Tender za izgradnju II faze Atletskog stadiona\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Tender za izgradnju II faze Atletskog stadiona\nNovi Pazar – Grad Novi Pazar raspisao je javnu nabavku za izbor izvođača radova na izgradnji druge faze Atletskog stadiona, koja obuhvata izgradnju tribine i podtribinskog prostora, objavljeno je na portalu Uprave za javne nabavke.\nTender je otvoren do 22. aprila, a na njega se mogu prijaviti kompanije ili konzorcijumi koji su u prethodne tri godine imali ukupan prihod od najmanje 70 miliona dinara i da su u tom periodu izveli slične građevinske radove vrijedne bar 50 miliona dinara. U drugoj fazi izgradnje stadiona planirano je da se završi tribina i zatvoreno atletsko borilište za zimske pripreme ispod nje, a rok za završetak ovih radova je 60 dana.\nTender za izvođača radova na prvoj fazi završen je krajem prošle godine, a za izgradnju parternog dijela, staze, zaletišta za skakačke i bacačke discipline, kao i dijela tribine, izabran je konzorcijum na čelu sa kompanijom “Dacić prom” iz Novog Pazara. Vrijednost radova u prvoj fazi, koji bi trebalo da traju dva i po meseca, je oko 83 miliona dinara bez PDV, od čega je Novi Pazar obezbijedio jednu trećinu, a ostatak Ministarstvo omladine i sporta.\nNovi Pazar je budžetom za ovu godinu predvideo ukupno 40 miliona dinara za završetak radova na izgradnji ovog sportskog objekta.\nObavestajac 26. Marta 2016. At 01:08\nSledeca firma koja uzima posao je iz Uzica,redakciji poznato.\nS U L T A N. 25. Marta 2016. At 19:22\nSto da nece neka nasa firma to dobit ponovo ce dovesti neku firmu iz Cacka Kraljeva Kragujevca ili Sapca. Raskomir to neda nsim ljudima!\nUcviljeni Srbenda 25. Marta 2016. At 20:15\nNe sme nasim ljudima dati taj posao,mora vlasima jer bi se naljutili turci da nasi to rade.


10-02-2020 20:41 Srbija Politika\nPortparol američkog ambasadora Dik Kastin rekao je za Radio Slobodna Evropa da Grenel podstiče Kosovo da ukine taksu od 100 odsto na srpske proizvode, ali bez uvođenja mera reciprociteta.\n- Kosovo bi trebalo da ukine taksu od 100 odsto na srpsku robu bez reciprociteta. Ne samo da suspenduje taksu, već da je potpuno ukine. Ambasador ne podržava ideju o reciprocitetu - podvukao je Kastin.\nMeđutim, premijer Kosova Aljbin Kurti, koji je prošle nedelje preuzeo novu funkciju, izjavio je da će tu meru zameniti reciprocitetom prema Srbiji.\nPročitajte OVDE ko je to u zatvoru bez presude a zbog Vučića.\nČEKA SE ODLUKA PAUNOVIĆA I ZELENOVIĆA: Bastać za bojkot u Starom gradu? Evo šta je poručio narodu (VIDEO)\nMILOJKO PANTIĆ SRAMNO IZVREĐAO SRBE I SPC: "Crna Gora pobediti mora, a mitropolit Amfilohije je ratnohuškački vladika (VIDEO)\nZVER OD TENKA KOJU RUSIJA POKLANJA SRBIJI! UVEK SPREMAN ZA DVOBOJ: Brzo poteže, a mete pogađa u sekundi (VIDEO)\nDAČIĆ: Nije istina da je sastanak sa Varheljijem prekinut!\nOLJA BEĆKOVIĆ NAZVALA ŠEŠELJA STRAŠILOM A ON JOJ UDARIO NA PORODICU: Poručio joj je nešto jezivo!\nLETELO PERJE! Žestoka rasprava Ivice Dačića i Jadranke Joksimović! Svađa, pretnje, a onda je lider socijalista ovim potezom sve šokirao!\nHIT NA INTERNETU: "DEMOKRATIJA KAO U SEVERNOJ KOREJI"! Pogledajte kako izgleda glasački listić za savet MZ Trgovište! (FOTO)\nGOJKO PEROVIĆ PROZREO NAMERU CRNOGORSKOG REŽIMA: Litije su mirne i suprotno se može desiti samo ako vlast ubaci provokatore!\nDOJČE VELE: Irska na putu ujedinjenja?


REFOT B - Foto\nManfrotto sistem za fotografe mnogo više od širokog spektra proizvoda: to je pravi sistem profesionalnih rešenja za fotografe koji će vam pomoći u svakoj situaciji. Ceo spektar stativa, glava, dodataka, oslonaca, kolica, torbi - jednostavno izaberite savršenu kombinaciju u zavisnosti od željenih funkcija u smislu nosivosti, lakoće, brzine i preciznosti, da biste dobili savršeni komplet i opremu koja vam je potrebna. Manfrotto - prava sistemska rešenja sposobna da podrže vas i vašu strast za fotografijom.\nPockets serija je ekskluzivno uvek-spremno rešenje iz kompanije Manfrotto. Zahvaljujući visokotehnološkim rešenjima nasleđenim iz profesionalnog iskustva, Pocket serija je serija ultra-tankih, prilagodljivih oslonaca koji mogu biti fiksirani direktno ispod vaše opreme za set, kao i da budu uvek spremni oslonci koji će maksimizirati ili povećati potencijal vaših kamera. Neverovatno tanki, oslonci Pocket serije ne menjaju ni siluetu vaše opreme.\nKompletna ponuda rešenja za nošenje i transport dizajniranih od samih stativa/glava. Za nove sisteme za nošenje opreme kompanije Manfrotto, krenuli smo od unutra ka spolja u oblikovanju torbi za vašu opremu i ponudili vam bolje načine kako brže da je postavite i sklopite, kao i: "space pad" koji vam omogućava da nosite svoj stativ bez rizika da se udarite i dobijete modrice, zatim otvoreni ranac koji vam oslobađa ruke, štiti stativ i ima minimalnu težinu.\nKolekcija daljinskih komandi za kamere kompanije Manfrotto uključuje dve familije proizvoda: teleskopske Pan Bar (u obliku šipke) daljinske komande i Clamp daljinske komande sa stezaljkom.\nPonuda stalaka kompanije Manfrotto sastoji se od različitih familija proizvoda koje se razlikuju po dizajnu i materijalima u zavisnosti od predviđene primene i od tipa rasvete koju treba da nose.\n"Uhvati sve" kategorija gde ćete naći sve od 322RS elektronskog okidača (i srodnih mu kablova za povezivanje) do 3/8' - 1/4' adaptera, šiljastih stopica za stative i monopode, sisteme za nivelisanje panorama, adaptera za niske uglove, zamenske centralne liftove, kratke liftove, stone i zidne nosače, stege, vetrobranske nosače i još puno toga\nDržači i ruke\nManfrotto držači, multi-pozicioni držači i fiksatori omogućavaju precizno pozicioniranje osvetljenja i efekata.\nUltimativni podesivi sistem cevi može se koristiti za pravljenje držača pozadine, noseće armature za rasvetu ili za stotine drugih studijskih i primena na otvorenom. Njegov jedinstveni jednopotezni sistem konzolne grede proizvodi tačno potrebnu količinu pritiska da napravi bezbedno postavljanje, zaglavljujući zaštitne gumene krajeve tamo gde treba - od plafona do poda. Sistem konzolne grede sadrži zaštitni fiksator kako bi sprečio slučajno opuštanje ili pomeranje.\nNosači za prozor automobila\nGlave sa duplom kuglom\nŠirok izbor stega i ručki za držanje rasvete i dodataka gde god da vam je potrebno, u studiju ili na lokaciji - bez obzira na veličinu objekta koji je potrebno osloniti ili površinu koju je potrebno uhvatiti.\nSky Track sistem koristi šine na plafonu za montiranje osvetljenja i modifikatora rasvete ispod nosača i pantografa, oslobađajući potpuno pod studija/seta\nSky Track System LED rasveta


Vučić: "Sramno je porediti Srbe i Hrvate kad je reč o doprinosu u antifašističkoj borbi" | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tVučić: „Sramno je porediti Srbe i Hrvate kad je reč o doprinosu u antifašističkoj borbi“\nVučić: „Sramno je porediti Srbe i Hrvate kad je reč o doprinosu u antifašističkoj borbi“\nSramno je porediti Srbe i Hrvate kad je reč o doprinosu u antifašističkoj borbi u Drugom svetskom ratu, rekao je predsednik Aleksandar Vučić.\nOn je ovom izjavom reagovao na reči predsednice Hrvatske Kolinde Grabar Kitarović.\n„Više je nego sramno porediti Srbe i Hrvate, naročito što je ustanak u Hrvatskoj podignut u mestu Srb, čisto srpsko mesto, podigli su ga Srbi“, rekao je Vučić.\nUpitan da li je izjava predsednice Hrvatske u funkciji predizborne kampanje, Vučić je rekao da ga je sramota i da odgovori na to pitanje jer bi, kaže, „možda bio vulgaran„.\n„Beograd je oslobođen 20. oktobra 1944. godine. 10, 12 i 15. marta 1945. imate zvanične izjave upravnika koncentracionog logora Jasenovac, koji kaže da čvrsto stoji ustaška nacionalna čizma u Jasenovcu i da se povlačiti neće. To je šest meseci pošto je Beograd oslobođen… Toliko o tome ko je i kakvom pokretu pripadao“, rekao je Vučić.\nGovoreći o Hrvatskoj, Vučić je rekao da je NDH bila dobrovoljna nacistička tvorevina, da nikad nije bila pokorena i okupirana od strane Nemačke i da nisu bili bombardovani, poput Beograda.\n„Beograd je imao marionetsku vladu pošto je vlada Kraljevine Jugoslavije poražena, mnogo ljudi je to krvavo platilo. A Zagreb je, uz Maribor, Linc i Beč na najtopliji način primio Nemce“, rekao je Vučić.\nUpitan zašto Srbija nije pozvana u Varšavu, Vučić je rekao da nas neki doživljavaju kao ruske saveznike i da zato moraju da budu kažnjeni, kao i da je u pitanju revizionizam.\nOn je rekao da u početku nije bio srećan što nije pozvan na obeležavanje početka Drugog svetskog rata u Varšavu, ali da je danas, kada je video izjave Grabar Kitarović, ipak srećan što nije bio tamo.\n„Možda bih nešto i napravio, možda bolje da nisam išao tamo„, rekao je Vučić i istakao da će sledeće godine ići na Crveni trg na Dan pobede, gde će biti najveći broj onih koji su zaslužni za slom fašizma.\nPodsetio je da je oko 15,5 miliona Rusa i Belorusa stradalo u borbi protiv fašizma.\nPredsednik je istakao da su Srbi jedan od najstradalnijih naroda proporcionalno broju stanovnika, uz Jevreje, Ruse, Beloruse, Poljake. Dodao je da je u Drugom svetskom ratu stradalo i 125.000 Amerikanaca, ali da je njihov doprinos u pobedi bio veći od, recimo, srpskog, zbog njihove globalne snage i oružja.\nAleksandar VučićantifašistiJasenovacKolinda Grabar KitarovićSRBIJA\nNEDELJNI HOROSKOP: Evo ko će plivati u parama…\nSada je jasno zašto je Putin poslao Harčenka u Srbiju… „ČEKA NAS VRUĆEA JESEN“!


Uvjet Danske odgađa završetak projekta ‘Sjeverni tok 2’ | Sjeverni tok 2 Vijesti | Al Jazeera\nUvjet Danske odgađa završetak projekta ‘Sjeverni tok 2’\nOdgađanje projekta rezultirat će znatnim finansijskim gubitkom za 'Sjeverni tok 2' (EPA)\nZavršetak gasovoda “Severni tok 2” mogao bi da bude odložen za osam meseci i da košta dodatnih 660 miliona evra (740 miliona dolara) zbog problema u obezbeđivanju neophodnih dozvola iz Danske, saopštio je operater gasovoda, kompanija “Severni tok 2 AG”.\nGasprom je završio više od 70% projekta “Severni tok 2”, kojim bi se ruski gas ispod Baltičkog mora dopremao do Evrope, ali od aprila 2017. čeka na dobijanje dozvola danskih vlasti za polaganje cevovoda u dužini od 147 do 175 km u teritorijalnim vodama Danske.\nGasovod, koji će, prema najavama, udvostručiti godišnji kapacitet postojećeg gasovoda “Severni tok” noseći 55 milijardi kubnih metara godišnje, trebalo bi da prolazi kroz teritorijalne vode Finske, Švedske, Danske i Nemačke. Od svih zemalja kroz čije vode prolazi dobio je odobrenje, osim od Danske, prenosi agencija Rojters.\nKompanija “Severni tok 2 AG” podnela je vlastima u Kopenhagenu predlog za dve rute u teritorijalnim vodama Danske, od kojih je prvi podnet pre više od dve godine.\nMeđutim, danska Agencija za energetiku u martu ove godine zatražila je od kompanije “Severni tok 2 AG” da razmotri i treću, “alternativnu rutu” i izvrši procenu njenog ekološkog uticaja.\nRuska kompanija je zahtev za treću rutu okarakterisala kao “nameran pokušaj odlaganja završetka projekta”, te je u žalbi podnetoj danskim vlastima u aprilu navela da su troškovi vezani za novi zahtev za treću rutu već premašili više od 100 miliona evra.\nPlinovod na udaru kritika\nPrema tom žalbenom pismu, u koje je Rojters imao uvid, zahtev za razmatranje treće rute mogao bi da prouzrokuje kašnjenja u trajanju do osam meseci i dodatne troškove u iznosu 560 miliona evra. Početni budžet za projekat bio je 9,5 milijardi evra.\n“Odlaganje projekta rezultiraće znatnim finansijskim gubitkom za Severni tok 2”, navodi se u pismu, u kojem se danski Apelacioni odbor za energetiku poziva da poništi zahtev energetske agencije.\nOsim Gasproma, polovinu sredstava za finansiranje “Severnog toka 2” obezbeđuju nemačke kompanije Uniper i BASF-ova jedinica Vinteršel, zatim anglo-holandska kompanija Šel, austrijski OMV i francuski Anži.\nKompanija “Severni tok 2 AG” saopštila je u maju da će projekat biti završen 2020, a ne krajem 2019, zbog odlaganja u dobijanju dozvola od Danske.\nGasovod u dužini 1.230 km, koji je trenutno u izgradnji, našao se u više navrata na udaru kritika SAD i nekoliko istočnoevropskih, nordijskih i baltičkih zemalja, koje smatraju da će njegova realizacija samo povećati zavisnost Evrope od ruskog gasa.\nVremenski okvir projekta, kojim rukovodi državna ruska kompanija Gasprom, od ključnog je značaja i za budućnost ugovora između Moskve i Kijeva o tranzitu gasa, koji ističe krajem ove godine.


Verenički prsten? Ma to je prevaziđeno...bar u Severnoj Koreji - Zena.rs\nVerenički prsten? Ma to je prevaziđeno...bar u Severnoj Koreji\nVeridba je možda najromantičniji momenat u životu jednog para, a verenički prsten ženama izuzetno znači, Ipak, damama iz Severne Koreje se više dopada da ih mladići vere sa mobilnim telefonom!\nU malim i gradovima srednje veličine, mobilni telefoni su definitivno postali najpopularniji poklon za veridbu. Ovi statusni simboli mlađe generacije sve više se koriste u Severnoj Koreji, a statistika od maja prošle godine pokazala je da jedan od 12 stanovnika ove zemlje ima mobilni telefon.\nIpak, žene u ovoj zemlji ne koriste mobilne telefone u velikoj meri, pa kada vidite da neka žena koristi ovaj uređaj, to znači da je ili verena ili udata. Na stranu to što devojke iz imućnih porodica obično imaju mobilne telefone iako su singl, ali u siromašnim sredinama vrlo je teško priuštiti mobilni telefon. Pa i u srednjoj klasi, žene imaju toliko toga što moraju da finansiraju, da mobilni telefon definitivno ne može da stigne na red. Za razliku od modernih smart telefona popularnih u Južnoj Koreji, u Severnoj su to ipak skromniji, klasični telefoni.\nObičan mobilni telefon u Severnoj Koreji košta oko 200-300 dolara, dok smart telefon lokalne proizvodnje košta oko 400 dolara. Zbog cene koja je za ovu sredinu previsoka, obično deca iz više srednje klase, kao i deca političara mogu da priušte razmenjivanje telefona kao vid vereničkog poklona.\nProsidba zbog koje je GRAD POLUDEO: Svi oduševljno gledaju video, ali jedna stvar je SVIMA PROMAKLA i otkriva MRAČNU STRANU priče\nIrena i Aleksandar nisu mogli da OBELEŽE GODIŠNJICU VENČANJA U GRČKOJ zbog korona virusa, ali ONO ŠTO SU NAPRAVILI U SVOM DVORIŠTU NA VOŽDOVCU oduševilo je celu Srbiju


Crna Gora otvorila dva nova pregovaračka poglavlja sa EU, privremeno zatvorila jedno - EUIC Podgorica\nCrna Gora otvorila dva nova pregovaračka poglavlja sa EU, privremeno zatvorila jedno\nBrisel, 20. jun 2017. – Deveti sastanak pristupne konferencije sa Crnom Gorom na ministarskom nivou održan je danas u Luksemburgu u cilju otvaranja pregovora u poglavlju 1 – Sloboda kretanja roba i poglavlju 22 – Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata. Takođe, pristupna konferencija privremeno je zatvorila pregovore u poglavlju 30 – Vanjski odnosi.\nDelegaciju Evropske unije predvodila je Helena Dali, ministarka za evropske poslove i ravnopravnost Malte, u ime malteškog predsjedavanja Savjetom Evropske unije. Evropsku komisiju zastupao je Kristijan Danijelson, generalni direktor za evropsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju. Crnogorsku delegaciju predvodio je Aleksandar Andrija Pejović, ministar evropskih poslova.\nNakon današnje konferencije, od ukupno 35 pregovaračkih poglavlja, otvoreno je 28 poglavlja za pregovore od kojih su tri poglavlja već privremeno zatvorena. Naredne pristupne konferencije će se planirati u skladu sa potrebama, kako bi se proces nastavio odvijati u drugoj polovini 2017. godine. Pristupni pregovori otvoreni su u junu 2012. godine.\nŠto se tiče otvaranja pregovora o poglavlju 1 – Sloboda kretanja roba i poglavlju 22 – Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata, Unija je pažljivo razmotrila trenutno stanje priprema Crne Gore. Uz razumijevanje da Crna Gora nastaviti da ostvaruje napredak u usklađivanju i sprovođenju evropske pravne tekovine u ovim poglavljima, EU je konstatovala da postoje mjerila koja se moraju ispuniti za privremeno zatvaranje ovih poglavlja.\nTakođe, EU je istakla da će naročitu pažnju posvetiti praćenju pojedinačnih pitanja koja su pomenuta u njenim zajedničkim pozicijama. Praćenje napretka u usklađivanju i sprovođenju pravne tekovine nastaviće se u daljem toku pregovora. EU će se, ukoliko bude potrebno, vratiti na ova poglavlja u odgovarajućem trenutku.\nLišenje poslovne sposobnosti je neprihvtljivo u modernom društvu\nDani evropskog filma u Crnoj Gori 2017


Kod osoba koje su izgubile partnera veći rizik od smrti - Vijesti.me\nU studiji američkih naučnika, objavljenom u časopisu Psychoneuroendocrinology, pokazalo se da pojedinci koji su tri mjeseca ranije izgubili voljenu osobu imaju viši nivo citokina (glikoproteina koji djeluju kao markeri imunološkog sistema za indikaciju upale u krvotoku) i niži nivo varijabilnosti srčanog ritma od neožalošćenih pojedinaca u kontrolnoj grupi iste dobi, pola i tjelesne mase.\nRadi se o dva činioca koji povisuju rizik od kardiovaskularnih bolesti, uključujući smrt.\nAutori kažu da je ovo prva studija koja ukazuje na povezanost duboke žalosti s rastom nivoa citokina i sniženjem varijabilnosti srčanog ritma.\n"U prvim mjesecima nakon gubitka supružnika, kod udovica i udovaca je rizik od smrti veći za 41 posto", rekao je vodeći autor studije Kris Fagundes, profesor psihologije na teksaškom univerzitetu Rice.\n"Još važnije, 53 posto toga uvećanog rizika odnosi se na kardiovaskularne bolesti. Ova studija važan je korak prema razumijevanju zbog čega duboka žalost postiče morbiditet i mortalitet", rekao je.\nU istraživanju se pokazalo da ožalošćeni učesnici imaju 47 posto niži nivo varijabilnost srčanog ritma (razmaka između dva otkucaja srca, pri čemu viša varijabilnost ukazuje na bolju kardiovaskularno stanje) i sedam posto viši nivo citokina.\nTakođe, među ožalošćenima su za 20 posto bili izraženiji simptomi depresije.\nUčesnici istraživanja bili su u dobi od 51 do 80 godina.\n"Naravno da rizik kod svih nije jednak, ali važno je naglasiti da postoji", kazao je Fagundes, prenosi rtl.


Uslovi korišćenja – Help\nUčesnik u internet klađenju može biti svako lice koje registruje svoj korisnički nalog u skladu sa Zakonom, uslovima i pravilima igre na stranici millenniumbet.rs.\nUčesnik može registrovati samo jedan nalog na stranici priređivača, te priređivač zadržava pravo da u slučaju prepoznavanja više korisničkih naloga sa identičnim matičnim podacima, sve osim najstarijeg naloga obriše i poništi sve transakcije i opklade postavljene sa tih naloga.\nUčesnik ne može plasirati više puta istu opkladu, odnosno opkladu sa istom pojedinačnom selekcijom, a u slučaju da to učini priređivač može sve opklade osim prve poništiti.\nPriređivač zadržava pravo da u bilo kom trenutku, bez objašnjenja odbije bilo kakvo klađenje ili deo klađenja, kao i da bez obrazloženja zatvori račun učesnika i refundira stanje sa njegovog korisničkog naloga.\nPriređivač zadržava pravo da u bilo koje vreme (uključujući i vreme posle zaključivanja opklada) odbije ili poništi, bilo koju opkladu ili deo opklade ukoliko u svom diskrecionom pravu zaključi da postoji dogovor između različitih učesnika ili sprega između njihovih korisničkih naloga.\nPriređivač zadržava pravo da pokrene pravni postupak protiv istih učesnika.\nPriređivač zadržava pravo da poništi bilo koje klađenje vezano za neki sportski događaj ukoliko je integritet tog sportskog događaja ugrožen.\nU skladu sa visokim standardima bezbednosti kojih se pridržavamo, isplata dobitaka se vrši samo lično, vlasniku naloga.\nUkoliko povlačite novac online neophodno je da dokažete Vaš identitet slanjem dokumenata i na taj način verifikujete Vaš nalog.\nZa verifikaciju Vašeg naloga potrebno je da nam pošaljete sledeće:\nDokaz identiteta: sliku Vašeg pasoša ili lične karte (obe strane ukoliko je dokument bez čipa),\nili očitanu kopiju lične karte ukoliko dokument poseduje čip.


Slavnom reditelju Ridliju Skotu, čiji će film „Marsovac: Spasilačka misija 3D“ od sutra biti na redovnom repertoaru u bioskopima u Srbiji, NASA je pokazala fotografije vode na Marsu još pre dva meseca, ali je tada bilo prekasno da uključi nove informacije u svoj film.\nOva ekranizacija romana, koji je kod nas objavio „Evro Đunti“, na jednom nivou možda izgleda kao džinovska reklama za NASA, ali je upravo bliska saradnja između agencije i ekipe Skotovog filma dovela do toga da reditelj ne izgleda iznenađeno zbog poslednjih vesti o Marsu.\nNa pitanje novinara da li je znao da postoji voda na Marsu, odgovorio je: „Znao sam to još pre nekoliko meseci“, prenosi domaći distributer „Megakom film“.\nSkot je istakao da NASA istražuje vodu na Marsu već dugo. „Kada sam prvi put razgovarao sa NASA-om, dobili smo brojne informacije, uključujući da se na površini nalaze masivni glečeri. Bela površina Marsa, za koju sam mislio da je pokrivena prašinom, ispostavilo se da je led… I ja sam se zapitao da li je to okean“, nadovezao se Skot u izjavi medijima nakon što je NASA objavila svoje neverovatno otkriće.\nU središtu filma je astronaut Mark Vatni (igra ga Met Dejmon), prvi čovek koji je kročio na Crvenu planetu. Ubrzo nakon sletanja, Vatni je suočen sa opasnošću da bude i prvi koji će na Marsu ostaviti svoje kosti, jer je spasilačka ekipa udaljena milionima.


Delez Srbija obezbedila 15.000 pelena - Retail Serbia Forum - Retail Serbia\nDelez Srbija obezbedila 15.000 pelena\n5 godina 5 dana pre\t#840 od Zarko\nDelez Srbija obezbedila 15.000 pelena je kreirao Zarko\nDelez Srbija donirala je 15.000 pelena za BG bebi paket koji Grad Beograd obezbeđuje svim porodiljama u prestonici. Tim povodom u porodilištu KBC „Zvezdara“ kompanija Delez Srbija danas je uručila poklon pakete svim porodiljama.\nSve porodilje su dobile pakete sa proizvodima za bebe, privatne robne marke „Care“ koji će im pomoći u prvim danima nakon izlaska iz bolnice.\nOsim predstavnika kompanije uručenju donacije su prisustvovali i Jadranka Gvozdenović, načelnica u Sekretarijatu za obrazovanje i dečiju zaštitu, kao i pomoćnik gradskog sekretara za zdravstvo Jovan Knežević.\n„Danas smo donirali poklon pakete mladim mamama, a od početka meseca i 15.000 pelena za potrebe BG bebi paketa i to je samo jedna u nizu naših akcija kojima želimo da pokažemo iskrenu nameru da budemo odgovorna kompanija koja je posvećena pravim vrednostima, pre svega porodici, majkama i najmlađima. Takođe želimo da budemo dobre komšije i zato zahvaljujemo Gradu Beogradu na ovoj inicijatvi i verujemo da će i druge kompanije slediti naš primer neprekidno obogaćujući paket Bebi kluba.“, rekao je Nikola Papak, menadžer za odnose s javnošću komapnije Delez Srbija.\n„Tokom predhodne godine porodiljama je uručeno više od 20.000 paketa. Bez društveno odgovornih komapnija ovaj projekat ne bi mogao biti ovako uspešan i nadamo se da će BG bebi klub uz novopriključene kompanije kao što je Delez Srbija biti još uspešniji“, rekla je Jadranka Gvozdenović ispred Sekretarijata za obrazovanje i dečiju zaštitu.\nDelhaize Serbia je članica međunarodnog trgovinskog lanca Delhaize Group, čije je sedište u Belgiji i koji je posluje na tri kontinenta: Evropa, Amerika i Azija. Delhaize Serbia posluje kroz formate Maxi supermarket, Tempo, Tempo Express i Shop&Go, a ukupna mreža broji više od 390 prodajnih objekata.


NARODNA BANKA SRBIJE DALA SAGLASNOST ZA PRENOS DELA PORTFELJA OSIGURANJA ŽIVOTA "METLIFE" NA "WIENER STÄDTISCHE OSIGURANJE"\nUprava za nadzor nad finansijskim institucijama dala je saglasnost "MetLife" akcionarskom društvu za životno osiguranje, Beograd, Francuska br. 6, da prenese deo portfelja osiguranja života na "Wiener Städtische osiguranje" akcionarsko društvo za osiguranje, Beograd, Trešnjinog cveta br. 1. Saglasnost je data 17. januara 2014, a prenos portfelja vrši se sa stanjem na dan 31. decembra 2013. godine.\nDeo portfelja koji se prenosi sastoji se iz prava i obaveza iz dugoročnih ugovora o osiguranju za slučaj smrti ili doživljenja (mešovito osiguranje života), ugovora o osiguranju za slučaj doživljenja i ugovora o dopunskim osiguranjima uz ova osiguranja, kao i rezervi i obaveza koje se odnose na navedena važeća osiguranja i navedena osiguranja koja su okončana, po kojima još uvek mogu postojati određene obaveze.\nDruštvo prenosilac, "MetLife", dužno je da, u roku od 15 dana od dana prijema rešenja kojim je data saglasnost za prenos portfelja osiguranja, pismenim putem ili putem sredstava javnog informisanja, obavesti ugovarače osiguranja čiji su ugovori o osiguranju obuhvaćeni prenosom portfelja osiguranja o poslovnom imenu i sedištu društva za osiguranje koje je preuzelo portfelj osiguranja i danu do kojeg treba da se izjasne o tome da li prihvataju prenos portfelja ili raskidaju ugovor o osiguranju, kao i o pravima koja osiguranici imaju u slučaju raskida ugovora.\nDruštvo preuzimalac, "Wiener Städtische osiguranje", dužno je da, u roku od 30 dana od dana prijema rešenja kojim je data saglasnost za prenos dela portfelja osiguranja života, zaključi nove ugovore s dosadašnjim osiguranicima "MetLife" koji su prihvatili prenos portfelja.\nDavanjem saglasnosti za prenos portfelja ne menjaju se dozvole za rad koje je Narodna banka Srbije izdala "MetLife" akcionarskom društvu za životno osiguranje i "Wiener Städtische osiguranje" akcionarskom društvu za osiguranje.\nIzvor: Press služba Narodne banke Srbije, 26.1.2014.


Ogled o turbo-folk fenomenu | Novi Plamen (Blog)\n”Raspadom Jugoslavije, politčkom izolacijom države, velikom stopom nezaposlenosti i snižavanjem životnog standarda, nestalo je i prećutne podrške države „sofisticiranoj“ muzici, dok sa druge strane već razvijeno tržište neo-folka ulazi u fazu kombinovanja sa bržim i snažnijim techno, elektronskim matricama tada prisutnim u Evropi. Takav razvoj događaja, gde se neo-folk veoma uspešno i brzo prilagođava novonastalim okolnostima haosa, uslovio je (auto)kriminalizaciju ovog kulturnog modela što je bila posledica jedne primitivne liberalizacije Miloševićevog gangsterskog režima. Turbo-folk je postao sinonim za brz način života lišenog pravila i normi u čijoj osnovi se nalazio hedonizam. Danas je sinonim za ratno-huškačke devedesete iako su tada tu ulogu imale melodije i tekstovi Bore Đorđevića u saradnji sa Knindžom, dok turbo-folk dolazi kao relaksacija nacionalističke agonije u najsirovijem obliku.”\nParalelno sa promenama u globalnoj političkoj sferi društva, koja počinje sredinom osamdesetih, dolazi i do promena u kulturnom omladinskom definisanju i profilisanju. Mogli bismo reći da prvi put posle 1968. godine popularna, ili masovna, omladinska kultura bitno menja svoj karakter. Ako je za „kulturnu revoluciju“ iz 1968. godine bila karakteristična emancipacija kolketiviteta mladih i osvajanje hedonizma, onda kraj osamdesetih i početak devedesetih svedoče o degradaciji kolektiviteta i formiranju nove kulturne matrice individualiteta. Omladinski pokret dece radničke klase uništen je na zapadu pojavom modernog konzervativizma, a ono što je iz toga proisteklo jeste kriminalizacija socijalno i kulturno marginalizovanih slojeva društva. U Engleskoj ove pauperizovane slojeve omladine nazivaju chavs, a istaknutije mesto u javnosti zauzeli su u prošlogidišnjim neredima u više engleskih gradova. Ono što je karakteristično za ovaj fenomen jeste određena vrsta anarhije koja je posledica neučešča u vertikalnom sistemu institucija inficiranih principima neoliberalizma. Ako se ima u vidu ideološki (neoliberalni) kontekst društva, onda chavs kulturu možemo označiti kao anarhokapitalističku i stihijsku, netolerantnu prema autoritetima, sklonu nasilju i oslonjenu na sopstvene snage. Na taj način se improvizuje mehanizam funkcionalnosti koji pokazuje da zapravo, sistemski, ništa ne funkcioniše. Ideologijom vođena društvena diferencijacija vodi do prostorne segregacije koja stvara sistem identitetsko-kulturnih markera uz pomoć kojih se stvara homogenizacija socijalnog tkiva i zahvaljući kojoj dolazi do reprodukcije ambijenta, a u čijoj osnovi se nalazi društvena pauperizacija.\nSlučaj Srbije s početka devedesetih je interesantan upravo iz razloga, svojevrsne, prostorne segregacije/getoizacije na međunarodnom planu, postojanja vakuuma koji je omogućio rađanje moderne chavs, odnosno, diesel kulture. Međutim, ova lokalna, balkanska, chavs/diesel kultura nije ponikla odjednom, već je svoj rustični koren zadobila u „koka-kola socijalizmu“. Upravo je u socijalizmu omogućen upliv nadgledane komercijalizacije, mogli bismo je nazvati voluntarističkom, koja je uslovila da se formira defavorizovani kulturni model.\nOvde je kulturni model shvaćen kao zajednička karakteristika pauperizovanih slojeva svih jugoslovenskih republika bez obzira na identitetske predznake, pa je treba posmatrati kao neku vrstu „meke moći“. Naime, „turbo-folk“ predstavlja upravo tu zajedničku nit koja je rasterećena kultur-identitetskih markera i koja uspešno kombinuje različite kulturne/muzičke tradicije na Balkanu, a u skladu sa globalizacijskim nasleđem. Zapravo, turbo-folk jeste pravi izdanak glokalizacije s obzirom da nastaje kao miks srpskih i romskih duvačkih orkestara, osmanskog nasleđa, grčke pop muzike, ali i evropske pop-dance muzike kraja osamdesetih i početka devedesetih. Sam koncept na kome se bazira ovaj fenomen jesu jednostavne, profane, teme neopterećene traganjem za istinom i pravdom, a samim tim neopterećene uvođenja esencijalističkog reda u kulturni život, što podrazumeva istinsku pop-kulturu koja prevazilazi kulturno-identitetske sukobe. „I zaista, jedan od najvećih Cecinih hitova iz tog vremena, ’Kad bi bio ranjen, krvi bih ti dala…’ čuo se iz rovova obeju strana . . . Dakle, ako se na obe strane slušala ista muzika, iako je iza nje stajala danas udovica medijski najeksponiranijeg srpskog ratnog zločinca, zašto se rat u Jugoslaviji uopšte vodio? Zar nije upravo različita percepcija nacionalnih kulturnih identiteta bila jedna od osnovnih ideoloških motivacija svih zaraćenih strana?“ (Branislav Dimitrijević, Globalni turbo-folk).\nI na ovom mestu dolazimo do zloupotreba kulturnih miljea koji su se aktivirali u trenutku svetske krize socijalizma i unutrašnje državne krize, pa je shodno tome univerzalna matrica „bratstva i jedinstva“ smenjena matricom kulturnih i civilizacijskih sukoba: razvijenog katoličkog zapada, naspram zaostalosti viznatijskog pojasa, a naročito civilizacijski stranih muslimana. U tim okolnostima izraženog kolektiviteta, uniformnosti, uzavrele kolektivne svesti, matrica turbo-folka predstavlja upravo rasterećenje tog nacionalnog, verskog i kulturnog poziva.\nNegativne kritike koje se upućuju turtbo-folku možemo podeliti na dva dela. Prva grupa kritika se bazira na insistiranju da je turbo-folk podvala komunističkog režima srpskom (pravoslavnom) narodu (ili bilo kom drugom konceptu kulturnog puritanizma) u cilju njegove laicizacije, gušenja tradicionalnih običaja i napuštanja srednjovekovne raško-vizantijske tradicije, dok se druga grupa kritika prepoznaje kao kritika nacionalističkog režima koji je, navodno, smišljeno projektovao ovu kulturnu matricu u cilju jačanja antikomunizma, suzbijanja građanskosti i jačanja nacionalističkog i verskog fanatizma (Miša Đurković, Ideološki i politički sukobi oko popularne muzike u Srbiji). Za razumevanje takvog tretmana popularne narodne muzike neophodno je imati na umu tretiranje modernizacije svakodnevnog života u socijalističkoj Jugoslaviji koja je raskidom sa SSSR otvorila vrata uplivu zapadnom uticaju. Taj uticaj je bio primetan u povećanju životnog standarda, slobodnom viznom režimu, ali i podražavanjem određenog načina urbanog života koji je bio zastupljen na zapadu. Na taj način je stvoreno tržište sa različitim kulturnim potrebama od kojih su najdominantnije bile potrebe stanovništva sa niskim kulturnim i ekonomskim kapitalom, što znači da je novokomponovana narodna muzika postajala sve vidljivija, odnosno njen simbolički kapital je postajao sve homogeniji. „Dakle, treba uočiti da je upravo zahvaljujući tržišnoj liberalizaciji došlo do istinske demokratizacije popularne muzičke prakse u Jugoslaviji i Srbiji. Veliki delovi elite su nastavili da očajavaju nad ovakvim razvojem i vrhunac tih trendova je čuveni Kongres kulturne akcije održan u Kragujevcu 1971. gde su osuđene sve kategorije popularne kulture kao kič i šund i u skladu sa najardikalnijim prosvetiteljskim nasleđem marksizma tražila se zabrana stripa, neo-folk muzike i sl. Na čelu celog pokreta bila je tadašnji sekretar partije u Srbiji Latinka Perović“ (Miša Đurković, Ideološki i politički sukobi oko popularne muzike u Srbiji). Ovu kulturnu politiku bi pre mogli nazvati ždanovizmom, a ne marksizmom, mada je jasno da i u jednom i u drugom slučaju kao rezultat dobijamo „objašnjenja“ teorije kulta ličnosti~vođe.\nAlternativna muzika koja je na zapadu bila oličena prvobitno u hippie pokretu, a potom u nadolazećem talasu kao punk, u urbanim sredinama Jugoslavije je bila postavljena kao poželjna kulturna matrica zemlje koja je prevazišla blokovske podele i na taj način stekla poštovanje brojnih umetnika i intelektualaca. U tom kontekstu, suštinski subverzivni karakter „rock“ muzike bio je sveden na minimum kao životni stil slabo urbanizovanih gradova, studenata, dece uticajnih komunističkih političara i vojnih lica, za razliku od Engleske gde je taj stil bio rezervisan za nezaposlenu i radničku omladinu.\nRaspadom Jugoslavije, politčkom izolacijom države, velikom stopom nezaposlenosti i snižavanjem životnog standarda, nestalo je i prećutne podrške države „sofisticiranoj“ muzici, dok sa druge strane već razvijeno tržište neo-folka ulazi u fazu kombinovanja sa bržim i snažnijim techno, elektronskim matricama tada prisutnim u Evropi. Takav razvoj događaja, gde se neo-folk veoma uspešno i brzo prilagođava novonastalim okolnostima haosa, uslovio je (auto)kriminalizaciju ovog kulturnog modela što je bila posledica jedne primitivne liberalizacije Miloševićevog gangsterskog režima. Turbo-folk je postao sinonim za brz način života lišenog pravila i normi u čijoj osnovi se nalazio hedonizam. Danas je sinonim za ratno-huškačke devedesete iako su tada tu ulogu imale melodije i tekstovi Bore Đorđevića u saradnji sa Knindžom, dok turbo-folk dolazi kao relaksacija nacionalističke agonije u najsirovijem obliku.\nPromene 2000. godine su u fokusu imale antisocijalizam/antikomunizam koji je izjednačen sa nacional-boljševizmom Miloševićeve vlasti, a da pri tom nije napravljen otklon od nacionalizma šumadijskog tipa. Draškovićev koncept nacionalizma prepoznat kroz Nož i Šešeljeva zarđala Kašika, zamenjeni su Koštuničinom (Đinđićevom?) Viljuškom sredjovekovnog srpskog dvora kao simbola državnosti. Da su opozicione vlasti bile na tom tragu vidimo iz Memoranduma pokreta Otpor u kome stoji: „Na prostoru Balkana i Srbije nalazimo dve iskonski suprotstavljene tendencije, dva drveta koja potiču iz potpuno različitih civilizacijskih i istorijskih korena. Prvi koren, koji ćemo nazvati azijatskim, ne zbog kontinenta sa koga originalno potiče, nego zbog mentaliteta otomanskih sultanija i islamskih džamahirija, u Srbiji vuče poreklo od gotovo petovekovne turske okupacije snažno ojačane vladajućom ideologijom nadri-socijalizma“.\nSimbolička podela na azijatsku i evropsku(=hrišćansku) Srbiju navodno je trebala da pokrene duh kapitalizma imanentan hrišćanskim narodima, pa je u tom duhu u Nišu početkom 2000. godine izveden i performans „Istraga poturica“ (Vladimir Marković; Od Ljotića dva putića). Ova kultur-rasistička politika direktno je oslonjena na ideju sabornosti kolaboracionističke Srbije u Drugom svetskom ratu, a podršku je imala i među muzičarima „alternativne provenijencije“ koji 2001. godine izdaju CD pod nazivom „Pesme iznad Istoka i Zapada“ rađen po rečima vladike Nikolaja Velimirovića. Na ovom projektu, između ostalih, učestvovali su Partibrejkersi, Darkwood Dub, 357.\nTurbo-folk, sa druge strane, ostaje kao muzički raritet i društveni fenomen koji je u poslednjih dvadesetak godina dao mnogo muzičkih derivata i pokazao da je jedina funkcionalna industrija koja okuplja mase. Na kraju ne treba smetnuti ni njegov internacionalni karakter, kao i otvorenu podršku turbo-folk zvezda LGBT populaciji.\nBranko Mišović je sociolog iz Sivca i saradnik Novog Plamena\n← Zakon o zaštiti životinja (…zbog ljudske zarade)\nHaag i Nirmberg →


Krizni štab danas odlučuje koje će mere biti pooštrene - juGmedia\nU poslednja 24 sata Srbija je od početka epidemije zabeležila još jedan neslavan…\nAutor: juGmedia, Kurir, Blic\nKrizni štab zadužen za borbu protiv korona virusa danas odlučuje koje će mere biti pooštrene, a koje popuštene, kao i kakav će ubuduće biti tretman onih koji ulaze u Srbiju.\nPutnici će biti pregledani na granicama, a razmatra se i opcija uvođenja karantina. Svima koji ulaze u našu zemlju na granici mere temperaturu, a one sa simptomima zaraze šalju u kovid ambulante. Krizni štab razmatraće da li postoji potreba za karantinom za povratnike iz inostranstva.\nEpidemiolog Predrag Kon predložio je i da deca koja su nedavno stigla iz inostranstva kasnije krenu u školu.\nNa ovaj korak Srbija se odlučila zbog loše epidemiološke situacije u regionu, gde se beleži znatan porast broja novoobolelih, a nakon sednice Kriznog štaba biće poznato da li će biti dvonedeljnog karantina za sve koji ulaze u zemlju i da li će deca koja se vraćaju iz Hrvatske i Crne Gore morati da odlože početak školske godine.\nNa dnevnom redu sednice Kriznog štaba biće i razmatranje produžetka rada maloprodajnih objekata do 23 sata, dok bi ugostiteljski objekti sa baštama mogli da dobiju dozvolu za rad do ponoći.\nBroj dozvoljenih osoba na javnim okupljanjima, kako na otvorenom, tako i u zatvorenom prostoru sa popuštanjem mera mogao bi da bude povećan sa 10 na 30, dok će se u razmatranje uzeti i revidiranje liste zemalja za koje se traži PCR test.


I Priština zove „Folksvagen“: Mi smo za „folciku“ a Srbi za „Fijat“ - 12.04.2019, Sputnik Srbija\nPriština je danas uputila poziv kompaniji „Folksvagen“ da investira na Kosovu i Metohiji, preneo je prištinski portal „Telegrafi“. 12.04.2019, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, srbija, vlada kosova, fijat automobili srbija, folksvagen\n14:54 12.04.2019 (Osveženo: 14:51 30.08.2021)\n© Flickr / Roger WFolksvagen logo i buba\n© Flickr / Roger W\nPortal prenosi pismo ministra trgovine i industrije Endrita Šalje, upućeno Upravnom odboru Folksvagena, u kojem stoji da „na osnovu informacija da kompanija planira investicije u jugoistočnoj Evropi, to Ministarstvo i kosovska vlada žele da izraze svoju spremnost da služe u pravcu uvođenja te investicije na Kosovo“.\nŠalja u pismu navodi da Kosovo i Metohija zauzima 44. mesto u izveštaju Svetske banke za lako poslovanje i da je „zemlja sa najboljim geografskim položajem u regionu“.\nPrema pismu, dodaje se da su mlado stanovništvo i zakonska osnova glavni razlozi da „Folksvagen“ investira na Kosovu.\nŠalja se u pismu poziva, kao na dodatni argument, na „preferencije građana regiona u pogledu automobila“.\n„Severna Makedonija i Albanija mogu se oceniti kao zemlje u kojima građani voze ’mercedes‘, Srbija se može nazvati ’Fijatovom‘ lokacijom, zbog činjenice da tamo postoji fabrika. Kosovo se nesumnjivo može nazvati ’Folksvagenovim‘ mestom, jer su vrlo popularni među našim građanima. Verujem da imamo najveći broj ’folksvagen‘ automobila po glavi stanovnika“, piše Šalja, a prenosi Tanjug.


Vanredni izbori na Kosovu 8. juna\nAtifete Jahjaga, predsednica Kosova, raspisala je prevremene parlamentarne izbore za 8. jun 2014.\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga raspisala je za 8.jun vanredne parlamentarane izbore i pozvala posmatrače iz evropskih zemalja da isprate glasanje. Srbi sa Kosova poručuju da je najbolje da na te izbore izađu sa jedinstvenom listom.\nOdluku o rapisivanju vanrednih parlamentarnih izbora predsednica Kosova Atifete Jahjaga saopštila je na konferenciji za novinare na kojoj, kao i obično, nije bilo prevoda na srpski jezik, iako je po članu 5 Ustava Kosova to jedan od službenih jezika na Kosovu.\nJahajaga je izbore raspisala nakon što je Skupština Kosova zvanično objavila svoju odluku o raspuštanju parlamenta i nakon konsultacija sa predstavnicima svih parlamentarnih stanaka.\n“Na osnovu konsultacija sa političkim strankama, Centralnom izbornom komisijom i na osnovu mojih kompetentnosti po Ustavu kao i poštovanju zakonskih rokova, donela sam dekret o raspisivanju održavanja prevremenih parlamentarnih izbora na Kosovu za 8. jun 2014 godine. Prevremeni parlamentarni izbori treba da posvedoče našu spremnost da garantujemo slobodne izbore i glasanje građanima Kosova”, kazala je Jahjaga.\nSrbi sa Kosova bi na predstojećim parlamentarnim izborima trebalo da nastupe jedinstveno, ali to jedinstvo je ponekad teško postići, izjavio je za Glas Amerike gradonačelnik Gračanice Branimir Stojanović koji je na proteklim lokalnim izborima bio kandidat Građanske inicijative Srpska, koju je podržala Vlada Srbije.\n“Svakako da nama odgovara da idemo zajedno, jer tako možemo više da postignemo, zato što ćemo tako biti važniji faktor u odlučivanju sutra. Takođe, s druge strane iskustvo nas uči da nije lako spojiti ljude različitog opredeljenja, koji su godinima unazad bili na različitim stranama i sada treba da se dogovore oko određene politike koju treba da vode. Verujem, da možemo da dođemo do tog jedinstva, sigurno da ću ja biti jedan od snažnih zagovornika, a da li ćemo u tome uspeti, mislim da će narednih nekoliko dana pokazati da li ima šanse za tako nešto ili ne”, kazao je Stojanović.\nI predsednik Samostalne liberalne stranke Slobodan Petrović smatra da bi na predstojeće izbore zajedno trebalo da idu Građanska inicijativa Srpska i Samostalna liberalna stranka, jer su kako je kazao to trenutno najorganizovaniji srpski politički subjekti na Kosovu. On podseća da više neće biti rezervisanih mesta za manjinske poslanike i da će samo ako su jedinstveni, Srbi uspeti da se izbore za više od deset poslaničkih mesta.\n“Najveći uspeh i najveća pobeda svih nas zajedno, što je to obostrana želja i volja, da se na taj najkvalitetniji način uzme odgovornost i obaveza za srpsku zajednicu. Potpuno sam siguran, ukoliko zajedno budemo u izbornom procesu, da ćemo uspeti pređemo cenzus i da ćemo u parlamentu imati veći broj legitimnih i što je još važnije kredibilnih ljudi, koji će odgovorno zastupati interese naše zajednice, kako u parlamentu tako i u Vladi”, rekao je Petrović.\nPredstojeći vanredni parlamentarni izbori koji su zakazani za 8. jun biće održani po starom izbornom zakonu, što znači da će pravo glasa na njima imati i osobe koje nemaju kosovska dokumenta, već je za glasanje potreban bilo koji identifikacioni dokument.


Održana promocija zbirke pesama Đorđa Kuridže\nU prepunoj Velikoj sali Opštinskog kulturnog centra Apatin održana je promocija knjige pesama našeg sugrađanina Đorđa Кuridže. Zbirka pesama „Hteo sam reći“ prvo je štampano Kuridžino izdanje, iako je počeo da piše krajem devedesetih godina.\nInžinjer građevine po struci, preduzetnik i dugogodišnji predsednik Zavičajnog udruženja Srba poreklom iz Bosne i Hercegovine „Petar Кočić“, poznat je i po svom humanitarnom radu. 2018. godine, upravo za oblast humanitarnog rada, dobio je i prestižnu ,,Oktobarsku nagradu''.\nNa promociji je o knjizi govorio Zoran Mandić, pesnik i književni kritičar, a koji je napisao i predgovor ove zbirke.\nOsim autora i Mandića, na promociji su učešće uzeli i Momčilo Todorić iz Prigrevice, profesorka književnosti Mirjana Ćalić sa recitatorima gimnazije ,,Nikola Tesla”, prosvetni radnici i Đorđove drugarice iz gimnazije, Nada Zdravković i Milka Slijepčević, kao i dečiji pisac, 12-togodišnja Teodora Pokrajac koja je Кuridži poklonila svoju knjigu pesama. Za muzičku pratnju tokom večeri bio je zadužen profesor klavira Stefan Rakić.\nTagovi: promocijaknjige pesme Đorđo Kuridža Apatin 2019


Digitalizacija strateški cilj Vlade Srpske\nOzbiljnjijih ulaganja u digitalizaciju u BiH gotovo da nema. Ipak, u Srpskoj se očekuje pomak. U Ministarstvu naučno tehnološkog razvoja, visokog obrazovanja i informacionog društva kažu, nova Vlada Srpske ovu oblast je prepoznala kao strateški cilj u četvorogodišnjem mandatu.\nRadiće se na stvaranju kompletnog servisa elektronske uprave koji podrazumjeva pokretanje, ali i okončanje upravnog postupka elektronskim putem. Sve će biti automatizovano, digitalizovano, sve će biti u okvirima modernih sredstava komunikacije.\n“Mislim da će RS sa jednom značajnom izraženom političkom voljom u sljedeće četiri godine da napravi značajne iskorake po ovom pitanju. Menandžment naših poslovnih subjekata informaciono komunikacione tehnologije uopšte doživljava više kao logistički alat za svoje poslovanje, dok imamo vrlo malo poslovnih ideja iz kojih će nastati kasnije i preduzeća i velike kompanije koje se baziraju na informaciono komunikacionim tehnologijama,” rekao je Srđan Rajčević, ministar naučno tehnološkog razvoja, visokog obrazovanja i informacionog društva RS.\nRazvojem informacionog društva dolazi do potrebe za visokokvalifikovanim kadrom iz ove oblasti, što znači i više posla. Da bi digitalizacija olakšala poslovanje, tvrde i privrednici. Današnje, veoma komlikovane i spore procedure koštaju ih mnogo, kako finansijski, tako i vremenski.\n“Vidjeli smo juče da je Katastar i gruntovnica, će biti digitalizovani, tako da i to rješava jedan dio problema. Znači, svaki kontakt sa opštinom i Vladom treba nastojati digitalizovati. Ne možemo izdvojiti nijedan poseban slučaj koji bi trebalo prioritetno riješiti,” kaže Saša Trivić iz Unije udruženja poslodavaca RS.\nRepublika Srpska je prva u regionu napravila značajne legislativne pomake. Već 2008. godine su doneseni prvi zakonski i podzakonski akti koji uređuju upotrebu elektornskog potpisa, elektronskog dokumenta, slijedio je Zakon o elektronskom poslovanju, da bi krunu predstavljao, kako u Ministarstvu kažu, veoma dobar Zakon o informacionoj bezbjednosti.\ndigitalizacija Srđan Rajčević Vlada RS\nDigitalizacija - prioritet za naredni period\nDigitalizacija društva izazov i potencijal\nRajčević: RS prepoznata kao potencijal za brzu digitalizaciju i modernizaciju društva\nFBiH: Od danas nije obavezno nošenje maski na otvorenom\nEskalirali sukobi u Americi: Gorjela patrola i američka zastava, radili i prendreci\nVic dana: Pita mama Ivicu: Zašto ne jedeš?\nSpriječen ulazak 120 migranata\n93 glasova 53%\n81 glasova 47%


Tanjug 9. oktobra 2021. 17:53\nVARŠAVA – Poljska će nastaviti da poštuje pravo Evropske unije, potvrdilo je danas ministarstvo spoljnih poslova u Varšavi, nakon što je Ustavni sud te zemlje doneo odluku da delovi zakona EU nisu u skladu sa poljskim Ustavom.\n„Sve obaveze koje proizlaze iz primarnog i sekundarnog prava Evropske unije ostaju na snazi, pa će ih Poljska i dalje u potpunosti poštovati“, navodi se u saopštenju, prenosi Rojters.\n„Zakoni Evropske unije imaju primat nad nacionalnim zakonima članica EU i to je stub oslonac evropskog bloka“, izjavio je danas šef diplomatije Evropske unije Žozep Borelj.\nMađarska vlada je danas donela rezoluciju kojom se pozdravlja odluka Ustavnog suda Poljske, i pozvala institucije EU da poštuju suverenitet zemalja Evropske Unije.\nGergej Gujaš, šef kabineta mađarskog premijera Viktora Orbana, pojasnio je da se da se ne radi o prvenstvu, već o obimu prava, odnosno da nije sporna prednost prava EU nad nacionalnim zakonodavstvom, već u kojim oblastima ta prednost postoji.


HITMAN 3 za PC je Epic ekskluziva | Games online shop\nIgra izlazi u Januaru 2021\nIO Interactive je danas objavio da će HITMAN 3 biti PC ekskluziva na Epic store.\nJoš u Junu smo dobili informaciju na PS5 Reveal eventu da će se HITMAN 3 igrati na PS5, PS4, Xbox One, Xbox Series X i PC, i to od Januara 2021. Sada znamo i da igra za PC stiže ekskluzivno na Epic Games Store!\n"Epic Games i IO Interactive su uzbuđeni što danas mogu da objave vest da će se Hitman 3 ekskluzivno pojaviti na Epic Games Store u Januaru 2021," navodi IO Interactive.\n"Dodatno, od 27. Avgusta do 3. Sepembra, Hitman iz 2016. će biti potpuno besplaan za igrače koji žele da ga preuzmu i sačuvaju."\nNajavljeno je još vesti i iznenađenja ua sve one koji poseduju Hitman1 i Hitman 2.\nPS4 igre PS4347


Evropska unija i medjunarodno pravo\nIz dana u dan intenziviraju se veze koje treba da dovedu do formalne kandidature nase zemlje za prijem u Evropsku uniju (EU). Korisno je, stoga, upoznati se sa pravnom prirodom EU. Ona je jedna od glavnih politickih i ekonomskih svetskih sila. Ima 15 clanova, 10 kandidata, sa zemljama zapadnog Balkana, medju kojima je i nasa zemlja, zakljucuje sporazume o stabilizaciji i pridruzenju, a sa zemljama bivseg SSSR-a sporazume o partnerstvu i saradnji.\nEU predstavlja najvisi oblik institucionalne saradnje na naddrzavnoj osnovi, do kojeg je doslo u toku evolucije medjunarodnog prava. Stvorena je odmah posle Drugog svetskog rata od strane sest zapadnoevropskih zemalja radi formiranja zajednickog unutrasnjeg trzista i solidarnog delovanja u medjunarodnim ekonomskim odnosima. Danas je to medjudrzavna organizacija u cijoj je nadleznosti - uz puno ucesce drzava clanica - donosenje obaveznih pravila, propisa i odluka kojima se utvrdjuju jedinstveni i usaglaseni unutrasnji pravni rezimi prakticno svih sektora ekonomskog i opstedrustvenog znacaja i kolektivno sprovode spoljna i odbrambena politika. Moze se nabrojati 21 sektor u cijem konkretnom pravnom regulisanju ucestvuju organi EU. Oni imaju tradicionalne drzavne funkcije zasnovane na podeli vlasti na zakonodavnu, izvrsnu i sudsku. To su: Evropski parlament koji se neposredno bira, Savet ministara, Evropska komisija koja predstavlja vladu (Brisel), Sud pravde, Evropska investiciona vlada, Ekonomski i socijalni komitet i Komitet regiona. Razume se, ovlascenja EU ne pokrivaju sve sektore zakonodavne delatnosti, ali se harmonizacija samostalnog regulisanja preostalih oblasti sa komunitarnim pravom objektivno namece po prirodi stvari. Mada su predvidjeni strogi uslovi za prijem, priznaje se pravo drzava na insistiranje na njihovim posebnim drzavnim interesima. Najnoviji i najvazniji je primer usvajanja zajednicke valute evra koju nisu prihvatile sve drzave clanice. Naime, postoji generalno pravilo koje dozvoljava drzavama clanicama da ne prihvate odredjene odluke vecine uz obavezu ne preduzimanja, u toku njihovog sprovodjenja, koraka koji bi to otezavali.\nOcevidno je da se u osnovi pravnog sistema EU nalazi spremnost drzava clanica na velika odricanja od prerogativa suvereniteta ogranicavajuci njegovo dejstvo pristajanjem na zajednicko regulisanje i usaglasavanje pravaca unutrasnjeg razvoja i delovanja u medjunarodnoj zajednici. Istovremeno, ne odricuci se svoga medjunarodnog subjektiviteta, drzave clanice, koje su sve i clanice UN, svojim pristupom u EU ne ostaju nista manje obavezne da postuju norme opsteg medjunarodnog prava, sto je obaveza i EU kao organizacije u okviru koje deluju u medjunarodnim odnosima.\nZbivanja: Promjene – ciljevi i sredstva «


POREZI I DOPRINOSI: Državna preduzeća duguju oko 30,3 miliona eura – CG Live\nPOREZI I DOPRINOSI: Državna preduzeća duguju oko 30,3 miliona eura\nadmin 01/02/2021 2 min read\nPo osnovu poreza i poreza i doprinosa na lična primanja zaposlenih, šest kompanija u Crnoj Gori, u kojima je država većinski vlasnik, duguje oko 30,3 miliona eura, pokazala je poslednja Crna lista poreskih dužnika, objavljena za oktobar, piše Dan.\nNajveći dužnik po pitanju poreza i doprinosa na lična primanja zaposlenih je Montenegro Airlines (MA) sa dugom od 14,4 miliona eura. Za njim slijede željezničke kompanije – Željeznički prevoz (ŽPCG) sa pet miliona eura duga, Održavanje željezničkih voznih sredstava sa 2,9 miliona i Željeznička infrastruktura (ŽICG) sa 848,78 hiljada eura, piše Dan.\nMeđu najvećim dužnicima je i Rudnik uglja iz Pljevalja, koji duguje 2,6 miliona eura za poreze i doprinose na lična primanja, ali ima i poreski dug od 1,38 miliona evidentiran na spisku 200 najvećih aktivnih poreskih dužnika. I kompanija Plantaže godinama ne može da riješi dugovanja prema državi. Na poslednjoj Crnoj listi poreskih dužnika po osnovu neplaćenih poreza i doprinosa na lična primanja zaposlenih, Plantaže su dugovale oko 2,8 miliona eura, navodi Dan.\nPredstavnik nikšićke partije Alternativa Crna Gora, Vesko Pejak, kazao je da se na poreske dugove državnih kompanija gledalo sa odobravanjem, jer su to bili generatori zapošljavanja.\n„Sad u većini tih kompanija imamo manjak stručnih osoba, a višak radnika od 30 do 50 odsto. To znači da bi sve te kompanije, ako se oduzmu dugovanja samo za poreze, bile profitabilne. Čak bi punile budžet značajnim sredstvima, država bi imala novca i za socijalna davanja, veće penzije i infrastrukturne projekte“, rekao je Pejak.\nOn smatra da je za to kriv bivši direktor Poreske uprave, Miomir M. Mugoša, koji treba da objasni zašto je poreski dug nekih preduzeća toliki, zaključuje Dan.\nTags: cglive doprinosi dug porez preduzeća\nPrevious Za pola godine privremeno oduzeto 58 automobila\nNext Abazović danas u posjeti Rožajama


"DANI MAĐARSKE KULTURE" U DOBOJU\n23. januar 2019. - Zamjenik gradonačelnika Doboja Boris Jerinić najavio je nakon današnjeg sastanka sa zamjenikom ambasadora Mađarske u Bosni i Hercegovini Agneš Angal da će se u Doboju tokom aprila organizovati manifestacija "Dani Mađarske kulture", kako bi se građanima približila bogata kultura i tradicija ove zemlje.\nZamjenik gradonačelnika Jerinić je rekao da će tokom manifestacije biti prikazani filmovi mađarske kinematografije, te održani kocerti i umjetničke postavke. On je naveo da će tehničku podršku manifestaciji "Dani Mađarske kulture" pružiti dobojski Centar za kulturu i obrazovanje.\nDirektor Centra za kulturu i obrazovanje Vukosava Sofrenić rekla je da će tokom aprila biti prikazan jedan ili dva mađarska filma, koji su, kako kaže, dobitnici nagrade Oskar, a da su u toku pregovori o nastupima mađarskog kulturnog ansambla ili orkestra. Ona je istakla da je ova ustanova otvorena za saradnju u oblasti kulture i sa drugim zemljama.\nViše iz kategorije: « MILORAD ARLOV U POSJETI DOBOJU DODATNA PRAVA ZA ČLANOVE UDRUŽENJA DIJALIZIRANIH »


Sajber hronika, 22.06.2011, 08:18 AM\nBritanska policija uhasila je u ponedeljak 19-godišnjeg Rajana Klirija, iz Vikforda u Eseksu pod sumnjom da je učestvovao u hakerskom napadu dan ranije na veb sajtove Skotland Jarda, kao i na veb sajtove CIA i FBI koji su se dogodili nekoliko dana ranije. Ovo je prvo hapšenje koje je u vezi sa hakerskom grupom LulzSec.\nJedinica za visokotehnološki kriminal britanske policije potvrdila je da je mladić zadržan u pritvoru pod sumnjom da je učestvovao u hakovanju mreža i DDoS napadima protiv brojnih internacionalnih kompanija i obaveštajnih službi za koje se veruje da su delo iste grupe hakera.\nU zvaničnom policijskom saopštenju ne navode se pojedinosti niti ime hakerske grupe kojoj uhapšeni navodno pripada, ali je portparol Skotland Jarda potvrdio da je hapšenje povezano sa DDoS napadima na veb sajt SOCA, britanske agencije za borbu protiv organizovanog kriminala.\nSajt SOCA napadnut je u ponedeljak a odgovornost za napad preuzela je hakerska grupa LulzSec koja je vest o ovome objavila na svom Twitter profilu:\nDDoS napad na sajt SOCA prestao je posle hapšenja, rekao je portprol Skotland Jarda, iako LulzSec tvrdi da je policija uhapsila pogrešnog čoveka. U toku je istraga u sklopu koje se ispituje zaplenjeni materijal koji je pronađen u domu uhapšenog.\nMajka uhapšenog tinejdžera koja je potvrdila BBC-ju da je njen sin u pritvoru, izjavila je da je on opsednut kompjuterima od svoje 12. godine i da su kompjuteri njegov svet.


Šef iranske diplomatije potvrdio da je odbio poziv na sastanak sa Trampom\n► Šef iranske diplomatije potvrdio da je odbio poziv na sastanak sa Trampom\nŠef iranske diplomatije Muhamed Džavad Zarif potvrdio je danas da je odbio poziv na sastanak sa američkim predsednikom Donaldom Trampom u Beloj kući, uprkos, kako tvrdi, pretnjama sankcijama protiv njega.\nSAD čiji su odnosi sa Iranom zategnuti zbog nuklearnog programa, prošle nedelje su uvele sankcije Zarifu.\nČasopis Njujorker preneo je u petak da je američki senator Rend Pol uz Trampovo odobrenje, posredovao kod Zarifa kome je preneo poziv da dođe u Belu kuću.\nPol je tokom jednog sastanka polovinom jula u Njujorka, predložio Zarifu da predstavi svoje ideje kako bi se okončala kriza o nuklearnom progeamu i to lično Trampu, naveo je list.\nZarif je danas, komentarišući tu informaciju, naveo da mu je rečeno da će protiv njega biti uvedene sankcije ako odbije poziv.\n"U Njujorku mi je rečeno da ću biti za dve nedelje meta sankcija ako ne prihvatim tu ponudu, koju srećom nisam prihvatio", rekao je Zarif.\nBela kuća nije komentarisala informacije Njujorkera.


Politika: Vulin: Problem Goranaca rešavati sa ostalim opštinama na KiM - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nVulin je u selu Vranište, u opštini Gora, Gorancima poručio da država neće prestati da brine o njima i da će biti uz narod.\n- Goranci su često izloženi pokušajima asimilacije, a mnogi pokušavaju da ospore njihovo pravo da su Goranci i da postoje - rekao je Vulin, dodajući da su Goru i Gorance u Briselu izneli, ne kao problem, već kao stav zajednice srpskih opština.\n- Želimo da Gora bude deo zajednice srpskih opština, a to želi i Gora - istakao je direktor Kancelarije za KiM.\nOn je naglasio da je zajednica srpskih opština otvorena za sve koji žele da postanu njen deo, ističući da svaka opština na Kosovu može postati deo zajednice srpskih opština ako prihvati temeljne vrednosti i strukturu zajednice.\n- Goranci su pokazali da im je stalo do Srbije i bliskosti sa srpskim narodom. Zajednica srpskih opština je otvoren predlog i taj predlog je u Gori prihvaćen - istakao je on.\nVulin je naveo da u Gori šest osnovnih i jednu srednju školu pohađa 880 učenika i da oni nastavu prate po planu i programu srpskog Ministarstva prosvete.\nInstitucije Srbije ovde su bile i ostaju da pomognu kroz zdravstvo, školstvo, socijalnu zaštitu, rekao je Vulin, navodeći da u Gori ima više od 300 korisnika socijalne pomoću koju daje Republika Srbija.\n- Bez srpskih institucija ovde život u Gori ne bi bio moguć - poručio je Vulin.


Promocija knjige "Heroine Srbije – Vekovnik“ autora Dragana Miloševića | GEM info\nPromocija knjige “Heroine Srbije – Vekovnik“ autora Dragana Miloševića\n25. septembra 2019. 25. septembra 2019. Redakcija 0 Comments\nU Modernoj galeriji Centra za kulturu Lazarevac održana je promocija knjige „Heroine Srbije – Vekovnik“ autora Dragana Miloševića. Ovo delo je posvećeno opisu života i kolosalnih dela 100 žena velikana Srbije po izboru autora a koje su se bavile najrazličitijim ljudskim delatnostima. Želja autora bila je da pisanjem ove knjige dokaže da Srpkinjama pripada najčasnije mesto u istoriji naše nacije jer su rešavale najsloženija državna pitanja.\nNajveći nacionalni greh Srba je zaborav a naročito prema ženama koje su dale veliki doprinos za našu državu, bilo da su one Srpkinje ili druge nacionalnosti, kaže autor knjige Dragan Milošević. U ovoj knjizi obuhvaćen je period od druge polovine desetog veka pa sve do današnjeg dana, od Svete Petke do atletičarke Ivane Španović.\nKo pročita ovu knjigu moći će da zaključi da nema perioda u istorijskom razvoju naše nacije i države, niti delatnosti u kojoj heroine Srbije ne samo da su dale rezultate od neverovatnog značaja za našu državu, nego su to često bili rezultati evropskog, svetskog a neretko iznad svetskog i evropskog ranga – dodao je Milošević.\nOd sto heroina o kojima Milošević piše, neke su i danas žive i bile su na premijernoj promociji knjige u Ruskom domu.\nMeđu 100 odabranih heroina, nisu sve Srpkinje, tu su i Ruskinje, Britanke, Nemice, Čehinje, Mađarice, Bunjevke, Slovenke, Austrijanke. Sve one su dale nemerljiv doprinos Srbiji u različitim periodima njene istorije od srednjeg veka do danas.\nŠeruj post "Promocija knjige “Heroine Srbije – Vekovnik“ autora Dragana Miloševića"\n← ”Veslamo u praistorijsku Grčku” naziv je novog ciklusa kreativnih radionica vajara Dušana Rajšića\nApoteka dr Max: Menopauza-simptomi i ublažavanje tegoba →


PočetnaVestiHardverProcesoriTSMC počinje sa proizvodnjom u 5nm procesu od druge polovine 2020. godine\n09.12.2019 10:30 | 0 Hardver\nPrelazak kompanije TSMC na manje tranzistore se nastavlja, kako je i najavio JK Wang - kompanijin potpredsednik za fabričku proizvodnju. Prema njegovim rečima, TSMC će u masovnu proizvodnju čipova u 5nm procesu krenuti tokom druge polovine 2020. godine.\nPored toga, tajvanska kompanija je i dalje u planiranim okvirima komercijalne proizvodnje u 3nm procesu, koji je najavljen za 2022. godinu. Kompanija planira proizvodnju u 3nm procesu u novim fabričkim postrojenjima.\nKompanija TSMCje načinila značajne poteze u procesu prelaska na proivodnju u 7nm i 5nm procesu, a veliki deo toga se odnosi na ulaganje u nove tehnologije i opremanje fabrika za proizvodnju u 5nm. TSMC se na ovakav potez odlučio zbog velikih industrijskih očekivanja od 5nm u narednoj godini i agresivnog 5G tržišta.\nPogledajte još: TSMC je postao najvrednija azijska kompanija\nTSMC predviđa da će 5G tržište tokom naredne godine biti u punom usponu, a 5G modemi u uređajima zahtevaju dosta snage, pa je prelazak na 5nm proizvodni proces neophodan kako bi se održala efikasnost čipova.


Izvor: JUGpress.com, 11.Jun.2020, 14:42\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Leskovcu uhapsili su S. M. (39) iz Leskovca, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je kod osumnjičenog pronašla paketić sa oko 9,9 grama heroina i 49 tableta sa liste psihoaktivnih supstanci.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << i on je, uz krivičnu prijavu, priveden Višem javnom tužilaštvu u Leskovcu. Sudija za prethodni postupak mu je, na predlog tužioca, odredio pritvor do 30 dana.\nU Novom Sadu uhapšeni osumnjičeni za nelegalnu trgovinu narkoticima\nIzvor: Radio 021, 11.Jun.2020\nNovosadska policija u dve odvojene akcije, uhapsila je M. O. (39) i V. V. (23), zbog sumnje na neovlašćenu proizvodnju i stavljanje u promet opojnih droga...M. O. se tereti da je uzgajao indijsku konoplju, u okolini Novog Sada gde je policija pronašla zasad sa petnaest ovih biljaka...Pretresom njegovog...


Štafetni polumaraton na 30. Beogradskom maratonu - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tŠtafetni polumaraton na 30. Beogradskom maratonu\nŠtafetni polumaraton na 30. Beogradskom maratonu\nNa 30. Beogradskom maratonu, po treći put, biće organizovan štafetni polumaraton za srednje škole, za visoke škole i fakultete i za zaposlene u korporacijama, državnim institucijama i diplomatskim predstavništvima.\nNa sajtu Beogradskog maratona počelo je prijavljivanje za štafetni polumaraton za srednje škole, za visoke škole i fakultete i za zaposlene u korporacijama, državnim institucijama i diplomatskim predstavništvima gde se mogu pronaći i sve informacije o tehničkoj organizaciji i propozicijama. Svaku takmičarsku ekipu odnosno štafetu čine 4 takmičara i mogu da budu muške, ženske ili mešovite (dva muška i dva ženska takmičara).\n“Osim Trke zadovoljstva na (5 km), polumaratona (21,1 km) i maratona (42,2 km), koji su tradicionalno sastavni deo maratona i ove godine ćemo organizovati štafetni polumaraton za srednje škole, za visoke škole i fakultete i za zaposlene u korporacijama, državnim institucijama i diplomatskim predstavništvima u okviru jubilarnog 30. Beogradskog maratona.” - izjavio je, ovim povodom, Dejan Nikolić, direktor Beogradskog maratona.\n“Štafetno trčanje polumaratona i maratona je izuzetno popularno u svetu i značajno je doprinelo razvoju trkačkog pokreta koji sada broji desetine miliona ljudi širom sveta. Popularizacija trčanja i zdravog življenja i veći broj učesnika u okviru Beogradskog maratona bili su i najvažniji razlozi da se i ove godine na Beogradskom maratonu organizuje štafetni polumaraton.” - završio je svoju izjavu Dejan Nikolić.\n30. Beogradski maraton biće održan 22.04.2017.\nDatum: 11.02.2017. Autor: Beogradski maraton\n+ Sportisti sa invaliditetom na igrama...\n+ Anđelkovićeva na megdanu svetskoj b...\n+ Andrea Arsović najbolji strelac Beog...


Odbojka: TENT siguran protiv Zrenjanina - Pokazivač\nOdbojka: TENT siguran protiv Zrenjanina\nU preostalim utakmicama domaćeg šampionata za dame TENT je savladao MD Zrenjanin 3:0, Jedinstvo iz Stare Pazove je bilo uspešnije od subotičkog Spartaka, dok je u derbiju začelja Jedinstvo iz Užica bilo bolje od Kraguja rezultatom 3:1. Nešto ranije su igrani mečevi između Vizure i Dinama iz Pančeva, gde su devojke sa Novog Beograda bile uspešnije, a Zvezda je prilično lagano slavila protiv Železničara.\nPosle odigranih šest kola Vizura je jedina ekipa sa maksimalnim učinkom, na drugoj poziciji se nalazi TENT sa pet pobeda. Crvena Zvezda,NIS Spartak i Stara Pazova čine grupu timova sa po četri pobede i dva poraza. Lajkovački Želežničar je šesti sa tri pobede, dok Dinamo Azotara, Užice, Zrenjanin i Kraguj imaju samo jednu pobedu i nalaze se u zoni ispadanja.\nTENT siguran protiv Zrenjanina\nPrethodni tekstZov sаmoće


Vučić: Ko je vakcinisan dobija dodatne 3.000 dinara od države - Politički.rs\nVučić je istakao da je vakcinacija ključ, kako bi svi uspeli da se vrate na posao i da zemlja nastavi da napreduje.\n– Pošto ne možemo da donosimo negativne diskriminativne mere protiv onih koji neće da prime vakcinu, za šta ja smatram da je vrlo sebično i neodgovorno. Zato smo doneli odluku da damo dodatnu pomoć svima koji su se vakcinisali. Mimo dodatnih 30 evra koji će svi dobiti, i 50 evra penzionerima. Svi sa više od 16 godina koji su se vakcinisali jednom ili dve doze dobiće dodatne 3.000 dinara od države – kazao je predsednik.\nTagged: ALEKSANDAR VUČIĆ, FINANSIJSKA POMOĆ, VAKCINACIJA


Novi specijalizovani časopis je nazvan PRINT & PACK I nastao je spajanjem dva specijalizovana magazina koja su prethodno izlazila pod Vama poznatim imenima :\nPOLIGRAFIKA , je bio magazin specijalizovan za sve vrste štampe kao i materijale za štampu\nPAKOVANJE DANAS, je bio specijalizovani magazin za pakovanje i ambalažu.\nPOLIGRAFIKA i PAKOVANJE DANAS su izlazili više godina i prethodne brojeve mošete videti u arhivi na ovom sajtu. Upravni odbori oba časopisa su smatrali da ujedinjavanje ova dva magazina ima opravdanja I da će značajno doprineti opštem izgledu I napredku\nRedakcija i glavni i odgovorni urednik imaju velika očekivanja od fuzije ova dva magazina u pravcu podizanja kvaliteta priloga i opšteg izgleda celog magazina. Činjenica je da su oblasti štampe i pakovanja vrlo bliske I vrlo povezane i da se mnoge firme kako u Srbiji tako i u svetu bave i jednom i drugo oblašću. To nas učvršćuje u uverenju da smo doneli ispravnu odluku. Čitaoci iz oblasti štampe I pakovanja na ovaj način će pod rukom imati tehničke informacije u jednom broju.\nVerujemo da u budućnosti možemo sa Vama ostvariti komunikaciju želeći da čujemo sugestije o tome šta može biti interesantno za čitanje. Isto tako verujemo da ćete dok čitate naš časopis doći na ideju kako da odpočnete sa novim poslom ili kako da unapredite svoje, već postojeće poslovanje.\nSa prethodnim časopisima smo već šest godina prisutni na tržištu Srbije kao i na tržištima ostalih ex YU država .\nStručni saradnici I novinari zaposleni u novoj redakciji već imaju prethodno stečene kontakte I saradnju sa proizvođačima mašina, opreme, uređaja, materijala Iz Evrope I sveta od kojih dobijaju sveže informacije o novim proizvodima. Redovna poseta evropskim sajmovima I izložbama osvežava kontakte I učvršćuje ih.


Ima li mesta za (nezavisnu) kulturu u Srbiji? - Konkursi regiona\nby KR 16/01/2012 085\nDepolitizacija i decentralizacija kulture – ciljevi NKSS-a\nInicijativa za otvaranje Društvenog centra u Novom Sadu, organizacija festivala među kojima su kruševački Ajde fest, zaječarski Zalet, zrenjaniski festival Bez izlaza i raznih edukativnih programa krajem prošle godine, pokazuju da Nezavisna kulturna scena Srbije od svog formiranja do danas uspeva da se izbori sa raznim preprekama. Nedostatak finasijskih sredstava i prostora kao i nedostatak podrške od strane državnih organa što se može sagledati u nereagovanju na učestale napade na novosadski kulturni centar – CK13, samo su neki od navedenih problema sa kojima se ova mreža suočava.\nIstraživanje “Kulturne prakse građana Srbije” sprovedeno od strane Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka još u periodu od septembra do decembra 2010.godine rezultiralo je poražavajućim podacima. Dok nema ispitanika koji nije čuo za Lepu Lukić, Tozovca, Cecu Ražnatović, Karleušu, Željka Joksimovića i Gocu Tržan, ogroman broj ispitanika ne zna ko su Danilo Kiš, Marina Abramović, Biljana Srbljanović i David Albahari. Relativno mali broj ispitanika koje je zahvatilo ovo istraživanje izjavilo je da im se dopada ono što rade umetnici koji su van okvira narodne i zabavne muzike i holivudskih filmova. Veliki broj anketiranih raspolaže oskudnim znanjima o umetnicima i umetničkim delima, pa čak 51% ispitanika nije bilo u stanju da navede svog omiljenog reditelja; 58% omiljenog, kompozitora, 83% omiljenog vajara, 86% omiljenog arhitektu i 90% omiljenog strip crtača.\nJoš jedna od bitnih informacija koje su dobijene gorepomenutim istraživanjem je da u regionima Srbije postoji jasna nesrazmera u obimu kulturne ponude između regiona Beograda i ostalih regiona u Srbiji, koja se ne ogleda toliko u prisustvu institucija kulture (zaostalih iz prethodne države i prethodnog modela kulturne politike), koliko po učestalosti organizacije i kvalitetu kulturnih događaja. S obzirom na veliki obim potencijalne publike istaknuta je velika potreba za organizovanjem kulturnih aktivnosti koje bi umetnost i kulturne sadržaje približile i učinile dostupnijim svim građanima Srbije.\nIstraživanje “Vaninstitucionalni akteri kulturne politike u Srbiji, Crnoj Gori i Makedoniji”, sprovedeno od oktobra 2009. do septembra 2010. godine od strane Predraga Cvetičanina iz Centra za empirijske studije kulture jugoistočne Evrope pokazuje da država baš i ne pomaže organizacije koje deluju na polju nezavisne kulturne scene kako bi se navedeno loše stanje u kulturi u Srbiji popravilo.\nJedan od veoma čestih izvora nezadovoljstva među akterima nezavisne kulturne scene odnosio se na postojanje „fantomskih” udruženja građana u oblasti kulture, koja se obično formiraju neposredno pred konkurse Ministarstva kulture i gradskih uprava za kulturu, na tim konkursima dobijaju ponekad i značajna sredstva, a potom samo formalno realizuju projekte ili ih čak uopšte ne realizuju i nestaju sa scene (i sa novcem). Česte kritike su se odnosile na to što na konkursima Ministarstva kulture nema obrazloženja odluka, niti evaluacije realizovanih projekata.\nNajveći broj intervjuisanih predstavnika nezavisne kulturne scene opisao je uslove za rad kao izuzetno loše. Osim malih i neizvesnih finansijskih sredstava, kao osnovni problemi navode se nedostatak prostora za rad, slaba opremljenost, nedovoljna zastupljenost u medijima, loša regulativa u oblasti kulture, ekstremna politizacija kulturne sfere i nerazumevanje sredine.\nVećina intervjuisanih pomenula je ekstremnu politizaciju kulturne sfere kao jednu od osnovnih prepreka za vlastiti razvoj koja se od perioda vršenja istraživanja do sada nije mnogo promenila.\nOcena je da “raspodela” kulturnih ustanova (i čitavih umetničkih sfera) na osnovu koalicionih dogovora, političko postavljanje direktora i političko zapošljavanje ne uništavaju samo institucionalnu sferu kulture, nego se uspostavljaju kao dominantni način delovanja u kulturnom polju.\nNa pitanja kako uticati na promene u kulturi, kako kreirati kvalitetne kulturne programe koji su uz to i posećeni i kako okupiti veliki broj visokoškolovanih ljudi da se bore za isti cilj, pokušalo je da se odgovori osnivanjem Nezavisne kulturne scene Srbije i potpisivanjem Deklaracije predstavnika Nezavisne kulturne scene Srbije 5. novembra 2010. godine.\nPomenutu deklaraciju potpisalo oko 80 organizacija iz cele zemlje. Mreža prestavlja ujedinjene organizacija koje mogu da utiču na promene u kulturi sa ciljem razmena kulturnih programa, decentralizacije i depolitizacije kulturnih aktvnosti u Srbiji. Istraživanja pokazuju da u Srbiji u 72% organizacija nezavisne kulture dominiraju članovi sa završenim fakultetom, dok još u 17% najviše članova ima titule magistra i doktora nauka. Pored formalnog obrazovanja članovi organizacija koje pripadaju nezavisnoj kulturnoj sceni vladaju veštinama pisanja predloga projekata, menadžmenta projekata, lobiranja i finansijskog menadžmenta, što organizacije nezavisne kulturne scene čini verovatno najobrazovanijim organizacijama.\nJedan od zahteva Nezavisne kulturne scene Srbije upućenih državi bilo je preimenovanje svrhe korišćenja poslovnih prostora u državnom vlasništvu za koje više od 3 godine ne postoji tržišni interes, u prostore namenjene za delatnost nezavisnih kulturnih organizacija i inicijativa. S obzirom da se nije puno uradilo po ovom pitanju, neki aktivisti su rešili da preuzmu stvar u svoje ruke pa je grupa ljudi u Novom Sadu zauzela kasarnu koja je stajala neiskorišćena godinama i organizovala otvaranje svojevrsnog višenamenskog Društvenog centra na kome je prisustvovalo oko stotinu posetilaca iz cele Srbije. Dan nakon otvaranja vojska je isterala aktiviste iz kasarne, pa je u vezi sa ovim slučajem pokrenuta i peticija Oživimo mrtve prostore.\nUspeha nije imala ni Asocijacija mladih iz Kruševca po ovom pitanju zbog neizlaženja u susret lokalnih vlasti pa omladina u ovom gradu još čeka na prostor za akcije Centra mladih. Po gorenavedenom principu koji se dokazao uspešnim fukncionišu i KC Grad u Beogradu i novosadski CK13 koji je u poslednje vreme na konstantoj meti napadača.\nNezavisna kulturna scena Srbije u decembru je otpočela i program obuka u cilju unapređenja i boljeg organizovanja kulturnih akcija i njihovog predstavljanja široj javnosti, kao i načinima reagovanja na krizne situacije.\nPetnaestak predstavnika NVO iz oblasti kulture sredinom decembra 2011.godine u Kragujevcu dobilo je praktične savete iz oblasti odnosa s javnošću. Odgovore na pitanja na koji način privući medije, kako napisati efektivno saopštenje i prezentovati kulturne događaje na pravi način dale su predavači Vesna Milosavljević, urednica portala Seecult i Vesna Tasić iz Zemunskog malog umetničkog centra. Nezaobilazna tema kao i na većini radionica u poslednje vreme bile su društvene mreže i način na koje ih organizacije koriste kako bi promovisali svoje aktivnosti, obaveštavale širu javnost o svojim narednim koracima, ali i pitanje „neophodnosti“ političara na kulturnim manifestacijama kako bi se privukla pažnja medija.\n„Ova radionica mi je pomogla da naučim da kreiram komunikacionu strategiju i unapredim saradnju sa medijima. Takođe doprinela mi je da napišem što efektnije saopštenje i tako privučem pažnju šire javnosti. Umrežavanje sa ostalim članicama NKSS-a u njihovo bolje upoznavanje takođe je benefit ovog okupljanja“, izjavila je Suzana Arizanović, predsednica Centra za razvoj civilnih resursa iz Niša.\nIdealno rešenje za unapređenje kulture u Srbiji, po rečima kreatora gorenavedenih istraživanja je saradnja između javnih kulturnih ustanova i aktera sa nezavisne kulturne scene. U toj situaciji bi svi bili na dobitku, a posebno publika u gradovima.\n“Resursi kojima kulturne institucije i vaninstitucionalni akteri raspolažu su komplementarni: kulturne institucije imaju prostore i opremu (koji vaninstitucionalnim akterima nedostaju) i među njihovim kadrovima ima dobro obrazovanih stručnjaka (dobrih kustosa, istoričara umetnosti, muzikologa, itd). Ali je ljudima iz kulturnih ustanova najčešće stran fleksibilan pristup menadžmentu koji je neophodanu „turbulentnim okolnostima“ kakve postoje u našem regionu; i nepoznat im je čitav spektar veština neophodnih za delovanje u kulturnoj sferi u savremenim uslovima: pisanja predloga projekata, menadžmenta projekata, monitoringa i evaluacije, strateškog planiranja, zagovaranja – kojima aktivisti nevladinih organizacija vladaju”, zaključci su gorenavedenih istraživanja.\nUkoliko bi se obezbedile, u cilju decentralizacije kulturne politike, posebne budžetske linije za razvijanje kvalitetnih programa u oblasti savremene, inovativne umetnosti u manjim mestima širom Srbije, a posebno za inicijative i programe koji imaju sufinansiranje od lokalnih samouprava i država dala podršku nezavisnoj kulturnoj sceni, sigurno bi mnogo veći procenat građana Srbije znao ko su Marina Abramović i Danilo Kiš.


Berlitz centar u Beogradu proglašen za najbolju školu stranih jezika u Evropi - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tBerlitz centar u Beogradu proglašen za najbolju školu stranih jezika u Evropi\nBerlitz centar u Beogradu proglašen za najbolju školu stranih jezika u Evropi\nNajbolja evropska škola stranih jezika nalazi se u Srbiji. Beogradski centar najpoznatije i najstarije škole stranih jezika na svetu – Berlitz, ocenama stručne komisije, poneo je titulu najboljeg evropskog centra za strane jezike u okviru lanca koji čini više od 600 škola u 50 zemalja širom planete. Uspeh Srbije je još veći jer je tokom poslednje godišnje provere kvaliteta nastave, beogradski centar osvojio najveći broj bodova od svih Berlitz centara na svetu.\nBerlitz je najstariji lanac škola stranih jezika na svetu. Osnovan je još 1878. godine u Sjedinjenim Američkim Državama. Interesantno je da se Beograd nalazio među prvim evropskim prestonicama u kojima je početkom 20. veka otvorena Berlitz škola. Po ugledu na London, Pariz i Beč, u Beogradu je već 1914. godine počela da radi Berlitzova škola stranih jezika koju su pohađali viđeniji žitelji srpske prestonice željnih kosmopolitizma i evropskih vrednosti. Rad škole je prekinut na početku Drugog svetskog rata, ali je centar Berlitza u Srbiji obnovljen pre 11 godina.\nKurseve stranih jezika u ovoj školine pohađaju samo naši sugrađani već i stranci koji rade i žive u Srbiji. Mnogi od njih su prve reči na srpskom jeziku naučili upravo u Berlitzu. Manje je poznato, međutim, da puno stranaca u Beogradu uči i najpopularnije svetske jezike poput engleskog, španskog ili nemačkog, jer su metodi i kvalitet nastave apsolutno na nivou najvećih centara u svetskim metropolama, ali su kursevi značajno povoljniji.


Zaprašivanje komaraca u više naselja - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nBanjaluka: Sredstava za uništavanje komaraca ima dovoljno\nZaprašivanje komaraca u više naselja\nNaselja u kojima će akcija biti provedena su Paprikovac, Petrićevac, Lauš, Lazarevo I i II, Derviši, Zalužani, Kočićev vijenac, Obilićevo, Centar, park “Mladen Stojanović”, Borik, šetalište od Zelenog mosta do Rebrovačkog mosta, Starčevica, Nova varoš i Rosulje.\nAkcija će se takođe sprovoditi i u prigradskim naseljima Mađir, Česma, Priječani, Ada, Medeno polje, Vrbanja, Zeleni vir, Debeljaci, Kumsale, Dragočaj, Ramići, Kuljani i Barlovci. Iz preduzeća “Eko-bel” upozoravaju pčelare da navedenog dana preduzmu sve potrebne mjere za zaštitu pčela.\n“Svi pčelari bi trebalo u navedenom periodu da natkriju pčelinja društva radi zaštite. Takođe savjetujemo svim građanima da se radi zdravlja ne izlažu hemikalijama”, saopštili su iz “Eko-bela”, pišu Nezavisne novine.\nBanjalučka policija: „Umjetnik“ prebio aktivistu SDS-a


Novi Put » Unapređenje i jačanje privredno – ekonomske saradnje\nNaslovna // Tema dana // Unapređenje i jačanje privredno – ekonomske saradnje\nUnapređenje i jačanje privredno – ekonomske saradnje\ndatum unosa May 09, 2017\nAMBASADOR PALESTINE MOHAMED NABHAN SA PREDSTAVNICIMA PRIVREDNE KOMORE PALESTINE POSETIO JAGODINU\nAmbasador Palestine u Srbiji Mohamed Nabhan i predstavnici Privredne komore Palestine početkom prošle nedelje boravili su u Jagodini gde su imali sastanak sa predsednikom Skupštine grada Draganom Markovićem Palmom i jagodinskim privrednicima.\nPredsednik Skupštine grada Jagodine Dragan Marković Palma i ambasador Palestine Mohamed Nabhan po treći put su se sastali kako bi razgovarali o uspostavljanju ekonomske i privredne saradnje dve zemlje.\n-Imali smo prvi sastanak u Jagodini kome je prisustvovalo 14 ambasadora iz afričko – arapskih država, i drugi u ambasadi Palestine u Beogradu početkom ove godine, gde je bilo prisutno i desetak privrednika iz Jagodine. Njegova ekselencija Mohamed Nabhan je veliki prijatelj države Srbije, i ne da Srbija ima dobru saradnju sa ambasadorom Palestine, već mogu slobodno da kažem i konstatujem da je on jedan od najvećih lobista kada je u pitanju saradnja Srbije i arapsko – afričkih zemalja. Ono što je važno za Srbiju, to je da Srbija plasira svoje proizvode u arapsko – afričke države i da se ta ekonomska saradnja poveća. Takođe, ambasador Mohamed se bori za decentralizaciju, odnosno da se važni događaji ne odigravaju samo u Beogradu, već i u nekoliko gradova u unutrašnjosti Srbije, gde su organizovani privredni sastanci, na čemu mu je Srbija, a posebno Jagodina izuzetno zahvalna. Kada je u pitanju Jagodina, mi u proseku svakog trećeg dana imamo po nekog zainteresovanog investitora iz Evrope, a mogu da konstatujem i iz celog sveta. Do sada je Jagodina napravila 12 ugovora sa 12 stranih investitora, a do kraja ove godine očekujemo još najmanje 4 – 5 investitora, sa kojima smo već održali nekoliko sastanaka. Bilo bi nam drago ukoliko bi i Palestina imala nekog zainteresovanog investitora da dođe u srbiju i napravi neku fabriku. Mi besplatno dajemo lokaciju za izgradnju fabrike, država daje određene subvencije za zaposlene u novoizgrađenoj fabrici, tako da Srbija ima najbolje uslove na Balkanu za dolazak investitora. Želim da se zahvalim Njegovoj ekselenciji na pomoći i podršci, imajući u vidu da je Srbija sve vreme, a posebno u poslednjih pet godina predmet napada nekih koji su proterali srpski narod sa prostora bivše Jugoslavije, iz Hrvatske, iz Bosne i Hercegovine, sa Kosova i Metohije. Mogu slobodno da kažem da je njegova ekslencija, ambasador Mohamed jedan od najvećih lobista za Srbiju i srpski narod, on se bori za pravdu, a pravda je na srpskoj strani”, zaključio je Marković.\nSastanku u Skupštini grada Jagodine su prisustvovali i gradonačelnik Jagodine Ratko Stevanović, načelnik Pomoravskog okruga Goran Milosavljević, kao i vlasnici i direktori fabrika koje uspešno rade u Jagodini. Oni su članovima Privredne komore Palestine predstavili svoj proizvodni asortiman.\nFabrika ,,Feman” proizvodi elektromaterijal i uličnu rasvetu, preduzeće ,,Raleks” se bavi izradom i montažom čeličnih konstrukcija i hala, a fabrika ,,Kanbera” proizvodnjom aluminijumske i pe – ve – ce stolarije.\nSekretar Privredne komore Palestine Nadžedi Fijuri je izrazio zadovoljstvo što se sastao sa rukovodstvom grada Jagodine i vodećim privrednicima grada na Belici.\n-Ima dosta prostora za saradnju, videćemo šta konkretno možemo da radimo sa jagodinskim privrednicima, a ujedno upućujem vam poziv da nas posetite u Palestini, gde bi organizovali jednu izložbu sa srpskim proizvodima, kako bi naši privrednici mogli da vide šta sve Srbija može da proizvede i ponudi našem tržištu. Mi ćemo se aktivno u to uključiti i podržati tu ideju do njene realizacije, jer smo ubeđeni da postoji mogućnost za uspostavljanje saradnje. I pored toga što smo mi mala zemlja i što delimično živimo pod okupacijom, mi imamo aktivnu proizvodnu i privrednu delatnost, odnosno imamo dosta proizvoda koje možemo plasirati u Srbiju”, zaključio je Nadžedi Fijuri.\nNakon sastanka su predsednik Skupštine grada Jagodine Dragan Marković Palma i ambasador Mohamed Nabhan razmenili prigodne poklone, nakon čega su gosti iz Palestine obišli fabriku ,,Feman” i upoznali se sa proizvodnim programom ovog preduzeća.\n-Moji prijatelji koji dolaze iz Palestine vrlo su zainteresovani za sradnju sa Jagodinom i jagodinskim privrednicima. Ovo je prilika da uspostavimo ekonomsko – privrednu saradnju u okviru naših prijateljskih odnosa”, rekao je na odličnom srpskom jeziku Njegova ekselencija, amasador Palestine u Srbiji Mohamed Nabhan.\nPredstavnici ambasade Palestine u Beogradu i Privredne komore Palestine očekuju da će se uskoro uspostaviti mnogo jača ekonomsko – privredna sradnja dveju zemalja, jer za to postoje svi preduslovi, što će ujedno biti i svojevrsna nadgradnja tradicionalno prijateljskih odnosa Srbije i Palestine.


Bosch pegla TDA 2631: Pegle na paru: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Bosch pegla TDA 2631\nŠifra proizvođača TDA 2631\nAutomatsko sigurnosno isključenje "secure auto shut-off"\nPriključna snaga: najviše 2100 W\nNeto težina: 1.04 kg\nDimenzije aparata: 14 x 28 x 11,5 cm\nOpis proizvoda: Bosch pegla TDA 2631\nPalladium-glissée3AntiCalc: trostruka funkcija čišćenja sa self-clean, calcn clean i ugrađenim anti-calc sistemom. Dugačak priključni kabl (1.8 m) sa fleksibilnim spojem i mogućnošću namotavanja. Veliki, providni rezervoar za vodu (290 ml), sa brzim i jednostavnim punjenjem. Ploča za peglanje sa parnimi kanalima i 3 zone peglanja - idealna parna distribucija i peglanje.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 13676\nSifra 13676, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 13676, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Cvijanović: Mijenjati kadrove sve dok ne dođu oni koji će poslovati pozitivno – Haber.ba\n“Onda ćete imati bolji poslovni rezultat”, istakla je Cvijanović u izjavi novinarima i naglasila da podržava stav Vlade da se trebaju mijenjati i pozivati na odgovornost ljudi, sve dok ne dođu oni koji će poslovati pozitivno.\n“Prijevoz tereta zavisi od razvijenosti industrije i privrede. Ne očekujem tamo veoma pozitivne rezultate, ali očekujem da je broj radnika srazmjeran potrebama i da te firme ne nose teret obaveza koje nisu nužne. I onda ćete imati bolji poslovni rezultat”, rekla je Cvijanović.\n“Zašto bi ‘zaključali’ javna preduzeća, koja predstavljaju podsticaj za razvoj privrede i ukupno društvo”, rekla je Cvijanović.\n“Mijenjat ćemo ljude sve dok ne dobijemo one koji znaju šta je finansijska disciplina”, rekla je entitetska predsjednica, javlja “Fena”.\nTeme:izdvojeno, javna preduzeća, podsticaji, Republika Srpska, Željka Cvijanović


BTC $62.757 -3,34%\nETH $4.123 -0,91%\nXRP $1,11 -3,03%\nBCH $631 -1,35%\nEOS $4,73 -1,46%\nDOGE $0,25 -2,45%\nUprkos "kripto zime", kapacitet bitkoin "Lightning Network" je skoro stigao do 500 BTC, što vredi oko 2 miliona dolara\nKapacitet bitkoin (BTC) “Lightning Network” (LN) je prevazišao 2 miliona dolara prošle nedelje, 23. decembra, prema podacima od strane sajta za BTC statistike bitcoinvisuals.com.\nUprkos opadajućem tržištu koje traje cele godine, kombinovano sa nedavnim padom tržišta nazvanom “kripto zima”, bitkoin “Lightning Network” je doživeo snažan rast kroz 2018. godinu.\nOd 23. decembra, kanali nodova koji podržavaju Lightning protokol za skalabilnost su uspeli da obezbede kapacitet od 496,8 BTC, što je skoro dostiglo tačku od 500 BTC. U tom trenutku, ova količina je vredela oko 2 miliona dolara.\nBroj kanala koji povezuju nodove je po prvi put značajno porastao u zadnja dva meseca, sa ukupno 14.352 jedinstvenih kanala do kraja decembra.\nKao što je Cointelegraph prethodno objasnio, skalabilnost je jedan od najvećih problema za bitkoin mrežu. Uprkos mnogim poboljšanjima napravljenim u poslednjih 10 godina, ekosistem nekada nije sposoban da savlada rastući broj korisnika i transakcija, što može da drastično poveća vreme čekanja za transakcije od par minuta do nekoliko dana.\nBTC Lightning Network, drugi sloj protokola za plaćanje koji funkcioniše iznad BTC blokčeina, ima za cilj da reši probleme skalabilnosti korišćenjem kanala plaćanja - bezbedan i brz način da se izvrši transakcija između broja korisnika bez njihovog evidentiranja na blokčeinu do trenutka kada se kanal zatvori.\nKraj 2018. godine je obeležen sa nekoliko izveštaja koji pokazuju da su kripto preduzeća trenutno profitabilni tokom “kripto zime”. Na primer, broj kripto automata postepeno raste, sa 209 mašina koji operišu širom sveta u decembru.\nKanadska kompanija za rudarenje BTC-a, Hut 8, napravila je profit od rekordnih 13,5 miliona dolara u trećem kvartalu 2018. godine, dok je Japanski IT velikan GMO izjavio da je njihov kripto biznis, uključujući proizvodnju opreme za rudarenje i njihova kripto berza, zaradio 2,6 milijardi jena (22,8 miliona dolara) tokom istog perioda.\nMeđutim, neki kineski rivali su navodno počeli da prodaju opremu za rudarenje “na kilo”, u odnosu na cenu prema jednoj jedinici opreme.


Penzije za više udovica\nNovosti\t01.07.2019 13:21\nUstavni sud proglasio neustavnom jednu odredbu Zakona o penzijskom osiguranju. Dužina braka neće biti prepreka za nasleđivanje porodičnih primanja\nMLADE udovice koje su tek stupile u brak sa mnogo starijim muškarcem, a pritom nemaju zajedničko dete, uskoro će imati pravo na porodičnu penziju. To znači da će i posle nekoliko dana zajedničkog života moći da naslede penzioni ček. Međutim, to važi samo ako u trenutku smrti supružnika imaju bar 45 godina.\nUstavni sud Srbije proglasio je neustavnom odredbu Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju koja predviđa da pravo na porodičnu penziju preminulog, koji je u vreme zaključenja braka navršio 65 godina, može naslediti njegov bračni drug samo pod uslovom da imaju zajedničko dete ili da je brak trajao najmanje dve godine.\nPo mišljenju Ustavnog suda, ovim je povređeno načelo zabrane diskriminacije iz člana 21 Ustava po osnovu starosti. Oni naglašavaju da ni deo koji se odnosi na propisivanje godina starosti u kojima je preminuli zaključio brak nije u saglasnosti sa najvišim pravnim aktom.\n- Uvođenjem novih uslova za ostvarivanje prava na porodičnu penziju, i to samo kad je reč o situaciji sklapanja braka posle navršene 65. godine života osiguranika, sa obrazloženjem sprečavanja zloupotrebe prava na brak i prava na porodičnu penziju, zakonodavac je napustio teren legitimnog cilja ovog zakona - smatra Ustavni sud.\nNajviši sud je ukazao da pitanja trajanja braka i prava koja iz njega proističu uređuje Porodični, a ne Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju.\nPrema slovu Zakona o PIO, pravo na porodičnu penziju ne može da zastari, ali se moraju ispuniti osnovni zahtevi kako bi se ona isplaćivala. Važeći propis garantuje da ona može biti ponovo aktivirana čak i u slučaju kada nastupi pauza u njenom isplaćivanju usled neispunjavanja uslova nekog od članova primarne porodice.\nUSLOV - 45 GODINA\nAko je udovica u momentu smrti supružnika bila mlađa od 45, nikada neće moći da ostvari pravo na porodičnu penziju u slučaju kad posle smrti muža ostanu deca koja imaju pravo na njegovu porodičnu penziju.


U toku je renoviranje školskih objekata\nPredsednik opštine, Zoltan Bilicki, zamenik predsednika opštine, Zoran Dragin i predsednik SO, Atila Buču obišli su radove, koji su u toku na centralnoj zgradi OŠ u Adi. Lokalna samouprava opštine Ada putem razvoja infrastrukture stavlja veliki akcenat na poboljšanje životnog standarda građana naše opštine. Samim tim je renoviranje školskih objekata prioritet u ovom mandatu.\nNakon školskih zgrada na Utrinama i Obornjači sada je u toku renoviranje centralne školske zgrade OŠ „Čeh Karolj“ Ada i OŠ „NovakRadonić“ Mol. Ukupna vrednost radova na ova dva objekta iznose oko 100 miliona dinara. Prema rečima predsednika opštine, ZoltanaBilickog, ovaj iznos Lokalna samouprava obezbeđuje uz pomoć Republičke vlade. Istakao je, da je u planu i renoviranje zgrade srednje škole.\nSastanak u vezi budućih investicija\nKako smo o tome već i ranije izvestili, Javno preduzeće „Putevi Srbije“ je raspisalo javnu nabavku za izgradnju trećeg kružnog puta kod raskrsnice starog i novog puta u Molu. U okviru Javne nabavke za izvođača radova izabrano je preduzeće „Vojput“ iz Subotice. Troškove izgradnje kružnog toka pokriva Javno preduzeće „Putevi Srbije“, dok će Lokalna samouprava opštine Ada finansirati troškove projektovanja i izvođenja javnog osvetljenja te lokacije. Ukupna vrednost investicije iznosi oko 40 miliona dinara. Glavna tema sastanka je upravo bilo usaglašavanje termina izvođenja radova. Predsednik opštine, Zoltan Bilicki se u Subotici sastao sa nadležnim licima preduzeća „Vojput“.\nRazvoj Industrijske zone\nPredsednik opštine, Zoltan Bilicki je u saopštenju izneo, da je u Industrijskoj zoni završeno betoniranje onog puta, koji vodi do drugog reda građevinskih parcela. Vrednost puta, 420 m dužine i 4 m širine, iznosi oko 6,5 miliona dinara. Jednu polovinu iznosa obezbeđuje Lokalna samouprava opštine Ada, a drugu polovinu Ministarstvo privrede.\nPored ove investicije radi razvoja infrastrukture industrijske zone izvršena je ugradnja jedne mobilne trafo stanice u vrednosti od 25 miliona dinara, na koju se mogu priključiti firme u krugu od 300 metara. Izgradnja kružnog prstena bio je preduslov za stabilizaciju snabdevanja električnom energijom Industrijske zone, a omogućila je i postavljanje ove nove trafo stanice.\nU toku su radovi u osnovnoj školi u Molu\nU Molu su u toku radovi na renoviranju OŠ „NovakRadonić“. U okviru radova vrši se popravka krovne konstrukcije, zamena prozora, unutrašnje i spoljašnje krečenje, postavljanje novog parketa, zamena podne obloge u 6 učionica, kao i popločavanje stepeništa. Za ove radove su škola i Lokalna samouprava opštine Ada zajedno aplicirale na konkursu pod nazivom „Modernizacija škola u Srbiji“ i dobile iznos od 25 miliona dinara. Troškove radova pokriva Evropska investiciona banka. Predsednik opštine, Zoltan Bilicki i zamenik predsednika, Zoran Dragin su u toku prepodneva obišli radove.\nPredstavnici Ade na festivalu Ukusi Vojvodine\nTokom poslednjeg vikenda u septembru je u Novom Sadu, na Limanskom parku održan Festival gastronomije „Ukusi Vojvodine“. Našu opštinu su na ovoj manifestaciji predstavljali: Javno preduzeće za rekreaciju „Adica“ iz Ade, Udruženje „Molski povrtari“ iz Mola, i Aktiva žena iz Mola.\nBetoniranje otresištana teritoriji opštine\nU opštini se otresišta izgrađuju na 60 lokacija, koje su dimenzija 3m širine i 40m dužine.Na delu između Ade i Sente su radovi već završeni, a nakon toga su počeli pripremanje podloge, odnosno betoniranje priključaka na javni put, pored puta prema Sterijinovom selu. Za realizaciju ove investicije Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo putem konkursa obezbeđuje 17 miliona dinara, što pokriva oko 51% potrebnih novčanih sredstava, a razliku od oko 49% obezbeđuje Lokalna samouprava opštine Ada iz sopstvenih sredstava. Predsednik opštine, Zoltan Bilicki, zamenik predsednika, Zoran Dragin i predsednik SO, Atila Buču su obišli radove.


Na današnji dan, 1. jul: Počela s radom prva astronomsko-meteorološka stanica u Srbiji - National Geographic Srbija\nNa današnji dan, 1. jul: Počela s radom prva astronomsko-meteorološka stanica u Srbiji\nPrvu astronomsko-meteorološku stanicu u svojoj kući na Vračaru organizovao je profesor Velike škole Milan Nedeljković, 1. jula 1887. godine.\nOBJAVLJENO: 01. 07. 2014.\nNa najvišoj tački grada, četiri godine kasnije podignuta je zgrada za opservatoriju koja i sada služi toj svrsi.\nMilan Nedeljković je posle školovanja u Srbiji, studirao u Francuskoj gde je i diplomirao na Sorboni, Kolež d Fransu i pariskoj Astronomskoj školi. S ovakvim diplomama, odmah po povratku u Srbiju 1884. godine, prihvaćen je za suplenta u Velikoj školi.\nTokom narednih godina, Nedeljković je utemeljio ovu granu nauke u našoj državi. On je osnivač prve "Provizorne opservatorije", tvorac mreže meteoroloških osmatračkih stanica u Srbiji, tvorac sistema protivgradnih topova, pokretač "vremenske prognoze" u "Srpskim novinama", autor obimnih radova o meteorologiji.\nNeverovatan prizor: Veliki kanjon Kolorada ispunjen oblacima