Imala je 2015. godine profit od 12.272, 2016. godine 17.879 eura, 2017. godine 8.996 eura. Te tri godine ostvarili su ukupan profit od 39.147 eura.\n„Decordom”, koja je sada 100 odsto u vlasništvu supruga sudije Višeg suda je kompanija registrovana za djelatnost – „nespecijalizovana trgovina na veliko”. Bave se prodajom svih vrsta laminata i tepiha, kao i velikog broja prateće opreme za enterijer. Prema podacima sa sajta ASK, Srđan Mugoša se vodi i kao suvlasnik podgoričke firme „Modis”, u kojoj ima 20 odsto vlasništva, a koja se bavi djelatnošću frizerskih i kozmetičkih salona.


Polufinale Dejvis Kupa: Španija - SAD i Argentina - Rusija\nProšlogodišnji osvajač Dejvis kupa, teniska reprezentacija SAD, predstojećeg vikenda imaće težek zadatak u polufinalu ovogodišnjeg takmičenja, s obzirom da gostuje u Španiji, koji će predvoditi trenutno najbolji teniser sveta Rafael Nadal. U drugom polufinalu sastaju se Rusija i Argentina.\nŠpanci će selekciju SAD dočekati u Madridu, na stadionu za koridu Plaza del Toros, a američki selektor Patrik Mekinro veruje da njegov tim može da napravi iznenađenje na šljaci, iako neće moći da računa na Džejmsa Blejka i specijalistu za dubl Boba Brajana, koji ima povredu ramena. Umesto Blejka, Mekinro je pozvao Sema Kverija, koji je solidno igrao na šljaci ove godine, dok će se Majku Brajanu u dublu najverovatnije pridružiti naknadno pozvani Mardi Fiš. Biće to prvi put da braća Brajan ne igraju zajedno od 2002. Amerikance će u singlu predvoditi Endi Rodik, kome spora podloga najmanje odgovara, za razliku od španske "prve table" Rafaela Nadala, koji nikada nije izgubio singl meč na šljaci u Dejvis kupu. Pored Nadala, u timu Španije su još i David Ferer, Fernando Verdasko i Felisijano Lopes.\nProšlogodišnji finalista i šampion od pre dve godine - Rusija, gostuje u Argentini, takođe napolju na šljakastoj podlozi. Ruse predvodi svetski broj šest Nikolaj Davidenko, ali selektor Tarpiščev nije mogao da računa na Mihaila Južnjeg i Marata Safina, tako da će se Davidenku pridružiti Igor Andreev, Dimitri Tursunov i debitant Igor Kunjicin. Argentince, koji pokušavaju da se vrate u finale prvi put posle 1981. godine, predvodi sedmi teniser sveta David Nalbandijan, a tu si još i mladi Huan Martin Del Potro, te veterani Giljermo Kanjas i Agustin Kaljeri.\nPobednici polufinalnih mečeva će se u novembru sastati u finalu. SAD imaju 32 titule šampiona Dejvis kupa, a prošpe godine pobedile su Rusije 4-1.


Otvoren tržni centar Galerija na lokaciji Beograda na vodi :: Vesti\nVesti / Otvoren tržni centar Galerija na lokaciji Beograda na vodi\n"Galerija Beograd" ima providni krov, a u okviru njega su prodavnice, zatim restorani i kafići na 20 odsto prostora, kao i dva zabavna kompleksa, bioskop i 3.600 parking mesta.\nVučić je rekao da će u "Galeriji Beograd" biti zaposleno 5.000 ljudi, a da je u njegovoj izgradnji bilo angažovano oko 1.100 radnika.\nTržni centar, kako je istakao, izgrađen je na lokaciji koja je nekada bila "najveći smećarnik".\n"U ovaj projekat verovalo je samo nekoliko ljudi u Srbiji, a sada je nešto najlepše u Jugoistočnoj Srbiji. Tu su najlepša pomenada u Evropi, najlepši bulevari. Beograd postaje glavni grad celog regiona", rekao je Vučić.\nDodao je da je projekat "Beograd na vodi" do sada doprinosio sa 0,3 odsto u ukupnom bruto domaćem proizvodu (BDP) Srbije.\nVučić je na, pitanje novinara da objasni razliku između donošenja zakona u korist biznismena u slučaju Luke Beograd, što je kao tadašnja opozicija kritikovao, i leks specijalisa za projekat Beograd na vodi, kojim je interes privatnog investitora proglašen nacionalnim interesom, naveo da je to neuporedivo.\n"To je kao kada poredite babe i žabe. Nije ovde njegov interes. Mi ovde imamo 32 odso našeg interesa. Naš interes je bio da od močvarne žabokrečine, udžerica i raspalih baraka napravimo nešto ovako velelepno", reka je on.\n"Naš udeo sada se meri u stotinama milion evra. Od onoga što nije vredelo ništa za građene Beograda i Srbije, danas se meri u milijardama", naglasio je Vućić.\nOn smatra da ljudi vide napredak, ukazujući da je na početku projetka u njega verovalo 27 odsto građana, dok ga sada podržava 70 procenata.\nVučić je rekao i da se vrednost imovine u okolini Beograda na vodi povećala, pa kvardatni metar stava vredi 300 do 400 evra više.\ntržni centar otvaranje galerija beograd na vodi


Ako Vaše dete sa teškoćama čita, piše, računa, nemojte odmah pomisliti da je lenjo ili da nije inteligentno, to su neke od zabluda, dođite da Vas uverimo da je Disleksija samo drugačiji način na koji ove osobe vide svet i damo neke korisne savete.\nKod dece sa hiperaktivnošću sa ili bez poremećaja pažnje(ADD/ADHD), dece sa simptomima pervazivnosti (simptomima iz autističnog spektra),raznovrsnih smetnji glasa, u našem Logopedskom centru sprovode se po individualno prilagođenom programu logopedsko-psihološki tretmani.\nU okviru našeg Logopedskog centra možete zakaziti preglede stručnih saradnika-konsultanata.\nSvi logopedi u našem Logopedskom centru su i reedukatori (sprovode po akreditovanim programima Reedukaciju psihomotorike).\nU Logopedskom centru Higia Logos bavimo se i naučno-istraživačkim radom, kako bismo dali svoj doprinos logopedskoj delatnosti u praksi.\nU vrtićima i predškolskim ustanovama\nPreventivni razvojni program ( naš program iz osmogodišnje prakse)\n1.Obavljamo sistematske preglede govorno-jezičkog razvoja dece (na polugodišnjem nivou),sa logopedskim nalazom.\n2. Na dvosemestralnom nivou primenjujemo Preventivni razvojni program za predškolce, kroz logopedske radionice u grupi do osmoro dece, kako bi se izbegle eventualne smetnje čitanja, pisanja i računanja u školskom uzrastu, sa osobitim akcentom na razvoj intelektualnih sposobnosti.\n3.Obavljamo Razvojni program veština komunikacije i lepog i pravilnog izražavanja sa osobitim akcentom na razvoj intelektualnih sposobnosti.\n4. Radimo grupni rad kroz logoradionice i individualni rad ukoliko je to potrebno u okviru vrtića.


Putin ima jedno PRAVILO BORBE kojeg se pridržava još od kada je bio dečak\n- To je pravi Putin — s jedne strane se bori protiv terorista Daeša, a s druge otvara najveću džamiju u Evropi. U jednom od svojih govora Putin je istakao razlike umerenog islama i terorizma, izjavivši da Daeš kompromituje islamsku religiju ideologijom zasnovanom na laži - piše analitičar.\nOn takođe naglašava da ruski predsednik poštuje istoriju i tradiciju u kojima je hrišćanska religija zauzimala centralno mesto u "srcu ruskog čoveka", zbog čega podržava Rusku pravoslavnu crkvu.\n- Ne treba potcenjivati ni savez Putina i rimskog pape Franje — oni su se susreli dva puta, čime su izazvali ozbiljnu zabrinutost (predsednika SAD Baraka) Obame - piše analitičar.\n- Pravilo ruskog predsednika da treba biti "prvi ako je borba neizbežna" čini ga pouzdanim saveznikom u očima (predsednika Sirije) Bašara el Asada i doprinosi dijalogu s opozicionim snagama u Siriji - smatra analitičar.\n- Svojim kretanjem po šahovskoj tabli Sirije Putin je zbunio Zapad, neizbežno vraćajući Rusiju u red ključnih sagovornika SAD i Evrope. Ako postigne uspeh u borbi protiv Daeša, ruski lider bi mogao da računa na ukidanje apsurdnih sankcija Zapada - piše analitičar i dodaje: Igrajući na kartu ’prvog‘, Putin je uspeo, svidelo se to nekom ili ne, da vrati Rusiji zvanje velike imperije.


RADNICI SPREČILI NAMEŠTENU PRODAJU JUGOREMEDIJE, BUDUĆNOST I DALJE NEIZVESNA - Partija radikalne levice\nhttp://www.sdu.org.rs/wp-content/uploads/2017/10/Strajk-u-Jugoremediji-2003-1-1024x768.jpg 1024 768 Partija radikalne levice Partija radikalne levice http://www.sdu.org.rs/wp-content/uploads/2017/10/Strajk-u-Jugoremediji-2003-1-1024x768.jpg 12. October 2017. 12. October 2017.\nPre tri nedelje, bivši radnici, mali akcionari i poverioci Jugoremedije stupili su u protest u fabričkom krugu protiv odluke stečajnog upravnika da 16. oktobra proda fabriku bez prava na proizvodnju i prometovanje lekova. Radnici su istovremeno podneli predlog sudu da zaustavi dalju prodaju fabrike dok se ne okonča spor Jugoremedije protiv uzurpatora njenih licenci, preduzeća UNION-MEDIC, koje nakon raskida ugovora o zakupu odbija da vrati Jugoremediji njenu imovinu.\nKao što su radnici i predvideli, na oglas stečajnog upravnika za prodaju Jugoremedije bez licenci nije se javio ni jedan ponuđač koji nije povezan sa preduzećem UNION-MEDIC, jer niko osim uzurpatora licenci nema interes da kupi fabriku koja nema prava da proizvodi i prodaje lekove. Na oglas se nije javio ni UNION-MEDIC, tako da prodaja nije uspela. Jedini razlog zašto se UNION-MEDIC povukao bez sumnje leži u radničkom protestu i publicitetu koji je protest izazvao. Nakon što je prodaja proglašena neuspešnom, sud je juče prihvatio predlog da se Jugoremedija ubuduće ne oglašava za prodaju dok se ne okonča spor za vraćanje uzurpiranih licenci. Kao i toliko puta od 2003. godine do danas, radnici i mali akcionari Jugoremedije su uspeli da zaštite fabriku od pljačke, mada je krajnji ishod još uvek neizvestan.\nNakon raskida ugovora o prodaju akcija Jugoremedije između države i Jovice Stefanovića – Ninija, Jugoremediju su pet godina uspešno vodili mali akcionari. U tom periodu Jugoremedija ne samo da je vratila dugove koje je nasledila od Stefanovićeve uprave, već je investirala preko 10 miliona evra u rekonstrukciju proizvodnih pogona i usklađivanje sa standardima dobre proizvođačke prakse (GMP). U trenutku kada je fabrika trebalo da ponovo počne sa radom i kapitalizuje modernizaciju pogona, vlast je počela sa policijskim progonom koji je rezultirao hapšenjem rukovodstva i stečajem fabrike 2012. godine. Optužbe protiv rukovodilaca fabrike su u međuvremenu jedna za drugom oporvgnute, a Jugoremedija je nastavila sa radom u stečaju pod upravom zakupca UNION-MEDIC. Zakupac je tri godine ubirao profit od investicije koja je realizovana zahvaljujući odricanju radnika i malih akcionara, da bi nakon raskida ugovora o zakupu krajem 2016. godine odbio da vrati Jugoremediji prava na proizvodnju i promet lekova. Zaustavljanje prodaje fabrike do okončanja spora za vraćanje uzurpiranih prava je važan uspeh radnika i malih akcionara, ali je budućnost fabrike i dalje krajnje neizvesna. Spor može trajati jako dugo, za koje vreme će Jugoremedija gubiti poziciju na tržištu, a UNION-MEDIC biti u prilici da njene proizvode zameni generičkim lekovima koje je već registrovao na osnovu uzurpirane dokumentacije. Mali akcionari su zbog ovog problema prošle nedelje zahtevali sastanak u Agenciji za lekove, ali na ovaj zahtev još uvek nemaju odgovor. Vlasnik preduzeća UNION-MEDIC je visoki funkcioner SPS-a Milan Selaković.


Jedan od najprodavanijih i najuticajnijih albuma u istoriji roka „The Wall”, kao trenutno najveća muzičko-scenska produkcija na svetu, predvođena Rodžerom Votersom, legendom benda Pink Floyd, sutra će svoj nesvakidašnji koncert održati u Beogradu.\nOsavremenivši izgled i atmosferu kultnog albuma, „The Wall” ne samo da „ruši zid” već je srušio i rekorde posećenosti u svim delovima sveta.\nU okviru turneje Evropa 2013, Voters će sutra beogradsku publiku povesti na putovanje kroz vreme, uz vrhunsku produkciju koja ujedno predstavlja koncert, predstavu, film i muzičko-scenski spektakl za pamćenje. U areni su postavljene dve pokretne bine međusobno povezane impresivnim zidom od 450 kartonskih cigli, čija je dužina 72, a visina 11 metara. Koncert će biti izveden u dva dela od po 60 minuta, dok će tokom pauze u trajanju od 25 minuta na zidu biti puštane projekcije.\nNapisana kao protest uperen protiv autoritativnog školskog sistema, pesma „Another Brick in the Wall” je odavno postala đačka himna za sva vremena. Ovu pesmu (Part II) Rodžer će sutra izvesti zajedno sa našim mališanima iz Prihvatilišta, uzrasta 10-15 godina, koji su marljivo uvežbavali koreografiju za nastup kojim se ponose.\nPodsećanja radi, inspirisan muzičkim izrazom ovog genijalnog albuma, Alan Parker je po scenariju Rodžera Votersa 1982. godine snimio film "The Wall", sa Bobom Geldofom u glavnoj ulozi. Prepun simbola i animacije, praćen isključivo muzikom Pink Floida, ovaj film na metaforičan način uz veoma malo dijaloga, govori o buntu uperenom prema obrazovnom sistemu koji je postojao u vreme kada je on bio tinejdžer.\nKreiravši vrhunski doživljaj za publiku, bez obzira odakle se gleda, ovaj muzički spektakl je do sada prikazan preko 190 puta širom sveta, pred više od 3,3 miliona obožavalaca, čime se našao među najuspešnijim u istoriji roka. Na Pollstarovoj dodeli nagrada, Rodžeru je 2011. i 2012. godine dodeljena nagrada za najkreativniju produkciju.\nParadoks je da nastajanje ovog albuma, koji je povezao mnoge generacije muzičkih fanova, se vremenski povezuje sa momentom razdora u legendarnom bendu. Nažalost, iako je ponovno okupljanje onih koji su se na sceni odavno rastali sve češća pojava poslednjih godina, to neće biti slučaj i sa grupom Pink Floyd.\nSutra će na sceni pored Votersa biti još 11 vrhunskih muzičara, među kojima je (na klavijaturama i harmonici) i njegov sin, Hari Voters, a oni koji budu prisustvovali ovom audio-vizuelnom remek delu o otuđenju i transformaciji, sigurno neće biti žao što su:\n„samo još jedna cigla u zidu”.\nAnather Brick in the Wall\nmala bubamara, 01 Sep 2013\nWow! Ovo se mora doziveti!! :D


POTPISAN MEMORANDUM: SOS telefonska linija za žene žrtve nasilja : Nadlanu.com\nPOTPISAN MEMORANDUM: SOS telefonska linija za žene žrtve nasilja\nObjavljeno 26. nov 2017. / 14:30:30\nSiniša Mali je istakao da je Grad Beograd prihvatio inicitijativu Ministarstva da se oformi i pokrene SOS linija i ustupio na korišćenje prostorije u palati Beograd kako bi ovaj važan projekat zaživeo.\n- Nasilje u porodici ne može da se spreči i zato treba raditi na prevenciji i podizanju svesti o tom problemu. Ukoliko se to već dogodi, tim ženama i porodicama treba dati mogućnost da se posledice ublaže i saniraju što pre - rekao je Mali.\nOn je podsetio da grad Beograd od 2013. finansijski, i na sve druge načine podržava rad Sigurne kuće i dodao da će sa takvom odgovornom politikom nastaviti.\n- Grad Beograd će uvek pozitivno odgovoriti na inicijative i akcije koje se tiču sprečavanja nasilja u porodici. Vrednosti koje delimo kao društvo se upravo oslikavaju u projektima kao što je ovaj gde pokušavamo da pomognemo onima kojima je naša pomoć najpotrebnija. Grad je tu da ovim ženama pomogne kada je to neodložno, ali i nakon toga da im pomogne da postanu finansijski nezavisne i započnu novi život. Zbog toga je veoma važan, ne samo rad Sigurne kuće koju finansiramo, nego i kasnija pomoć tim ženama pri zapošljavanju kako bismo im omogućili normalan nastavak života. Zahvaljujem ministru i Vladi Republike Srbije jer na velikom broju projekata pokušavamo zajednički da promenimo neke stvari. Ovaj Memorandum je dokaz da kao društvo, kao Vlada Republike Srbije i lokalna samouprava razmišljamo o onim temama koje su važne za naše sugrađane - rekao je Mali i zahvalio kompanijama Telekom Srbija i Komtrejd jer su još jednom pokazale da su društveno odgovorne.\nPORAŽAVAJUĆI PODACI: Raste broj slučajeva porodičnog nasilja…\nPORODIČNI TERAPEUTI OTKRIVAJU: Žene tri puta češće traže…\nMUŠKARCI, NEŽNO TUCITE SVOJE TVRDOGLAVE ŽENE: Malezijska…\nOn je dodao da samo kao tim neke stvari možemo da menjamo, a da je ovakav projekat primer kako se naše društvo menja i kako Srbija postaje drugačija, normalnija, odgovornija zemlja.\nMinistar Zoran Đorđević je rekao da je postojanje ovakvog telefonskog broja obaveza svake zemlje, ali da bi bio srećan da takvih poziva bude što manje.\n- Ovaj telefonski broj mora da bude u funkciji borbe protiv nasilja. Nadam se da Srbija može da bude zemlja sa nasiljem na minimunu ili bez njega - rekao je Đorđević koji je zahvalio Gradu Beogradu, Telekomu i Komtrejdu.\nDirektor Telekoma Predrag Ćulibrk je istakao da je ova kompanija lider u svom poslu, ali da posvećuje veliku pažnju društveno odgovornom poslovanju za šta je dobila veliki broj nagrada, dodavši da će sav tehnički posao oko uvođenja SOS telefona biti vrhunski urađen u prostorijama koje je Grad dao za tu namenu.\nporodično nasiljesos telefonžrtve


Albanski ljekari došli u Italiju da pomognu pa kažnjeni sa po 500 evra - Istok\nAlbanski ljekari došli u Italiju da pomognu pa kažnjeni sa po 500 evra\nČlan lokalne vlade iz Brese Džanpaolo Natali rekao je da „onaj ko je kriv treba i da odgovara“.\n„Ovi ljudi su došli po nalogu albanskog premijera da nam pomognu u najmračnijim momentima našega života, kada su naše bolnice bile na koljenima zbog Covida19, i sada se vraćaju u svoju zemlju sa 9 kazni od po 500 eura i prekršajnim prijavama jer su nakon mjesec dana u bolnicama, željeli da se opuste i proslave povratak kući“, rekao je on iznerviran zbog ovog slučaja.\nJedno selo u Gvatemali dobilo je ime po Srbiji, u znak zahvalnosti za pomoć koju je njegovim mještanima uputila počasna konzulka Srbije u Gvatemali Marsela ... Read More\nKonsultantska kuća Resonance Consultancy je, u svom najnovijem izvještaju, austrijsku metropolu proglasila najzelenijim gradom za 2020. godinu. Odmah iza Beča u ovoj kategoriji su se pozicionirali Minhen, Berlin ... Read More\nNEWER POSTPolitičari stegnite svoj kaiš, nemojte cijediti radnike!\nOLDER POSTUKC RS je žarište korona virusa, medicinari bez opreme


Vučić je primio kinesku vakcinu protiv koronavirusa (VIDEO) - 24vesti\nVučić je primio kinesku vakcinu protiv koronavirusa (VIDEO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je u Zdravstvenoj stanici Doma zdravlja „dr Veroljub Cakić“ Majdanpek primio prvu dozu vakcine kineskog Sinofarma.\nNjega je vakcinisala doktorka Anita Repeđić, kojoj je Vučić, prilikom ulaska, predao buket cveća. U razgovoru sa medicinskim osobljem Zdravstvene stanica Vučić se informisao o procesu vakcinacije u Rudnoj Glavi.\nPredsednik je nakon vakcinacije u Rudnoj Glavi rekao, da je primio vakcinu, negde u sredini procesa vakcinacije, jer je njegov stav i politika da treba da se vakciniše kada i narod.\nOn je, na pitanje zašto se tek danas vakcinisao i zašto baš u Rudnoj Glavi, podsetio da se prva vakcinisala premijerka Ana Brnabić, i da je on rekao da čeka da se milion ljudi vakciniše.\n„Kada se ona vakcinisala krenule su priče da nema vakcina, da će samo vlasti da se vakcinise, pa sam doneo odluku da to ne radim. Moja politika je bila da ću da se vakcinišem kada i narod“, objasnio je on.\nŠto se odluke o mestu vakcinacije tiče, kaže da je došao u Rudnu Glavu da se vakciniše zato što voli to mesto i istok Srbije, kao što voli i jug ,zapad, kao i sever Srbije gde će otavrati narednih dana bolnice i polagati kamen temeljac na severu Srbije.\nŠto se primanja vakcine tiče kaže da je doktorka Anita imala laku ruku, da nije ništa osetio i da jesrećan što je u Zdravstvenoj stanici video dosta ljudi koji čekaju na vakcinu.\nKazao je da će nastojati da zdravstvene stanice rade i vikendom.\nPreneo je da je 106.000 novih Fajzerovih vakcina stigo na teritoriju Srbije i apelovao na građane da se vakcinišu, dodajući da je mnogo divnih ljudi već izgubilo živote.\nNa pitanje da li treba primiti i treću dozu Sinofarm vakcine, kazao je da nema stav o tome, da nije stručnjak za to i istakao da svakako nije problem vakcina, jer će država uraditi svoje posao i nabaviti dovoljan broj.\nVažno je za Srbiju, istakao je, da dobije fabriku vakcina, da ne pakuje samo tečnost, već i proizvodi vakcine, a to će raditi sa kineskim i ruskim prijateljima.\nUkazao je da se u zdravstvenom sektoru mnogo radu, navodeći kao primer kovid bolnica u Novom Sadu, novi Klinički centar Vojvodine, Tiršova 2, Dedinje 2.\n„Čeka nas mnogo što moramo u zdravstvu da uradimo. Zdravlje ostaje jedan od simbola snage države“, rekao je Vučić.\nKazao je da misli da ode po drugu dozu na drugo mesto u Srbiji, navodeći Merošinu, Babusnicu, svakako jug Srbije za tri nedelje.\nPreneo je građanima i da od 14 časova u 170 domova zdravlja kreće vakcinacija bez zakazivanja, da su sve vakcine raspodeljene.\nVakcinaciju predsednika u Rudnoj Glavi prati veliki broj medija, među kojima su kineski C CTV, agencija Sinhua, Rojters i drugi.\nŠire laži o nabavci, vitamini od 9 proizvođača\nVučić je ponovio danas da će vitamini za penzionere biti nabavljeni od devet proizvođača, odbacujući tvrdnje da je u pitanju samo jedan proizvođač koji će na tome dobiti nekoliko miliona evra.\n„Doneli mi prvu kesu vitamina i hteo sam da obradujem ljude i pokažem da smo se izborili“, prokomentarisao je Vučić reakcije na njegovu objavu na instagramu i poruku „ovo će svi da dobiju“, što je zlonamerno protumačeno kao protežiranje jedne kompanije.\n„Šta vam je podsvest, meni to ne bi na pamet palo, a njima odmah, kako da ukradu pare na vitaminima. Kažu jedan proizvođač će da dobije nekoliko miliona evra“, rekao je Vučić na Rudnoj Glavi odgovarajući na pitanje novinara povodom „hajke“ zbog nabavke vitamina.\nVučić je kazao da su u „tajkunskoj kompaniji“, aludirajucći na političke protivnike, pomislili da je Vučić dao nekom Orbanovom posao, a u stvari u pitanju je odličan biznis na severu Srbije koji vodi Mađar, ali ukazuje i da su svi proizvođači uključeni, jer u Srbiji ne može toliko vitamina da se proizvede.\n„Mi smo sve proizvođače uključili, njih devet, ali oni su videli jednog i odmah pomislili da bi ukrali pare. Ali u svakoj su laži kratke noge i ovo je još jedna neistina i laž“, poručio je Vučić.\nKomentarišući naslov u jednom dnevnom listu da je psihijatrijski slučaj, kaže i da nema problem s tim i primetio da „kada i takav pobeđuje šta bi tek uradio da je pametan“.\nMeštani: Poseta Vučića važna za vakcinaciju,a i opšti napredak\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je danas vakcinu protiv virusa korona u Rudnoj glavi, a meštani tog sela u opštini Majdanpek kažu da će to uticati da se što više ljudi odluči da se vakciniše i zaštiti, ali i da je Vučićeva poseta značkama u ekonomskom smislu, da taj kraj živne i da se makar jedan deo ljudi koji su otišli zbog loše finansijske situacije vrate.\nU opštini Majdanpek u kojoj živi 16. 000 građana do danas je vakcinisano manje od 5. 000 njih, a u Rudnoj glavi koja broji oko 2. 000 meštana, vakcinisano je do danas 161, a za danas vakcinaciju je zakazalo još 150 njih koliko i može da se obavi u lokalnoj Zdravstvenoj stanici.\nPredsedniku su građani tokom razgovora ispred Zdravstvene stanice ukazali da su im je najveći problemi nedostatak fabrika, odnosno radnih mesta, kao i loši putevi, a meštanin Dragan Germanović kaže da danas žitelji Rudne glave teško žive i napominje da su brda koja okružuju varošicu pusta jer su, kako kaže, stariji „pomrli“, a mladi se u velikom broju odselili.\nOn je uveren da bi se sređivanjem seoskih puteva, uz otvaranje neke fabrike, većina vratila.\n„Pričali su danas i o sređivanju puteva, otvaranju nekih firmi i to bi nam mnogo značilo. Naravno, ne može sve odjednom da se uradi, ali mislim da bi se tada većina onih koji su otišli, vratila“, kazao je Germanović.\nOn kaže da zbog zdravstvene situacije još uvek nije mogao da se vakciniše, ali da čim mu odobre da će to uraditi.\n„Kada mi budu rekli da može, ja ću rado primiti vakcinu. Virus teško da može da se pobedi bez vakcine, a današnji dolazak predsednika nam znači mnogo zbog svega, ne samo zbog zdravstvene situacije“, naveo je.\nI Hristina iz Rudne glave,smatra da je jako značajno što je predsednik Srbije danas došao u Rudnu Glavu.\n„Mnogo nam znači što se predsednik baš kod nas vakcinisao“, kaže Hristina koja, iako zbog zdravstvenih razloga još uvek nije vakcinisana, smatra da bez toga virus korona neće biti pobeđen.\nSlobodan Miljević iz Majdanpeka, koji je danas došao u Rudnu glavu kako bi video predsednika i porazgovarao sa njim, kaže da je Vučić ovim dolaskom pokazao „koliko je veliki čovek“.\n„To se zove predsednik. Da nije došao, uskoro ovde ne bi ostao niko. Ionako nas je malo, mladi su otišli, ali virus nas je naučio da moramo da budemo složni i svi zajedno“, kazao je Miljević.\nIstiče da se on revakcinisao, jer s obzirom da je 1948. godište, jedino na taj način može da se zaštiti.\nKaže da nije imao skoro nikakve nuspojave nakon primanja vakcine, da sada imam antitela i zaštićen je i poručuje svima da ako se sami ne čuvaju, niko ih neće sačuvati.\n„Vučiću treba da budemo zahvalni jer pitajte Hrvate kako prolaze, Makedonce, u BiH, Rumuniji, Bugarskoj, a mi sada imamo četiri vrste vakcine i biće uskoro i peta. Za ljude je vakcina novina, ali se opamete kada je gusto. Vakcina mnogo znači“, navodi Miljević.\nKada je reč o životu u Rudnoj glavi, Miljević koji je pitao predsednika da li će biti neka fabrika otvorena u tom mestu, s obzirom da je Zlatara zatvorena, a da sada u celom kraju žive samo od rudnika, smatra da je neophodno da se otvori fabrika.\n„Zlatara je zatvorena, ostali su ljudi bez posla, ali kada ujutru ostanete i dete traži mleka, a vi nemate da mu date, šta ćete da mu kažete, da li njega interesuje ko je koji političar. Onda ljudi odlaze“, navodi Miljević. Prema njegovim rečima, kada se otvori pogon Jumka za 100 žena koji je danas najavljen, to će značiti da 300 ljudi ostanu u Rudnoj glavi, a možda se neki i vrate.\nVučić nije danas mogao da precizira kada će prva ruska vakcina biti proizvedena na „Torlaku“, ali je najavio da će narednih dana biti preciznih informacija o proizvodnji ruske i kineske vakcine.\nVučić je, na pitanje kada će prva ruska vakcina proizvedena na „Torlaku“ biti spremna, i u kojoj meri će to olakšati borbu za vakcine, odgovorio:\n„Ne mogu tačno i precizno da saopštim. Voleo bih da postoji malo bolja koordinacija, o tome ću sa Anom Brnabić da razgovaram, da ne izlazi svaki ministar u javnost, tek da bi se pojavio, već da vidimo i da tačno znamo hodogram i sve drugo… Ali, narednih dana dobićete precizne informacije i oko ruske i oko kineske vakcine“.\nVučić je napomenuo da je važno ne samo da pakujemo vakcine, već i da možemo da ih proizvodimo, da sami proizvodimo supstancu, tečnost koja ide u bočice.\n„To je od suštinskog značaja, ali i to je samo prvi korak, a onda idemo dalje, u ulaganje u biomedicinu i biotehnologije, to će da pogura našu ekonomiju napred, a nauku da digne u nebesa“, primetio je Vučić.\nOn je naveo i da je dobio podatak najvažnijih svetskih instituta da će od danas, u naredna 73 dana, biti više spoznaja i saznanja o medicini i biotehnologijama, nego sve što smo do danas stekli, zahvaljujući veštačkoj inteligenciji.\n„Stvari u svetu se menjaju brzinom munje, u SAD i Kini, s tim što Kina za nijasnu prednjači i mi to moramo da pratimo, da uhvatimo korak, jer ko danas ima vakcine, ima ekonomsku moć“, rekao je Vučić.


Zašto nema inspekcijskog nadzora u Zakonu o javnim nabavkama? Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nObjavljeno: 26.02.2021. u 11:05h\nPrijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama koji je nedavno usvojilo Vijeće ministara BiH ne predstavlja cjelovito implementiranje EU zakonodavstva, ocijenili su naši sagovornici.\nNaime, iz prijedloga Zakona izbačeno je poglavlje o inspekcijskom nadzoru koji je prema mišljenju bivšeg direktora Agencije za javne nabavke Đenana Salčina, neophodan, posebno za zemlje u tranziciji kao što je BiH.\nSalčin smatra da bi se uvođenjem inspekcijske kontrole znatno pojačale nadležnosti Agencije u vezi prevencije i suzbijanja nepravilnosti u procesima javnih nabavki.\nEU je, podsjetimo, krajem 2017. pozvala BiH da ubrza proces usklađivanja sa direktivama EU o javnim nabavama i koncesijama iz 2014. godine, a posebno da se u Zakon o javnim nabavkama uvedu odredbe o borbi protiv korupcije i sukobu interesa.\n„Kada je Vijeće ministara 2017. formiralo radnu grupu koja je radila izmjene i dopune zakona, jedan od zadataka bio je da se u zakon uvedu antikorupcijske odredbe. Radna grupa, koju je činilo 19 osoba, dobila je zadatak da između ostalog, implementira i direktive EU, i da se otklone tehnički nedostaci iz aktuelnog zakona“, navodi Salčin.\nRadna grupa je, naglašava, pogledala i rješenja u okruženju, te su došli na ideju da uvedu inspekcijski nadzor što je podržano od EU i Bruxellesa.\n„Nakon što je nacrt završen, dobili smo informacije i mišljenje od EU u kojem su oni pozdravili uvođenje inspekcijskog nadzora onako kako je to zamislila radna grupa“, dodao je Salčin.\nNacrt zakona je, podsjetimo, završen sredinom 2018. i nakon mukotrpnog procesa dobio je pozitivna mišljenja od nadležnih institucija s tim da je tek u decembru prošle godine upućen na usvajanje Vijeću ministara BiH. Salčin podsjeća da su Ministarstvo pravde i Ministarstvo finansija bili protiv uvođenja inspekcijskog nadzora.\n„Iz Ministarstva pravde su ukazali na određene nedostatke, što je popravljeno, tako da su i oni na kraju dali pozitivno mišljenje na Zakon gdje se uvodi inspekcijski nadzor. Međutim, Ministarstvo finansija je bilo i dalje protiv toga, čak su dali i svoj osvrt koji uopšte nije njihova ingerencija nego Ministarstva pravde. Ovo ostalo su sve manje više neke kozmetičke promjene. I taj prijedlog je došao pred Vijeće ministara BiH koje je usvojilo nacrt s tim da su izbacili inspekcijski nadzor“, navodi Salčin.\nDa će prijedlog zakona biti potvrđen bez poglavlja o inspekcijskom nadzoru bilo je nagoviješteno već na pretprošloj sjednici Vijeća ministara BiH, a protiv te odredbe bili su ministri SNSD-a i HDZ-a.\nSalčin pojašnjava da Agencija sada radi monitoring javnih nabavki, ali bez ulaženja u tenderske dokumentacije, odnosno tehničke specifikacije. Određene korake mogu poduzeti tek nakon što se nešto desi, odnosno nakon žalbe i to su većinom prekršajne prijave.\n„Eventualno, prijedlozi krivičnih prijava što opet nije u nadležnosti Agencije nego ide dalje prema Tužilaštvima, pa onda oni ocjenjuju da li tu ima elemenata krivičnog djela. Dok sam ja bio na čelu Agencije, bila je proaktivna uloga, i podnijeli smo 30 do 40 krivičnih prijava koje se opet rezultuju simboličnim novčanim kaznama za rukovodioce i ugovorni organ“, dodao je.\nSalčin naglašava da je neophodno kadrovski ojačati Agenciju, podsjećajući da godišnje imaju 30.000 postupaka, a da se monitoring radi sa dva čovjeka.\nIstovremeno, napominje da nešto slično inspekcijskom nadzoru imaju Crna Gora i Srbija, dok mi trenutno imamo samo sistem kontrole žalbi, naglašavajući da moramo imati i mehanizam kontrole.\n„Vjerujte, kada jednog kaznite ili podnesete krivičnu prijavu uticali ste na njih 100. Mi smo podnosili prekršajne prijave i krivične, pa su se te informacije već počele širiti da se nešto dešava“, kazao je Salčin.\nSagovornici Žurnala, koji nisu željeli da ih spominjemo, naglašavaju da je Zakon o javnim nabavkama više političko i finansijsko pitanje, te da se se zbog toga i moglo pretpostaviti da će poglavlje o inspekcijskom nadzoru biti odbačeno.\nŠto se tiče finansija, Salčin navodi da bi se sve moglo napraviti da se iz budžeta ništa ne troši, da bi budžet bio još i na dobitku, ali da političari i Vijeće ministara na to malo drugačije gledaju.\nZakon dugo stajao u ladicama\nAleksandra Martinović, članica Upravnog odbora Transparency International BiH koja je godinama radila na ovom zakonskom rješenju zajedno sa radnom grupom Vijeća ministara BiH, smatra da je sama činjenica da je ovaj zakon tako dugo bio u ladicama i proceduri ukazivala na to da odredbe oko inspekcijskog nadzora neće biti usvojene.\n“Ovo je prelazno rješenje. BiH na ovaj način nije završila proces usklađivanja svog pravnog okvira sa legislativom EU, a što je dužna u skladu sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanjem”, naglašava Martinović.\nOna je dodala da je ovo prelazno rješenje, po njegovom usvajanju, trebalo biti praćeno procesom izrade jednog sasvim novog zakona o javnim nabavkama, koji bi onda bio predstavljao potpuno transponovanje Direktiva o javnim nabavkama i o koncesijama iz 2014., te dodatno unapređenje okvira za prevenciju korupcije.\nKontaktirali smo i još neke članove radne grupe Vijeća ministara BiH koji su radili na pripremi ovog zakonskog rješenja, ali su nas uputili na Agenciju za javne nabavke od koje odgovor na naš upit čekamo još od ponedjeljka.\nDirektor Agencije Tarik Rahić u telefonskom razgovoru rekao nam je da je on između dva sastanka zbog čega nema vremena detaljno razgovarati na tu temu, ali da je sve transparentno i da ćemo dobiti odgovor na naš upit. Pozivali smo i Agenciju gdje su nam, također, rekli da ćemo odgovor dobiti, ali da ne znaju i kad.\nZoran Tegeltija, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, saslušan je prije nekoliko dana pred Privremenom istražnom komisijom za utvrđivanje stanja u pravosuđu. Jedno od pitanja koje su mu postavili članovi Komisije odnosilo se i na usvojeni Zakon o javnim nabavkama, na šta je on kazao da je upućen u proceduru. Tegeltija navodi da je usvojeni Zakon prihvatljiv za EU i da će 2022. biti još unaprijeđen.\nPrijedlog Zakona upućen je prema Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, a ako bude usvojen o njemu se onda mora izjasniti i Dom naroda PSBiH.\nUspostavljanje inspektorata je važan mehanizam, ali...\nS obzirom na to da je EU podržavala nacrt izmjena i dopuna Zakona koji je utvrdila radna grupa, zajedno sa poglavljem o inspekcijskom nadzoru, tražili smo komentar od Delegacije EU u BiH. Oni navode da su pozdravili odluku Vijeća ministara BiH da usvoji prijedlog izmjena i dopuna Zakona o javnim nabavkama kako bi se dalje uskladilo zakonodavstvo u oblasti javnih nabavki sa Direktivama EU o javnim nabavkama iz 2014.\n„Postepeno usklađivanje sa direktivama Evropske unije o javnim nabavkama, uključujući poboljšanje transparentnosti sistema javnih nabavki također je važno i u kontekstu napora na suzbijanju korupcije i vraćanju povjerenja građana. U ovom pogledu, prvobitno predloženo uspostavljanje inspektorata za javne nabavke smatrano je važnim mehanizmom za borbu protiv korupcije, međutim, prijedlog koji je usvojen od strane Vijeća ministara ipak donosi određena poboljšanja u cjelokupnom sistemu“, stoji u odgovoru.\nDalje navode da EU ponovo naglašava potrebu za daljim usklađivanjem zakonodavstva u oblasti javnih nabavki sa direktivama EU u okviru procesa pristupanja, kao i svoju kontinuiranu podršku u tom pogledu. „Evropska unija također podsjeća na važnost poštivanja odredbi iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU i BiH, a koje se tiču preferencijalnoga tretmana domaćih ponuđača“, zaključuju na kraju.\nHitni postupak kako bi olakšali nabavku vakcina\nNa sjednici Predstavničkog doma sinoć su, po hitnom postupku, usvojeni prijedlozi zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama, kao i zakona o dopuni zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima. Ova dva zakonska rješenja imaju za cilj da se olakša nabavka vakcina protiv koronavirusa.\nOva dva prijedloga Zakona idu na razmatranje u Dom naroda, a iz Predstavničkog doma su usvojili zaključak kojim predlažu da se i tu, također, razmatraju po hitnom postupku. No, bez obzira na to oni ne mogu biti primjenjivi prije kraja marta.\nZinaida Đelilović, Zakon o javnim nabavkama


"Rusija je spremna da pomogne Crnoj Gori", stiže još vakcina - mediji.net\n"Rusija je spremna da pomogne Crnoj Gori", stiže još vakcina\nPodgorica -- Prvih 5.000 doza vakcine Sputnjik V, od 50.000 poručenih, stići će u Crnu Goru tokom ove sedmice.\nTo je potvrdio danas član pregovaračnog tima za nabavku vakcina iz Rusije, Sergej Boljević.\nOn objašnjava da se radi na tome da druga doza stigne nakon 21 dana, da se ne bi ugrozio proces vakcinacije i napominje da se vakcina duže čeka samo prvi put, a da kasnije sve ide organizovanije.\n"Prvi kontigent je 50.000 doza, biće još sigurno, počeće sada pregovori za još. Ali hoću da napomenem da je Rusija spremna...\ntamara đurić prvi put u javnosti nakon vesti o trudnoćiPreko 400 vesti\nizbori u crnoj goriPreko 600 vesti\nvakcina protiv koronavirusaPreko 1000 vesti\nPo kalendaru zima, a temperature prolećne; Kakvo nas vreme očekuje? VIDEO\nA sutra nas očekuje nastavak lepog vremena, temperature će ponegde biti do 22 stepena. Zadržava se relativno povolјan uticaj biometeoroloških prilika na većinu hroničnih bolesnika. Blagi oprez se savetuje srčanim bolesnicima. Meteoropatske reakcije su moguće u vidu glavobolјe i poremećaja...\nOn nije želeo da dopusti crveno-belima da izvedu poslednji korner na meču.Mansano je utakmicu produžio tri minuta, Veljko Nikolić je upravo po isteku te nadoknade uspeo da iznudi korner, ali...Španac je odlučio da svira kraj, što je izazvalo bes kod trenera Dejana Stankovića i igrača.Žalba na odluku...\nVeć je najavljeno da će mere sigurno biti pooštrene, a članovi Kriznog štaba imaju jedinstven stav - preko vikenda mora da bude preduzeto nešto.Još u sredu dr Predrag Kon je naglasio da medicinski deo Kriznog štaba smatra da bi trebalo zatvoriti sve - "da bukvalno ništa ne radi". Nakon njega obratio...\nDiplomatski skandal između Kine i SAD zbog analnih testova - Stejt department: Nikad nismo pristali\nSkandal je izbio kad je nekolicina američkih diplomata priznala Stejt departmentu da su ih kineske vlasti terale na analne briseve u sklopu testiranja na kovid 19."Stejt department nikada nije pristao na takvu vrstu testiranja i protestovali smo direktno ministarstvu spoljnih poslova kad smo saznali...


Anćeloti: "Ne treba mi Ronaldo" - Sportske.net\nAnćeloti: "Ne treba mi Ronaldo"\nTrener Pari Sen Žermena Karlo Anćeloti potvrdio je da taj klub neće ni pokušavati da dovede Kristijana Ronalda jer postoji previše razloga zbog kojih Portugalac ne može da dođe na "Park Prinčeva".\nKristijano Ronaldo odavno ne krije nezadovoljstvo i želju da što pre napusti Real Madrid.\nČinjenice govore da će se to dogoditi, najverovatnije, po isteku ugovora koji ima sa Kraljevskim klubom a mediji su nagoveštavali da bi Pari Sen Žermen mogao da ga dovede već tokom naredne godine.\nKarlo Anćeloti odbacio je tu mogućnost istakavši da postoji više razloga zbog kojih Ronaldo neće pojačati Pari Sen Žermen.\n"Nema šanse da će doći. Novac koji možemo da punudimo za njega nije dovoljan. Zatim, ne postoji želja njegovog kluba da ga proda. Potom, kada u klub stigne Lukas Moura imaćemo tridesetoricu fudbalera na platnom spisku tako da mi Ronaldo nije potreban" kazao je Anćeloti.\nU poslednje vreme i Mančester Junajted je pomenut kao moguća destinacija za nezadovoljnog Ronalda ali imajući u vidu da Portugalac u Madridu ima otkupnu klauzulu od 1.000.000.000 evra čini se da će Benabeu napustiti tek 2015. godine.


Međunarodna zajednica: Čuvamo sjećanje na genocid u Srebrenici - Infosvijet\nPredstavnici međunarodne zajednice iskoristili su ovu akciju kao priliku za slanje poruke pred 11. juli – Dan sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici.\nU okviru zajedničkog projekta Memorijalnog centra Srebrenica, Centra za postkonfliktna istraživanja i umjetnice Aide Šehović,predstavnici međunarodne zajednice u BiH su simobličnom donacijom fildžana dali svoj doprinos spomeniku ‘Što te nema?’, u kojem fildžani predstavljaju čekanje na ubijene Bošnjake u genocidu u Srebrenici.\n„Suosjećamo s porodicama koje su izgubile svoje najmilije, ubijene u genocidu u Srebrenici. Odajmo počast sjećanju na njih tako što ćemo odabrati pravdu za žrtve, ljubav, a ne mržnju, jedinstvo, a ne podjele”, poručio je ambasador SAD-a u BiH Eric Nelson.\n‘’Dok odajemo počasti stradalima, iskazujemo i našu solidarnost brojnim žrtvama ratnih mučenja koji još čekaju da ostvare svoja prava. Na 25. godišnjicu genocida u Srebrenici pozivamo vlasti da poduzmu konkretne korake na unapređenju okruženja pogodnog za pomirenje kako bi se prevazišle zaostavštine rata”, napomenuo je Johann Sattler, šef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini.\n,,Nikada ne smijemo zaboraviti voljene ubijene u Srebrenici i lekcije koje nas njihova ubistva uče o strašnim posljedicama mržnje.ˮ – poručio je ambasador Ujedinjenog Kraljevstva Matthew Field.\n“Dok se sjećamo onih koji su izgubili živote u Srebrenici, za nas je imperativ da pomognemo stvaranje društva koje će poštovati život i graditi mir. Srebrenica je naša opomena i za sadašnjost i za budućnost”, poručio je ambasador Italije Nicolo Minassi.\n“Komemoracija genocida u Srebrenici je stalni podsjetnik na tešku i tragičnu istoriju Bosne i Hercegovine. U momentima kada se sjećamo i odajemo počast žrtvama najgorih zločina u Evropi nakon Drugog svjetskog rata, izražavamo i nadu da će građani ove zemlje pored razmišljanja o prošlosti, svoje riječi i djela uputiti ka izgradnji svjetlije budućnosti za nove generacije.’’ poručio je Emanuel Salinas, direktor Svjetske banke za Bosnu i Hercegovinu.\n“Sjetite se da oni koji su ubijeni u Srebreničkom genocidu i voljeni koje su ostali iza njih, nikad nisu imali izbora. Sjetite se da su oni koji su izvršili ubojstva imali izbora, ubiti ili ne ubiti. Neka Srebrenica služi kao opomena da ljudska sloboda u odabiru ponašanja može imati strašne posljedice za druge. Neka Srebrenica bude naša motivacija za stvaranje društva u kojem će naša djela biti vođena brigom za dobrobit svih”, kazao je Peter Van der Auweraert, šef misije Međunarodne organizacije za migracije u Bosni i Hercegovini.\nNARODNA VJEROVANJA O MARTU: KO SE RODI ILI VJENČA U MARTU…\nGrijalo nas je proljetno sunce, ali stiže promjena vremena: Evo šta…


Putin za nastavak rada u „normandijskom formatu“ - Sputnjik Srbija\n12:17 26.05.2017 (osveženo 12:59 26.05.2017) Preuzmite kraći link\nPredsednik Rusije Vladimir Putin zalaže se za nastavak rada u „normandijskom formatu“, ali pesimizam izaziva trenutni stav Ukrajine o realizaciji Minskih sporazuma, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin će se u ponedeljak u Versaju sastati sa svojim francuskim kolegom Emanuelom Makronom koji je stupio na dužnost pre manje od dve nedelje.\n„Što se tiče moguće rasprave o ukrajinskoj temi tokom predstojećeg susreta sa predsednikom Makronom, stav predsednika Putina je dobro poznat. Predsednik vrlo dosledno sprovodi kurs o potrebi da se reše unutrašnja ukrajinska pitanja i smatra da jedini instrument za rešavanje koji imamo u arsenalu predstavljaju Minski sporazumi koji moraju da se implementiraju“, rekao je Peskov novinarima komentarišući mogućnost da Putin i Makron razmotre ukrajinsko pitanje.\nPortparol ruskog predsednika istakao je da se Putin zalaže za nastavak rada u „normandijskom formatu“.\n„I, da tako kažem, sa priličnim pesimizmom ocenjuje trenutnu dinamiku koju pokazuje ukrajinska strana u pogledu realizacije Minskih sporazuma. Taj pristup je dobro poznat, on nije nov. I on je dosledan“, naglasio je Peskov.\nProcena dešavanja u Ukrajini razlikuje se u Rusiji i EU\nRuska tačka gledišta ne poklapa se sa procenom događaja u Ukrajini koju je dao predsednik Evropskog saveta Donald Tusk, rekao je Peskov.\n„Da, zaista, postoji razlika u proceni onoga što se dešava u Ukrajini i u proceni trenutnog stanja stvari o rešenju ukrajinske krize. I u tome se gledište Rusije ne poklapa sa gledištem koje je dao Tusk“, rekao je Peskov novinarima.\nRanije je Tusk na samitu G7 rekao da EU i SAD imaju „otprilike isti stav“ o Ukrajini i sa tim u vezi on očekuje nastavak zajedničke politike sankcija protiv Rusije.\nRusija se solidariše sa Velikom Britanijom u borbi protiv terorizma, ali to može da se postigne samo putem bliske saradnje, izjavio je Dmitrij Peskov.\n„Napredak u borbi protiv terorizma moguć je samo kroz blisku saradnju, to je apsolutno jasno. Naravno, mi duboko saosećamo sa Britancima, solidarišemo se sa njima u borbi protiv terorizma. Ali, nažalost, nijedna zemlja sada nije sigurna da se takva tragedija neće ponoviti“, rekao je Peskov.\n„Čak i pre napada na (kule) bliznakinje u Njujorku, kada se na Kavkazu, u Rusiji, i dalje vodio rat protiv terorista, već tada je Putin govorio o potrebi za maksimalno bliskom saradnjom zemalja u borbi protiv terorizma. To je bilo 2000. godine na samom početku Putinovog mandata. Upravo tada je predsednik upozoravao na flertovanje sa teroristima, upozoravao na pružanje bilo kakve pomoći teroristima, ističući da će na kraju terorizam, koji nema ni versku ni etničku pripadnost, napadati sve bez razlike. Aktuelnost tog stava vidimo danas. Vidimo da nijedna zemlja ne može da se osigura od terorističkih napada i ne može da bude u potpunosti efikasna u borbi protiv terorizma“, istakao je Peskov.\nnormandijski format, Emanuel Makron, Vladimir Putin, Francuska


U njoj su učestvovali navijači jedne od frakcija pristalica crno-belih, a u jednom momentu je izgledalo kako bi taj incident mogao da uzme maha.\nMeđutim, na tribini se ubrzo pojavila žandarmerija i sprečila veće razmere tuče. Sve se odigralo na donjem delu tribina Arene gde je smeštena jedna od onih vatrenijih grupa pristalica Partizana.\nPrema informacijama iz Arene, pojedini navijači su pokušali da se popnu i u ložu koja se nalazila iznad tribine na kojoj se sve izdešavalo.\nSukob nije zabeležen televizijskim kamerama te se činilo kako je prvo poluvreme proteklo bez bilo kakvog incidenata.


Projekat o povećanju energetske efikasnosti trajaće nekoliko godina\nVranje, 23. jul 2021.\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je danas u Vranju, gde je organizovan prijem građana, da je najveći deo trosatnog razgovora bio posvećen problemima koji su u vezi sa napajanjem električnom energijom, zaposlenjem i komunalnim problemima.\nMihajlović je rekla da će građani na sva pitanja i probleme koje su izneli u direktnom razgovoru koja su u nadležnosti Ministarstva rudarstva i energetike, ali i onih pitanja koja su u nadležnosti drugih ministarstava, lokalnih samouprava ili javnih preduzeća dobiti odgovore pisanim putem.\nPrijem građana u Vranju je nešto što smo organizovali prvi put još dok sam vodila Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine, nastavili smo i u Ministarstvu građevinastva, saobraćaja i infrastrukture, i sada smo krenuli iz Vranja. Ovu praksu nastavljamo i u drugim gradovima, jer su svi važni, bez obzira na broj stanovnika, jer želimo da čujemo probleme sa kojima se građani suočavaju. Sledeći prijem biće u Užicu, nakon toga u Zaječaru i biće, kao i sada, prisutni državni sekretari, pomoćnici, predstavnici EPS-a, EMS-a, „Elektrodistribucije Srbije“ i „Srbijagasa“. Ljudi su se žalili i na česte prekide u snabdevanju električnom energijom. To je problem sa razuđenim delovima svuda u Srbiji, ne samo u Vranju. Veliki novac će biti uložen u povećanje stabilnosti i bezbednosti niskonaponske mreže, minimum 100 miliona evra, poručila je Mihajlović.\nIskustvo kaže da smo ranije uspevali da rešimo oko 90 odsto problema koje su nam građani saopštavali u direktnom razgovoru. Nije sve bilo u vezi sa resorom, bilo je pitanja o zaposlenju, o komunalnim problemima, a mi ćemo pozvati sve nadležne kako bi ljudi dobili odgovore. Neka rešenja i rokove smo već doneli. Bili su ljudi iz „Geoksa“, i predstavnici sindikata i nekoliko zaposlenih. Ono što mogu da kažem je da bez obzira na ishod i na to da li će ova kompanija ostati ili ne, država će obezbediti dovoljan broj radnih mesta za sve. Ova kompanija je imala globalne probleme, iako je u Srbiji poslovala dobro, ali ono što je najvažnije je da će država obezbediti posao, a kako se zove poslodavac to je manje važno i to sam rekla i ljudima u oči, istakla je potpredsednica Vlade.\nMihajlović je najavila da će projekat o povećanju energetske efikasnosti trajati narednih nekoliko godina i da će biti potrebno između 100 miliona i 150 miliona evra godišnje.\nSada lokalne samouprave raspisuju pozive ka kompanijama koje će učestvovati u zameni stolarije, svi podaci su javno dostupni, postoje jasno definisana pravila za to koje kompanije mogu da učestvuju. Nakon toga ide poziv ka zainteresovanim građanima, koji se sa profakturama javljaju opštinama ili gradovima. Očekujemo prve ugovore sa građanima krajem avgusta i da pre početka grejne sezone budu završeni radovi, rekla je Mihajlović.\nI taj poziv će biti po istim principima kao i za zamenu stolarije. U oba slučaja će država obezbediti 50 odsto sredstava, a 50 procenata će plaćati građani. Novca ima dovoljno, pozivam sve da se prijave, jer je neophodno da smanjimo potrošnju toplotne i električne energije, istakla je ona.\nPotpredsednica Vlade rekla je da je Srbija već diverzifikovala gasne rute, ali da je diverzifikacija snabdevača ovim energentom ključna za bezbednost i nezavisnost.\nJako je važno za nas da, kao u saobraćaju, budemo regionalno povezani, i da tako uradimo i kada je u pitanju gas. Radovi na interkonekciji Niš-Dimitrovgrad će verovatno početi u septembru, to se odnosi i na deo ka Vranju. Takođe, trebalo bi da više radimo na gasifikaciji Srbije i da domaćinstva u većoj meri koriste ovaj energent. Pravili smo komparaciju troškova, koliko je prosečnom domaćinstvu potrebno da se priključi na gas, da koristi pelet ili, ono što želimo da izbegnemo, da za grejanje koriste struju, i probaćemo da u naredna dva meseca nađemo način da subvencijama pomognemo građanima, jer su troškovi oko tri hiljade evra, napomenula je potpredsednica Vlade.\nGradonačelnik Vranja Slobodan Milenković istakao je da je ovaj vid komunikacije koristan i za građane i za rad lokalne samouprave.\nČuli smo mnogo tema, problema, neke možemo da rešimo odmah. Ovakva interakcija i saradnja grada i Ministarstva sigurno će biti na korist građanima, rekao je Milenković.\nNačelnik Pčinjskog upravnog okruga Srećko Pejković zahvalio je potpredsednici Vlade i njenom timu i rekao da Vlada Srbije sve vreme brine o građanima celog okruga.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=36680\nTag: Oliver Varhelji, Pogodaka: 39\nČlanstvo Srbije u Evropskoj Uniji (EU) je prioritet spoljne politike Beograda i strateško opredeljenje, ali je važno pružiti regionu podsticaj i ohrabrenje na evropskom putu, poručio je danas ministar spoljnih poslova Srbije u razgovoru s komesarom EU za susedsku politiku i pregovore o proširenju Oliverom Varheljijem u Briselu.\nOdluke u interesu Srbije\nSrbija će donositi odluke u skladu sa svojim interesima, izjavio je večeras u Briselu predsednik Srbije Aleksandar Vučić nakon sastanka sa komesarom Evropske unije za proširenje i susedsku politiku Oliverom Varheljijem i najava Iz Prištine da će sutra podneti zahtev za prijem Kosova u Savet Evrope.\nŽelimo početak pregovora\nEvropska unija želi da početkom leta formalno počne pregovore o članstvu sa Severnom Makedonijom i da obnovi napore da se reše prigovori Bugarske koji su zakočili taj proces, izjavio je danas u Skoplju komesar EU za proširenje Oliver Varhelji.\nFavorizovani nosioci vlasti\nNa izborima u Srbiji glasači su imali različite političke opcije, ali je niz nedostataka rezultirao neujednačenim uslovima i favorizovanjem nosilaca vlasti, naveli su danas u zajedničkom saopštenju visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Đozep Borelj i evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji.\nBiH izgubila godinu\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varhelji izjavio je da je 2021. bila izgubljena godina u Bosni i Hercegovini, jer nije došlo ni do kakvog napretka na evropskom putu.\nOsuda okupacije Ukrajine\nPremijer Kosova Aljbin Kurti razgovarao je danas, na marginama Samita Evropske banke za obnovu i razvoj, sa komesarom Evropske unije za susedstvo i proširenje Oliverom Varheljijem i istakao da su nedavna dešavanja u istočnoj Evropi jasno pokazala potrebu većeg angažovanjem oko Kosova.\nFinansijske sankcije Banjaluci\nEvropska unija neće davati finansijska sredstva Republici Srpskoj dok se ne stabilizuju prilike u tom entitetu Bosne i Hercegovine (BiH), izjavio je danas evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji.\nPodrška gasnoj infrastrukturi\nEvropska unija (EU) podržava projekat gasne interkonekcije između Srbije i Bugarske i podržaće sve druge projekte kojima će se razvijati energetska infrastruktura Zapadnog Balkana, rečeno je na sastanku komesara EU za susedstvo i proširenje Olivera Varheljija sa delegacijama Srbije, Albanije, Severne Makedonije, Crne Gore i Azerbejdžana u Bakuu.\nNema dogovora Varhelji - RS\nPortparol Evropske komisije Peter Stano odbacio je kao netačne tvrdnje pojedinih političara i medija iz BiH o navodnom dogovoru komesara za proširenje EU Olivera Varheljija i vlasti Republika Srpske o održavanju posebne sednice skupštine RS na kojoj je odlučeno o prebacivanju državnih nadležnosti na taj entitet BiH.\nZaključci o proširenju\nSavet ministara Evropske unije (EU) usvojio je danas godišnje zakaljučke o proširenju, a evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji je ocenio da se radi o važnom signalu da je proširenje "prioritet za Evropsku uniju".


OŠ Sveti Sava - Beograd - Vračar - Ostvarivanje obrazovno-vaspitnog rada učenjem na daljinu\n- Svakodnevno, počev od 8.00 časova, šest dana u nedelji, biće emitovani posebno pripremljeni i adaptirani obrazovni sadržaji za učenike osnovne škole, koji obuhvataju obrađene nastavne jedinice izabranih predmeta, u skladu sa propisanim planom i programom nastave i učenja.\n- Časovi će biti emitovani na RTS Kanal 3, prema rasporedu po razredima, koji će dan pre emitovanja biti dostupan na sajtu Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja (www.rasporednastave.gov.rs).\n- Za sve učenike od 1. do 7. razreda emitovaće se obrazovni sadržaji u blokovima od po dva časa dnevno.\n- Za učenike 8. razreda emitovaće se edukativni sadržaj u blokovima od po tri časa dnevno, od kojih će dva uvek biti srpski jezik i matematika, a treći čas je jedan od predmeta koji se polažu na završnom ispitu.\nOdeljenjske starešine i nastavnici će o daljem toku rada obaveštavati učenike i roditelje.


Brazil i Argentina na Evropskom prvenstvu 2020. godine? - Fudbal, Reprezentacija, Top News\nBrazil i Argentina na Evropskom prvenstvu 2020. godine?\nAleksandar Milosavljević 06.10.2013., 23:53\nPredsednik Evropske fudbalske federacije (UEFA) Mišel Platini izjavio je da je sve bliži dan kada bi selekcije koje se nalaze na „starom kontinentu“ mogle da učestuju na šampionatima Evrope.\n„Još uvek je u pitanju samo ideja, koja je prema mom mišljenju izvodljiva. Decenijama unazad na prvenstvima Južne Amerike učestvuju reprezentacije koje nisu sa tog kontinenta pa zašto to ne bismo i mi mogli da uradimo“ – kazao je Platini.\nPrema pojedinim izveštajima ovakva najava predsednika UEFA dodatno nagoveštava da je na pomolu sve veći sukob između njega i predsednika FIFA Sepa Blatera.\n„Neki ljudi iz FIFA pokušavaju da umanje snagu evropskog fudbala smanjujući naš broj učesnika na Svetskim prvenstvima na 13 ekipa od 32 učesnika, dok u Izvršnom odboru svetskefederacije od 24 mesta samo osam zauzimaju Evropljani“ – jasan je Francuz.\nPosle ovakvih reči prvog čoveka evropskog fudbala možemo da očekujemo da na Evropskom prvenstvu 2020. godine, koje će biti održano u 13 različitih zemalja, učestvuju najače južnoamerilke selekcije poput Brazila, Argentine, Kolumbije ili Urugvaja.\nPrethodna vest Pobede Savovića i Aleksandrova\nSledeća vest Slaviša Stojanović, trener Crvene zvezde\nPobede Savovića i Aleksandrova


IFC zainteresovan za javno-privatna partnerstva u Srbiji - Gradjevinarstvo.rs\n09.02.2011. | eKapija\n- Drugi prioritet je izgradnja autoputa od Beograda do Boljara na crnogorskoj granici – Koridor 11, koji će koštati 2 milijardi evra - dodao je Mrkonjić.\nU oblasti železničkog saobraćaja, kako je istakao, prioritet je izgradnja Koridora 10, sa elektrificiranim i dvokolosečnim prugama za mešoviti saobraćaj, na kojima će vozovi moći da saobraćaju brzinom od najmanje 160 kilometara na čas, za šta će u narednih šest godina biti opredeljeno 4,6 milijardi evra.\nU naredne dve godine u železnički Koridor 10 biće uložena 1,1 milijarda evra za deonice od Beograda do Subotice, za Beogradski železnički čvor i za deonicu od Niša do Dimitrovgrada, što bi trebalo da bude završeno do kraja 2012. godine, dodao je ministar.\nMrkonjić je objasnio da će prioritet na železnici biti i modernizacija pruge Beograd–Bar, čija je vrednost radova približno 350 miliona evra, a u naredne dve godine trebalo bi da se gradi beogradski metro.\nPrema njegovim rečima, prioritet je i reka Dunav i u naredne četiri godine biće uloženo 350 miliona evra u opremanje luka, a za državu će biti prioritet i formiranje nove nacionalne aviokompanije u strateškom partnerstvu sa nekom uspešnom kompanijom.\nIzgradnja železničkih pruga, puteva, ulica i drugih saobraćajnica Projektovanje, inženjering, konsalting Investicije


HomeKulturaDruga Evropa u Novom Sadu\n09/10/2019Redakcija BALKAN TVKultura, za slajder0\n„Oslanjajući se na specifičan lokalni identitet, uvažavajući evropske vrednosti, istražujemo drugačije izraze u našoj sredini – manjinske, marginalizovane, alternativne, kontrakulturne… Zapravo, bavimo se jednom „drugačijom“ Evropom. Onom koja nije u prvom planu javnosti, koje nema dovoljno na mapama, u školskim udžbenicima, na malim ekranima, u oficijelnim turističkim vodičima. Sagledavajući kulture „Druge Evrope“, preispitujemo lokalni, nacionalni i evropski identitet. „Druga Evropa“ je, uslovno rečeno, provokacija. Nema tu ničeg „drugog“ i „drugačijeg“. Za mene je to glavni tok“ rekao je umetnički rukovodilac „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ Lazar Jovanov.


Naslovna/Banjaluka/Komandant Vukova sa Drine: Pokušaj internacionalizacije slučaja Dragičević\nRatni komandant elitne jedinice Vojske Republike Srpske “Vukovi sa Drine” Milan Jolović Legenda rekao je Srni da slučaj “Dragičević” pokušava da se internacionalizuje i da se u kompletnu priču uvuče i Srbija, na čelu sa predsjednikom Aleksandrom Vučićem i MUP-om Srbije.\n“Između ostalog, svjedoci smo određenih tvrdnji Davora Dragičevića i pojedinih sredstava informisanja da su u Banjaluci bili pripadnici specijalnih jedinica MUP-a Srbije”, rekao je Jolović povodom izjave Dragičevića za sarajevske medije “šta Vučić ima da traži ovdje” i da će u Srbiji “dobiti šta treba”.\nJolović pita kakva je to bila spektakularna akcija da bi bile potrebne neke policijske snage sa strane ili iz Srbije, kada je javnost vidjela da su obični policajci priveli nekoliko lica.\nOn smatra da iza kompletne akcije stoje dvije grupacije.\n“Jednu grupaciju čine opozicioni političari, koji u saradnji sa opozicijom u Srbiji pokušavaju da oslabe poziciju u Republici Srpskoj i da na nekonvencionalan i nedemokratski način pokušaju da se dočepaju vlasti, jer to nisu uspjeli na izborima”, navodi Jolović.\nPrema njegovim riječima, druga grupacija su političari iz Federacije BiH koji uz pomoć dijela međunarodne zajednice pokušavaju da oslabe MUP Republike Srpske i idu direktno na udar na institucije Republike Srpske.\n“Svi smo svjedoci da MUP Republike Srpske ima veliku ulogu u bezbjednosti i da je Republika Srpska bez MUP-a obična prazna ljuštura”, kaže Jolović.\nOn ističe da je krajnji cilj urušavanje i ukidanje MUP-a Republike Srpske na putu ka unitarizaciji BiH, čime bi BiH na jednostavniji način i lakše ušla u NATO pakt.\n“Nažalost, ni prvoj ni drugoj grupaciji ne odgovara da se dođe do istine ko je ubio Davida Dragičevića, jer oni upravo preko grupe `Pravda za Davida` pokušavaju da ostvare svoje ciljeve”, smatra Jolović.\nPrema njegovom mišljenju, jednu manju grupaciju koja se stvarno istinski bori da dođe do istine čini grupa građana koja istinski želi da pomogne unesrećenom ocu.\n“Svi mi želimo da dođe do istine, ali ova manja grupacija nije ni svjesna šta se `valja iza brda` i da će biti sredstvo i oružje za realizovanje ciljeva ove prve dvije grupacije”, rekao je Jolović.\nKomentarišući pozive preko društvenih mreža da treba napadati pripadnike MUP-a Srpske, Jolović je podsjetio na izjavu člana Predsjedništva BiH Željka Komšića da je MUP Srpske “genocidna tvorevina”.\nOn podsjeća da je Republici Srpskoj MUP garantovan Dejtonskim sporazumom, te da je imao istorijsku ulogu u minulom ratu u zaštiti srpskog naroda i očuvanju teritorije.\n“Poznato je da su pojedinci iz MUP-a Srpske procesuirani pred Haškim tribunalom i domaćim pravosuđem, što znači da nema kolektivne odgovornosti, nego su pojedinci odgovarali za svoje postupke”, naglasio je Jolović.\nOn poručuje da takav MUP Republike Srpske mora da bude sačuvan.\n“Cilj je napadati pripadnike MUP-a Srpske, urušiti ti ga i napraviti da je nesposoban, da bi se jednostavno išlo ka njegovom ukidanju ili stvaranju nekog drugog koordinacionog tijela koje bi bilo nekakva krovna organizacija na nivou BiH”, rekao je Jolović.\nOn ističe da su napadi na MUP veoma opasne stvari i da, nažalost, pojedini opozicioni političari koji prednjače u tome možda i nisu svjesni posljedica, ali bi trebalo, kako poručuje, da dobro stave prst na čelo i razmisle o svemu.\nDavid Dragičević Milan Jolović Legenda MUP Policija Pravda za Davida vojska


Uvoz robe iz Srbije i BiH sveden na minimum GracanicaOnline.Info\n23. decembra 2018. 2 min read\nPortparol Carine Kosova Adriatik Staviljeci rekao je da je uvoz robe iz BiH i Srbije od 21. novembra, kada su uvedene takse od 100 odsto, spao na minimum, jer se trenutno uvoze samo sirovine.\nStaviljeci je naveo da je u decembru izdato 145 carinskih deklaracija na robu iz Srbije u ukupnoj vrednosti od 250.509 evra i 29 carinskih deklaracija na robu iz BiH vrednosti 41.059 evra.\nPrema podacima carinske službe, sa prelaza Jarinje, Bela zemlja i Merdare vraćeno je više desetina kamiona jer nisu imali odgovarajuću oznaku „zemlje uvozinika“. Kamioni su vraćani tokom prvih desetak dana od stupanja odluke o carinskim stopama na robu iz Srbije i BiH.\n“U posljednjih dvadesetak dana sa prelaza nije vraćen nijedan kamion s robom, jer uvoznici znaju da imaju obavezu da na proizvodima moraju da imaju oznaku „Kosovo“ i da se roba sa deklaracijom „Kosovo i Metohija“, „UNMIK – Kosovo“ ili „Kosovo Rezolucija 1244“ ne može uvoziti ni carinti – objasnio je Staviljeci.\nMesec dana otkao je je stupila na snagu odluka Vlade Kosova o uvođenju carinskih stopa od sto odsto, u veleprodajnim i maloprodajnim objektima na Kosovu, koji su vlasništvo Albanaca, nema proizvoda iz BiH i Srbije.\nMagacini u vlasništvu Srba su zatvoreni ili se u njima nalazi roba sa isteklim rokom trajanja. Srbi vlasnici tih objekata ističu da su zbog ove odluke desetine radnika ostali bez posla i da se sada maloprodajni objekti u srpskim sredinama isključivo snabdevaju robom iz magacina u vlasništvu Albanaca. Brašno, mleko, sirevi i drugi prehrambeni proizvodi prodaju se po cenama uvećanim za 35 do 45 odsto, a ulja iz Grčke i Italije skuplja su za 80 centi, u odnosu na ulja koja su dopremana iz Srbije. Najveći rast cena zabeležen je u industriji mesa gde je kilogram „žive vage“ govedine skočio na 1,85 centi po kilogramu zbog čega se suvo goveđe meso prodaje po ceni od 12 do 18 evra po kilogramu.\nTags: 100% BiH Kosovo Srbija takse uvoz robe Carina\nPrevious Privredna komora Kosova: pšenica i gvožđe osnovne sirovine koje je Kosovo uvozilo iz Srbije – posledice taksi biće vidljive tek u januaru 2019.\nNext Vina iz Velike Hoče i Orahovca i sušeno voće iz Zubinog Potoka u prodavnicima “Univereksporta”\n25. oktobra 2021., 19:48


Analize treba da se urade van zemlje zato što nemamo laboratoriju koja radi tako detaljne analize, kako se sada traži, kaže tužilac Miniši\nMedicinske analize u slučaju u kojem je na Kosovu dvanaest verifikatora glasova sa nedavnih parlamentarnih izbora hospitalizovano zbog alergije nakon kontakta sa kovertama iz Srbije pokazale su da se ne radi o zaraznoj bolesti, dok će koverte biti analizirane izvan Kosova.\nTužilaštvo na Kosovu odlučilo je da se analiza koverata sa glasačkim listićima iz Srbije uradi van Kosova, potvrdio je za Radio Slobodna Evropa glavni tužilac u Prištini Kujtim Muniši.\nOn navodi da su poduzete sve istražne mere i da se čeka na rezultat analiza. Dodaje, međutim, da je odlučeno da se analize urade van Kosova, i "stoga je još uvek rano da se o uzrocima govori".\n"Analize treba da se urade van zemlje zato što nemamo laboratoriju koja radi tako detaljne analize, kako se sada traži", naveo je Muniši. On, međutim, nije saopštio gde će se uzorci poslati na analizu, dodajući da se trenutno radi na pronalasku mesta.\nRezultati analiza 12 osoba koje su smeštene na Infektivnoj klinici u Prištini pokazali su da nema zaraznog sindroma, a ostale analize koje se tiču izvora kontaminacije pitanje su forenzike, rečeno je danas na zajedničkoj konferenciji za novinare vršilaca dužnosti direktora Infektivne klinike Kosova Lindite Beriša, direktora Kliničko univerzitetskog centra Basri Sejdija i direktora Nacionalnog instituta za javno zdravlje Kosova Nasera Ramadanija.\nHospitalizovane osobe se osećaju dobro, i očekuje se da u nakon 24 sata izađu iz bolnice (Fotografija: hitna intervencija nakon trovanja)\n"Ostale analize van medicinskog domena, faktički infektivne klinike, a koje se tiču izvora kontaminacije su u nadležnosti ostalih relevantnih institucija, odnosno forenzike", kazao je Ramadani.\nJuče je, nakon sastanka predsednika Kosova Hašima Tačija, predsednice Centralne Izborne komisije (CIK) Valjdete Daka, glavnog kosovskog tužioca Aleksandra Ljumezija i direktora Obaveštajne agencije Kosova Špenda Mađunija, saopšteno kako će ispitivanja u ovom slučaju obaviti kosovski i međunarodni stručnjaci. Pri tome u saopštenju nije precizirano ko su međunarodni stručnjaci, čiji se angažman najavljuje.\nIz Kliničko-univerzitetskog centra Kosova saopšteno je nakon hospitalizacije da su se osobe koje su im se obratile za pomoć, prvobitno njih 10, a kasnije još dve, žalile na svrab ruku niskog intenziteta.\nU međuvremenu, 15.500 glasova iz dijaspore, koji su zajedno sa glasovima iz Srbije bili u prostorijama Ministarstva infrastrukture, prebačeno je u Centar za prebrojavanje, dok će glasovi iz Srbije ostati u zgradi Ministarstva. Kako je rečeno, radi se o 3.700 koverti iz Srbije. Proces verifikacije tih glasova prekinut je u nedelju.\nKancelarija za Kosovo u Vladi Srbije i Srpska lista, koja je na kosovskim izborima dobila najviše glasova za poslanička mesta za srpsku manjinu u Skupštini, ustvrdile su, međutim, da se "priprema manipulacija srpskim glasovima na Kosovu". Oni su ocenili da je namera toga "da se pošto poto u prištinski parlament mimo volje našeg naroda ugura neki Kurtijev Srbin".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je juče da je Srpska lista dobila 96 odsto glasova Srba sa Kosova na izborima i optužio Albance da su, kako je rekao, izmislili "neku priču o trovanju kovertama sa glasovima iz Srbije".


новембар 2013 - Stranica 2 od 26 - Biznis i Finansije\nArgentina za prekid eksploatacije nafte oko Folklanda\nArgentinske vlasti su zapretile da će prekinuti i novčano kazniti sve operacije eksploatacije nafte u neposrednoj blizini Folklandskih ostrva, ali i zatvorski kažnjavati sve direktore odgovornih kompanija.\nArgentina još jednom u prvi plan vraća pitanje Folklandskih ostrva. Zaprećene kazne za naftne operacije u njihovom akvatoriju kreću se do vrednosti 1,5 miliona barela nafte a zatvorske kazne i do 15 godina, potvrđeno je BBC-u u ambasadi Argentine u Londonu. U zvaničnom soapštenju argentinske strane navodi se da je “eksploatacija nafte u regionu Malvina (argentisnki naziv za Folklandska ostrva) direktno u suprotnosti sa rezolucijom 31/49 UN koja zahteva i od Velike Britanije i od Argentine da se suzdrže od takvih operacija u spornoj regiji”.\nFolklandska ostrva do daljnjeg ostaju britanska kolonija. Podsetimo, na referendumu u martu 2013. za ostanak u britanskoj vlasti glasalo je 1.513 ostrvljana, na prema 3 glasa protiv. Britanski Forin ofis danas je odmah uputio zvaničan odgovor i dodatno “dolio ulje na vatru”: “upravljanje hidrokarbosnkim aktivnostima od strane bilo koje kompanije reguliše legislativa Folklandskih ostrva u skladu sa Konvencijom Morskog prava Ujedinjenih Nacija.”\nFolklandi se nalaze u južnom Atlantskom okeanu, na 500 km od obale argentinske Patagonije. Na njima, prema popisu iz 2012. živi tek nešto manje od 3.000 stanovnika, a glavni predmet neslaganja između Argentine i Velike Britanije predstavlja činjenica da dužina zvaničnih teritorijalnih voda od obale arhipelaga iznosi 12 nautičkih milja, dok je njegova “ekonomska zona” dugačka čitavih 200 nautičkih milja.\nPraznična groznica pokreće američku ekonomiju\nGrađani Sjedinjenih Američkih Država su i ove godine preplavili šoping molove pred praznike, dok im ekonomija poručuje: „računamo na vas“. Prihodi od poreza na robu tokom decembra čine 10% državne zarade.\nKompletna ekonomija Sjedinjenih Američkih Država u dane praznika oslanja se se na prazničnu groznicu svojstvenu većini građana Amerike – šoping. Potrošnja američkih domaćinstava za vreme praznika, od mašina za veš do donjeg rublja, čini skoro tri četvrtine ukupnog BDP SAD. Za mala preduzeća i prodavce na malo, praznične rasprodaje predstavljaju između 20% i 40% ukupnog godišnjeg prihoda. Prihodi meseca decembra čine 10% državne zarade i to samo od poreza na kupovinu.\nI dok sat otkucava, prodavci sa nestrpljenjem iščekuju još par dana prazničnog šopinga jer Dan zahvalnosti kalendarski pada prilično kasno ove godine. Međutim, Nacionalna unija poslodavaca Amerike predviđa da će prodaja porasti za samo 3,9% u poređenju sa prošlom godinom, što je mnogo manje naspram porasta od 5 % tokom prethodne dve godine.\nNove mere HNB za podsticaj kreditiranja privrede u Hrvatskoj\nNa vanrednoj sednici Saveta Hrvatske narodne banke (HNB) u četvrtak je doneta odluka o smanjenju stope za obračun obavezne reyerve sa 13,5 odsto na 12 odsto. Namera HNB je da bankama u zemlji omogući dodatnu likvidnost za finansiranje ekonomskog oporavka.\nSmanjena stopa za obračun obavezne rezerve u Hrvatskoj biće primenjena već kod sledećeg obračuna 11. decembra. Time će se iznos ukupne obavezne rezerve smanjiti za oko 4,7 milijardi kuna (615 miliona vera), od čega 3,9 milijardi kuna biti u kunskom i 0,8 milijardi u deviznom delu. Na osnovu donete odluke banke će biti dužne da visini celokupnog iznosa oslobođene kunske rezerve upišu obavezne blagajničke zapise, s rokom dospeća od tri godine. Na te zapise neće se obračunavati kamata i biće neprenosivi, što znači da ih banke ne bi mogle prodavati drugim osobama ili zalagati. Ipak, biće u mogućnosti da krajem svakog meseca ponude na otkup HNB te zapise i to u iznosu 50% prirasta određenih plasmana hrvatskim nefinansijkim preduzećima u prethodnom mesecu. Prvi takav otkup HNB ponudiće 31.12. U slučaju da se sveukupni oslobođeni iznos kunskog dela rezerve u potpunosti iskoristi, to bi značilo da je ostvaren ukupni porast kredita privredi od oko 7,8 milijardi kuna (oko milijardu evra). Ako bi se to postiglo, HNB je spreman dodatnim merama osigurati potrebnu likvidnost bankarskom sistemu.\nHNB će kontrolisati na koji način banke koriste sredstva obavezne rezerve, jer ako nema porasta, neće ni otkupljivati obavezne blagajničke zapise pre roka, proizlazi iz zvanuičnog saopštenja. Takođe, centralna banka neće ulazi u vlasničku strukturu preduzeća kojima se odobravaju krediti, niti će određivati usluve, odnosno kamate pod kojima će ih banke odobravati. Jedino ograničenje je da se moraju kreditirati nefinansijska preduzeća (isključeni su država i stanovništvo) te da krediti moraju biti na rok duži od tri meseca. HNB time želi povećati volumen kredita, a prvi rezultati očekuju se najranije početkom godine kada će se videti jesu li porasli plasmani realnom sektoru, koji su za prvih deset meseci 2013. iznosili skromnih 1 odsto.\nIako pričanje priča nije osnova ljudskog opstanka, ljudski mozak prirodno izmišlja priče koje daju značenje i smisao našim životima, i one prema istraživanjima psihologa igraju veliku ulogu u našem svakodnevnom životu i načinu na koji poimamo sami sebe. Svi mi imamo jednu određenu, za nas važnu priču koju iznova pričamo sebi i ta „naša priča“ nam pomaže da organizujemo svoja iskustva, steknemo svest o sebi samima, nekada čak u velikoj meri određuju i naše ponašanje.\nMinistar privrede Saša Radulović sastao se danas u Ministarstvu privrede sa predstavnicima 27 sindikata, među kojima nisu bili predstavnici dva reprezentativna sindikata SSSS i UGS Nezavisnost. U ime ova dva sindikata Ljubisav Orbović i Branislav Čanak u pismu ministru kažu da je pozivanje ostalih „postojećih i nepostojećih“ sindikata na sastanak zajedno sa reprezentativnim omalovažavanje i obesmišljavanje značaja i uloge reprezentativnih socijalnih partnera. Ministarstvo u saopštenju tvrdi da je to “izazvalo burne reakcije i veliko nezadovoljstvo prisutnih predstavnika sindikata na sastanku”.\n28. novembra 2013. 0 komentar\nMilionski gubici zbog zloupotreba u javnim nabavkama\nUkupni godišnji gubici Srbije, Makedonije, BiH i Crne Gore zbog nepravilnosti i zloupotreba u javnim nabavkama iznose najmanje 700 miliona evra, ukazano je danas u Beogradu na skupu o javnim nabavkama na Zapadnom Balkanu. Navedeno je da se u zemljama EU u procesu javnih nabavki godišnje prosečno “baci” ili “završi u nečijem džepu” oko 13 odsto njihove vrednosti, što znači da četiri zemlje regiona od ukupnih izdataka za javne nabavke nenamenski potroše najmanje oko 700 miliona evra, od čega samo Srbija oko 300 miliona evra.\nPredstavnica Centra za razvoj neprofitnog sektora Ivana Stefanović ocenila je da se u Srbiji primenjivao jedan od najnetransparentnijih sistema javnih nabavki u regionu, u kome je od 20 do gotovo 30 procenata javnih nabavki sprovedjeno kroz pregovaračke postupke bez objave javnog poziva. Ona je rekla da Srbija ima i visoki procenat učešća javnih preduzeća u strukturi javnih nabavki. Učešće srpskih javnih preduzeća u ukupnim javnim nabavkama je veće od 60 odsto, što je četiri do pet puta više od ostalih učesnika, poput državnih organa, lokalnih samouprava ili javnih ustanova.\nUkupna vrednost javnih nabavki u Srbiji u 2011. i 2012. godini bila je blizu 600 milijardi dinara, što je oko devet odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP). Uprava za javne nabavke Srbije utvrdila je nepravilnosti vredne blizu tri milijarde dinara u 2011. i skoro 8,5 milijardi dinara prošle godine, dok je Državna revizorska institucija (DRI) 2012. u postupku javnih nabavki utvrdila nepravilnosti vredne 47 milijardi dinara. Krajem prošle godine donet je novi Zakon o javnim nabavkama u Srbiji koji je počeo da se primenjuje u aprilu ove godine.\nPredstavnik Generalnog direktorata za proširenje u Evropskoj komisiji Nikola Bertolini naveo je da je transparentnost procesa javnih nabavki veoma važan deo procesa pridruživanja EU. Prema njegovim rečima, u EU je važno kako se troši javni novac, koji mora biti predmet svakodnevne kontrole i revizije.\nKonferencija u Beogradu je organizovana kao deo projekta “Ka efikasnim mehanizmima javnih nabavki u državama potencijalnim kandidatima za članstvo u EU”, koji finansira EU kroz IPA pretpristupne fondove.\nOECD: Raste robna razmena u zemljama G7 i BRIKS\nPaterni robne razmene dosta su se razlikovali u velikim ekonomijama tokom trećeg kvartala 2013.\nUvoz i izvoz u G7 i zemljama BRIKS porasli su za 1,4% u psoeldnja tri meseca. Trgovina robom snažno se oporavila u glavnim ekonomijama evrozone: u Nemačkoj je uvoz porastao za 4,7% a izvoz za 4,6% nakon pada od -2,2% i -1,9% u drugom tromesečju 2013. Rast se takođe vratio i u Francusku, sa +2,2% i +1,8%, i Italiju sa +4,4% i +2,1%.\nSAD i Rusija takođe beleže rast: Sjedinje Države rast uvoza od 1,4% a izvoza od 0,5%, dok je u Ruskoj Federaciji značajnije skočio izvoz, +0,7% i +4,4%. Kina je zabeležila rast izvoza od samo 0,7% što obeležava najavljenu preorijentaciju kineske privrede, a s druge strane u toj zemlji je porastao uvoz za 2,3%. Kanada i Velika Britanije beleže kontrakciju izvoza (-0,1% i -0,8%), a Južna Afrika je jedina zemlja iz BRIKS koja je zabeležila pad izvoza, i to -2,4%, čime je dostignut najveći rtgovinski deficit u ovoj zemlji u poslednjih osam godina.\nFrancuzi gaje bebe, Nemci privredu\nFrancuska ima najveći natalitet u EU nakon Irske, zahvaljujući socijalnim podsticajima koji istovremeno uvećavaju i javni dug, uz sve slabiji privredni rast. Susedna Nemačka je ograničila socijalna davanja kako bi dodatno smanjila javni dug, iako beleži značajno veći rast BDP-a i bori se sa jednim od najnižih nataliteta u Evropi, piše Wall Street Journal.\nJapanska investiciona banka Nomura naslovila je svoju prognozu za 2014. godinu „Kraj kraja sveta“. Autori najvljuju da je globalna ekonomska kriza definitivno gotova i da su ključni rizici, koji su kočili investitore – „na izdisaju“\n„Vreme se nije vratilo u u 2006. godinu, ali američko tržište nekretnina oporavlja se već 20 meseci, bilans domaćinstava u SAD je uveliko oporavljen, kineska nacionalna valuta je snažnija, a negativan američko-kineski saldo u velikoj je meri ublažen. Kina je ušla u strukturne reforme, u Evropi su se suštinski izjednačili troškovni diferencijali na liniji centar – periferija: Evropa se ponovno razvija“, stoji u izveštaju stručnjaka japanske banke Nomura.\nOni prognoziraju da u 2014. godini makroekonomski rizici neće dominirati u funkcionisanju tržišta , prinosi neće biti pogođeni „kompresijom rizika“, ali ni višestrukom ekspanzijom. Akcije će u 2014. godini rasti ili padati zavisno od toga da li donose zaradu. Dobra vest je da bi naredna godina trebalo da bude osnova za za prilično jak rast korporativnih prihoda. „Naši ekonomisti očekuju globalni rast nominalnog BDP-a sa 6,1 odsto u 2013. na 7,0 odsto dogodine. No, rast će biti karakterističniji za ekonomije starih tržišta, a rast novih tržišnih ekonomija, uključujući Kinu, i dalje će se usporavati“, navodi se u projekcijama banke Nomura.\nKao epicentre najvećeg rasta označavaju Evropu i Japan, a Sjedinjenim Državama predviđaju sporiji razvoj. Pitanjem da li će se najavljeni privredni oporavak i novi investicioni ciklus odraziti na smanjenje socijalnog raslojavanja i oporavak srednje klase, a što mnoge druge analize navode kao goruče rizike, ova bankarska prognoza se ne bavi.


Turneja Vilijama i Kejt bez podrške lidera Velsa i Škotske\nTanjug 8. decembra 2020. 15:16\nLONDON – Nacionalna turneja vozom princa Vilijama i njegove supruge Kejt nije naišla na toplu dobrodošlicu političkih lidera u Velsu i Škotskoj, a jedan velški zvaničnik rekao je da je bolje bez „nepotrebnih poseta“ tokom pandemije korona virusa.\nVojvoda i vojvotkinja od Kembridža stigli su u velški glavni grad Kardif danas, poslednjeg dana njihove trodnevne turneje Kraljevskim vozom, čiji je cilj širenje božićne atmosfere i zahvaljivanje medicinskom osoblju i ostalim radnicima na prvim linijama u njihovom teškom i opasnom radu tokom pandemije.\nVelški ministar zdravstva Von Geting rekao je da nije posebno zainteresovan kada su ga na radiju BBC pitali da li smatra da bi par trebalo da otputuje u Vels kada region ima veliki broj zaraženih koronom.\nUpitan da li je pravi trenutak za posetu kraljevskog para, Geting je danas rekao:\n„Radije bih da niko nije imao nepotrebne posete. Ljudi imaju različite stavove o monarhiji, ali ova poseta ne može da bude izgovor da su zbunjeni zbog onoga što se od njih u ovom času traži“, prenosi AP .\nIz Bakingemske palate saopštili su da su posete planirane uz konsultacije sa škotskom i velškom vladom, kao i da je Vilijamu i Kejt dozvoljeno da putuju preko granice jer rade.\nVels i Škotska imaju svoje vlastite vlade i različite setove mera ograničenja zbog koronavirusa od Engleske, iako su svi deo Velike Britanije.\nVelški i škotski zvaničnici obeshrabrivali su ljude iz ostatka Velike Britanije da putuju u njihove regije bez preke potrebe, da bi se smanjilo širenje virusa. Britanija je ima najsmrtonosniju epidemiju u Evropi, sa preko 61.000 prijavljenih mrtvih, podseća agencija.