Ambasador: Nemačka ne traži od Srbije priznanje Kosova - 14.10.2015, Sputnik Srbija\nAmbasador: Nemačka ne traži od Srbije priznanje Kosova\nNemačka ne traži od Srbije da prizna nezavisnost Kosova, kao uslov za otvaranje pregovaračkih poglavlja sa Evropskom unijom, izjavio je danas nemački ambasador u... 14.10.2015, Sputnik Srbija\n16:02 14.10.2015 (Osveženo: 16:03 14.10.2015)\n© Sputnik / Vladimir Astapkovič / Uđi u foto-galerijuZastave EU i Nemačke u Berlinu\nNemačka ne traži od Srbije da prizna nezavisnost Kosova, kao uslov za otvaranje pregovaračkih poglavlja sa Evropskom unijom, izjavio je danas nemački ambasador u Beogradu Aksel Ditman.\n„Poznato je da se Nemačka unutar EU zalaže da, između ostalog, poglavlje 35 u pregovorima Srbije o članstvu u EU bude otvoreno sada. Neosnovane su izjave da EU ili Nemačka od Srbije u tom kontekstu traže priznavanje Kosova. Nema dodatnih uslova“, izjavio je Ditman za B92.\n„U pregovaračkom okviru se ističe koliko je za napredak u pregovaračkom procesu važna implementacija Briselskog sporazuma iz aprila 2013. godine, kao i nastavak procesa normalizacije. Nastavak procesa normalizacije važan je iz naše perspektive. U pregovaračkom okviru, takođe, utvrđeno je da na kraju pristupnih pregovora treba da bude pravno obavezujući sporazum između Srbije i Kosova o sveobuhvatnoj normalizaciji njihovih odnosa. Daljih uslova nemaju ni Evropska unija ni Nemačka“, rekao je ambasador Ditman.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je sinoć u Briselu da se amandmanom, čiji je predlagač Nemačka, vrši dodatni pritisak na Srbiju u pokušaju da direktno ili indirektno prizna nezavisnost Kosova.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić kritikovao je prošle nedelje pokušaje EU da se u pregovaračku platformu za otvaranje poglavlja 35 ugrade odredbe kojima se unapred određuje ishod briselskog dijaloga i nameće stav Prištine o statusu Kosova.\nVučić je naveo da je za Srbiju to lošije rešenje od formalnog priznanja nezavisnosti Kosova.\n„Ova informacija je još teža, sam taj nacrt jednog groznog papira lošiji je za nas od formalnog priznanja nezavisnosti Kosova. Ovo je gore od toga“, rekao je Vučić na konferenciji za novinare, poručivši da sve što Priština nije uspela dijalogom pokušava na ovaj način da uradi.


R I Z I N G E R I U M: Dinosaur Jr.: U klubu Boogaloo\nDinosaur Jr., alternativni rock bend iz Amerike nastupa u utorak 30. 6. u zagrebačkom klubu Boogaloo\nDinosaur Jr., američki alternativni rock bend formiran je 1984. godine, a čine ga gitarista J. Mascis basista Lou Barlow i bubnjar Murph. Jedan su od najuticajnijih rock bendova 90-ih, a iza sebe imaju 8 studijskih albuma.\nGodine 1985. objavili su debi album "Dinosaur", kako se i grupa do tada zvala, sa 11 pesama punih pseudo-hardcore gitarskih rifova prošaranih lenjim Mascisovim vokalom što ih je dovelo do poređenja s Neil Youngom i Sonic Youth. Kasnije će se pokazati da je taj muzički stil prepun distorzije obeležio njihovu karijeru i učinio ih prepoznatljivima u svetu.\nNakon 7 studijskih albuma, bend je neko vreme pauzirao, da bi se 2005. godine vratili na scenu. Trenutno su u fazi snimanja novog albuma čiji je izlazak najavljen upravo za ovaj mesec.


MILIĆ VUKAŠINOVIĆ TEŠKA SRCA PROGOVORIO O ĆERKI: Kao da mi fali trećina mene, sa ove dve trećine nastavljam dalje... - Informer\nMilić Vukašinović po prvi put je bio na nekom javnom događaju nakon tragične smrti njegove ćerke Maje\nMilić je pristao da popriča i e bez zadrške izneo svoje emocije.\n- Osećam se kao da mi fali trećina mene... Sa ove dve trećine nastavljam dalje - rekao je Milić za Telegraf.rs i dodao:\n- Deca su odlično, ova faza je još za njih vrlo bolna jer ako im se ne kaže, oni imaju telefone i nađu na internetu, saznaju neke stvari. Obzirom da oni nisu bili sa majkom, nego u dečjem selu, tamo su uslovi su fenomenalni, te žene koje paze na njih se trude da to prođe što bezbolnije - objasnio je Vukašinović, koji je zatim deci i roditeljima poslao snažnu poruku.\n- Teško je reći nešto što može nešto da promeni kad je takva situacija u pitanju. Nemoguće je držati dete pod staklenim zvonom, odvojiti o društva, od života. Najbitnije je da deci usade porodično vaspitanje i lepotu porodičnog života koju treba da ponesu i da onda shvate da će sve to da izgube ako se odaju narkomaniji - zaključio je roker.\nMilić Vukašinović ćerka preminula roditeljstvo


Beogradski Šahovski klub slepih Napredak - Sah - Cetinjska 9 Stari grad\nBeogradski Šahovski klub slepih Napredak\nŠahovski klub slepih ''Napredak'' okuplja slepe i teže slabovide sahiste i kao takav jedini je na teritoriji grada Beograda od 1954. godine. Od početka rada takmiči se u kupu i ligi sa igračima zdravog vida i njihovim klubovima, postižući zapažene rezultate. Nasi članovi su osvajači najsjanijih odličja sa raznih internacionalnih takmičenja i prvenstava. Naše prostorije se nalaze u samom centru grada u ulici Cetinjska br.9.\nU svojim aktivnostima posebno je usmeren na rad sa decom i omladinom ostećenog vida. Imamo dve skole saha, a tokom cele godine organizujemo razna takmičenja za decu i omladinu za sve uzraste. Već deset godina organizujemo tradicionalni međunarodni sahovski turnir ''Mladih nada Srbije'' koji je otvorenog tipa pa učestvuju i igrači iz Makedonije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, itd. Pravo učesća imaju igrači do navrsene 27 godine života, članovi saveza slepih i slabovidih. Ovakvo međunarodno takmičenje ne održava se nigde na Balkanu, a mi kao druga sahovska zemlja posle Rusije u svetu želimo da održimo primat i kroz ovakva takmičenja stvorimo sto bolje naslednike sahovske reprezentacije slepih Srbije i Crne Gore.\nSkola saha za decu i omladinu ostećenog vida održavana je od samog osnivanja naseg kluba sa kraćim prekidom kada smo bili bez prostorija. Ona je glavna okosnica saha slepih uopste posto je pohađaju i deca iz unutrasnjosti koja su na skolovanju u Beogradu. Iz te sahovske skole nastali su mnogi sahovski majstori sa međunarodnim titulama, a činili su reprezentaciju slepih sahista koja je do sada osvojila dve zlatne i sedam srebrenih medalja na paraolimpiskim igrama kao i vise medalja na svetskim kupovima, pojedinačnim takmičenjima, itd. Preko skole saha stvaramo podmladak ekipe koja se takmiči u ligi i kupu Sahovskih saveza, na međunarodnim i mnogim drugim takmičenjima. Interesovanje mladih za sah u populaciji slepih je veliko iz vise razloga. Znajući da su njihovi prethodnici preko saha se integrisali u siru drustvenu zajednicu, proputovali mnogo posto je sah jedna od malobrojnih aktivnosti u kojoj slepi mogu ravnopravno da se bore sa osobama zdravog vida i uživaju veliko postovanje kod sahovske javnosti i sire.


Huligane sa stadiona odmah u zatvor – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nHuligane sa stadiona odmah u zatvor\nOvo je samo jedna od mjera koju Srbija planira da sprovodi u cilju smanjenja nasilja na sportskim manifestacijama. Zabranu prisustva na stadionima neće imati samo huligani sa krivičnim prijavama, već i oni sa prekršajnim, saznaje Blic.\nKako bi se navijanje vratilo na tribine, moraće da se uspostavi efikasnija veza između policije, tužilaštva i sudova. Јedan od dugoročnijih ciljeva je presjecanje sprege finansijera huliganskih grupa sa kriminalom i utvrđivanje eventualne veze s političarima i pravosudnim organima.\nRazbijanje mreže treba da ima za rezultat da se više ne dogodi da huligani sa više krivičnih prijava nikada nisu procesuirani i da stalno ponavljaju ista djela.\nЈedan od članova Vladinog tima koji je radio na Nacionalnoj strategiji za borbu protiv nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama, naveo je da je ostalo da se na osnovu principa iz nje definišu, grubo rečeno, načini na koji će se ispuniti cilj.\nStrategija je usvojena za period od 2013. do 2018, a dokumentom je utvrđena osnova za uspostavljanje efikasnih mehanizama i koordinacija, kao i jasne nadležnosti i odgovornosti za sistemsko sprečavanje nasilja.\nVicepremijer Aleksandar Vučić danas je najavio obračun države sa svima koji prodaju drogu i ugrožavaju bezbjednost na javnim priredbama.\nNakon sjednice Biroa za koordinaciju službi bezbjednosti, na kojoj je tema bio i problem sa huliganima, Vučić je rekao da će biti formirane dvije nove službe – jedna za borbu protiv ekstremizma i terorizma, a druga za borbu protiv narko-dilera.\nPremijer Ivica Dačić istakao je da se mora promijeniti i kaznena politika kada je riječ o incidentima na stadionima. “Neophodno je da se brže izriču kazne, čak i po cijenu da bude više prekršajnih prijava nego krivičnih. Neophodno je efikasnije kažnjavanje jer sve gubi smisao poslije dugih sudskih procesa”, naveo je on.\nKaže i da će se razmotriti i mogućnost da se za nasilje na stadionima uvećaju kazne, i novčane i zatvorske.\nDanas je posljednji neparni datum u ovom vijeku\nFrancuska: Eksplozija, jedno lice poginulo (VIDEO)


Porošenko za mirovne snage UN na granici s Rusijom\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko založio se danas za razmeštanje mirovnih snaga Ujedinjenih nacija duž granice s Rusijom.\n"Činimo sve da dovedemo mirovne snage s ciljem da zaštitimo Ukrajinu od ruske agresije, uključujući i nekontrolisane delove ukrajinsko - ruske granice", rekao je Porošenko na konferenciji za novinare u Kijevu.\nPorošenko je, kako je preneo Tas s, ranije rekao da Ukrajina ima pravo da se obrati Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija sa zahtevom da razmesti mirovnu misiju kako bi došlo do mira u zemlji.\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov ranije je rekao da inicijativa Kijeva ima za cilj da zemlju podeli na dva dela i dodao da Moskva u Savetu bezbednosti UN neće glasati za mirovnu misiju UN u Ukrajini.\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija održaće danas hitan sastanak o širenju sukoba u Ukrajini, koji prete primirju dogovorenom pre četiri meseca uz posredovanje EU.\nHitan sastanak SB UN zatražila je Litvanija, pošto je predsednik Ukrajine Petro Porošenko rekao da je 9.000 ruskih vojnika prisutno na teritoriji Ukrajine i upozorio na opasnost od "potpune invazije" Rusije duž cele zajedničke granice.


Domaće životinje Arhiva - Far\nHomePosts Tagged "Domaće životinje"\nDomaće životinje Tag\nU Dimitrovgradu se održava trodnevni naučni simpozijum o očuvanju autotonih rasa\nU Dimitrovgradu se održava trodevni naučni simpozijum po nazivom “Zaštita agrobiodiverziteta i očuvanje autohtonih rasa domaćih životinja”. Ovo je drugi po redu simpozijum koji Fakultet veterinarske medicina iz Beograda organizuje u Dimitrovgradu, a prethodni je održan 2016. godine. Skup su otvorili Zoran Gerov, zamenik predsednika opštine\nDan za goste na gazdinstvima čuvara starih rasa 22. septembra\nPodručje opštine Dimitrovgrad predstavlja jedan od glavnih centara Srbije za očuvanje starih i ugroženih rasa domaćih životinja, sa oko 15 zastupljenih autohtonih rasa koje se odgajaju na dvadesetak gazdinstava širom opštine Dimitrovgrad. Skupština opštine Dimitrovgrad je 2012. godine proglasila teritoriju opštine Parkom agrobiodiverziteta. Jednodnevna tura (22.\nOsnovna odgajivačka organizacija „STADO“ obaveštava odgajivače autohtonih rasa da je Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Republike Srbije počelo sa isplatom podsticaja za očuvanje autohtonih rasa domaćih životinja po osnovu Pravilnika o podsticajima za očuvanje biljnih genetičkih resursa. Na području opštine Dimitrovgrad, koje je od strane


Srbija: Više od 130 prijava zbog paljenja badnjaka u Novom Sadu | Kosova.info\nDom|Najnovije|Srbija: Više od 130 prijava zbog paljenja badnjaka u Novom Sadu\nSrbija: Više od 130 prijava zbog paljenja badnjaka u Novom Sadu\nGradska uprava za inspekcijske poslove u Novom Sadu je tokom 5. i 6. januara primila više od 130 prijava koje su se odnosile na obeležavanje Badnjeg dana na teritoriji grada, odnosno prijava zbog odlaganja, ostavljanja i paljenja drva i raznih drugih materijala na javnoj površini, saopšteno je iz Gradske uprave.\n„S obzirom na to da gomilanje drva i raznog materijala predstavlja prekršaj u skladu sa Odlukom o uredjenju Grada Novog Sada, protiv lica kojem smo utvrdili identitet biće izdat prekršajni nalog“, navodi se u saopštenju.\nPovom medijskih napisa i poziva pojedinih opozicionih partija i ekoloških organizacija da inspekcija kazni one koji su u naselju Klisa palili u badnjaku i veće količine automobilskih guma, Gradska uprava je navela da je postupila po toj prijavi, a reagovale su i Komunalna inspekcija i Komunalna milicija.\n“U navedenom slučaju, prilikom izlaska na lice mesta, zatekli smo nekoliko lica koja su pripremila gomilu drva i raznog drugog materijala radi paljenja istog za Badnje veče”, naveli su iz Gradske uprave. Dodaje se da je sektor Komunalne inspekcije naknadno, u jutarnjim časovima nakon Badnjeg dana, obišao sve lokacije na kojima su utvrdjene manje količine ostataka pepela.\n“Kasnijim obilaskom lokacija, utvrdjeno je da su i ostaci pepela skroz uklonjeni sa površine javne namene, od strane lica kome je i naloženo da to učini”, navodi se u saopštenju.\nSrbija: Video na Pinku – 20 minuta ludila i priprema za mnogo veću represiju\nPorodica Đoković: Novak je na slobodi i trenirao je


Halcom je jedini izdavatelj kvalifikovanog elektronskog certfikata u BiH\nAll Rights Reserved - Halcom d.o.o.\nFra Andela Zvizdovića 1\n+387 33 295 496\nVodeći provajder elektronskog bankarstva u BiH\nBESPLATAN seminar za računovodstvene servise\nPogled u budućnost - halcom.ba\nMultiuser rješenje, multisign rješenje, udaljeno potpisivanje, potpuna kontrola nad poslovanjem preduzeća, poslovanje po evropskim standardima, ušteda troškova i vremena pripreme, obrade i slanja naloga.\nSve vrste transakcija platnog prometa u zemlji i inostranstvu, import i export podataka, upravljanje finansijama cjelokupne firme, praćenje tokova gotovine, analiza najpovoljnijeg dobavljača/kupca, korištenje digitalnog identiteta i sistema zaštite od prevare.\nSavršeno rješenje za elektronsko bankarstvo - od transakcija bankarstva i upravljanja ličnim finansijama do razmjene e-faktura i trgovine.\nJednostavna upotreba, mogućnost prilagođavanja potrebama poslovanja kroz jednu elektronsku platformu, mogućnost automatizacije elektronskog poslovanja između elektronske banke i računovodstvenog (ERP) sistema.\nPredstavljanje certifikacione agencije Halcom CA BiH\nPredstavljanje Hal E-Bank/B2B rješenja\nSarajevo, 13. novembar, Business Center Unitic\nFra Anđela Zvizdovića 1, od 10 do 13 sati


Villager zaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nVillager zaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14 cene\nZaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14 Villager Zaštitite glavu, lice i sluh U skladu sa evropskim standardima EN 397, EH 1731, EN 352-3, EN 166,... specifikacija\nZaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14 Villager Zaštitite glavu, lice i sluh U skladu sa evropskim standardima EN 397, EH 1731, EN 352-3, EN 166\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Villager zaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Villager zaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Zaštitna oprema cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Villager Zaštitna oprema, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Villager zaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Villager zaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14. Pre kupovine, podatke za Villager zaštitni šlem sa vizirom i antifonima VFH14 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


NEMA NOVCA ZA FESTIVAL POZORIŠTA ZA DECU\nMeđunarodni festival pozorišta za decu, koji se tradicionalno održava u Subotici, biće odložen za septembar, zbog nepredviđenih i nepovoljnih okolnosti, a pre svega zbog smanjenja ukupnog budžeta za kulturu, kasnog raspisivanja konkursa po osnovu kojih se ta manifestacija finansira i neizvesnog ishoda konkursa, saopštili su danas organizatori.\nIzvršni producent i Savet festivala su zajedno sa direkcijom festivala zaključili da je najmudrije i najrazboritije da se 23. Međunarodni festival pozorišta za decu umesto od 22. do 28. maja, održi od 25. septembra do 1. oktobra.\nU “neizvesnoj finansijskoj situaciji” je i Festival evropskog filma Palić, po rečima Ilije Tatića, direktora Otvorenog univerziteta Subotica (izvršnog producenta oba renomirana festivala).\n“Brine nas što ni Republika, ni Pokrajina nisu još uvek raspisale konkurse. Za producenta, kao što je Otvoreni univerzitet Subotica, koji nije na budžetu, a organizuje ovako ozbiljne i velike manifestacije, ovo je teška situacija”, rekao je Tatić.\nOn je naglasio da priprema i organizacija oba festivala traje godinu dana.\n“Mi već od avgusta, kada je Festival evropskog filma Palić u pitanju, razgovaramo sa učesnicima predstojećeg festivala, ali se bavimo i svim ostalim segmentima same organizacije. Računamo na to da će na svim nivoima vlasti i dalje na pravi način vrednovati festivale jer oni imaju dugoročan značaj za našu kulturu i bilo bi nedopustivo da urušavamo njihov ugled”, kaže Tatić.\nPrema proceni organizatora, ukupan budžet Međunarodnog festivala pozorišta za decu u Subotici mogao bi biti poznat najranije u aprilu 2016, što je prekasno za festival koji je bio predviđen za maj.\n“Priprema 23. festivala započeta je pre više od pola godine, sve aktivnosti teku prema planu, pa u organizacionom i programskom smislu nema i ne bi bilo nikakvih razloga da se festival ne održi u prvobitno planiranom terminu”, rekao je direktor i selektor festivala Slobodan Marković.\nZa glavni, takmičarski program do sada je prijavljeno preko 170 pozorišta i oko 200 predstava sa raznih strana sveta i iz Srbije.\nMarković je naglasio da je pristigao i veliki broj prijava za međunarodnu teatrološku konferenciju posvećenu pozorištu za decu i mlade, osmu po redu, prevode se knjiga “Lutka u kulturi” (drugi tom) nedavno preminulog poljskog teatrologa Henrika Jurkovskog i dva zbornika sa naučnih skupova održanih na festivalu 2015. godine.\n“Postigli smo dogovor sa Italijanskim institutom za kulturu u Beogradu oko predstavljanja italijanskog lutkarstva u Subotici, Novom Sadu i Beogradu, moguće i u nekom drugom mestu u Srbiji”, dodao je Marković.\nOn je primetio ove godine povećano interesovanje dečjih amaterskih pozorišnih grupa za učešće u pratećim programima festivala, posebno onih iz inostranstva – iz Turske, Slovenije, Rusije, a naročito značajno je interesovanje teatra iz glavnog grada Letonije, Rige, koji je spreman da pokrije putne troškove i troškove boravka za 40 članova svog ansambla.\n“To je još jedna potvrda kvaliteta i međunarodnog ugleda koji ovaj festival uživa. Međutim, pokrajinski i republički konkursi po osnovu kojih se festival sufinansira još uvek nisu raspisani, ne znamo kada možemo da očekujemo rezultate konkursa, niti koliko će novca biti izdvojeno za festival u ovoj godini”, kazao je Marković.\nOn je dodao da, imajući u vidu negativno iskustvo od pre tri godine, kada je ukupan (umanjen!) budžet bio poznat tek nakon održanog festivala, ne usuđuju se da ulaze u troškove koje kasnije neće imati ko da pokrije.\nPrilikom utvrđivanja novih datuma vodilo se računa da se, u onoj meri u kojoj je to moguće, Međunarodni festival pozorišta za decu ne preklopi sa sličnim manifestacijama u zemlji i regionu, kao ni sa drugim značajnim manifestacijama sličnog profila u svetu, a da se održi u doba godine kada još uvek postoji verovatnoća da će vremenski uslovi biti dovoljno dobri za realizaciju programa na otvorenom.\nUpišite tekst * three + = twelve


Srbija najlošija u regionu po NIN-ovom indeksu ekonomske snage | EurActiv Srbija\nSrbija najlošija u regionu po NIN-ovom indeksu ekonomske snage\nObjavljeno : 02.11.2017.\t Tweet\nPrema indeksu ekonomske snage u prvoj polovini 2017. godine, koji je nedeljnik NIN izračunao na osnovu 10 različitih ekonomskih parametara, Rumunija je na prvom mestu u regionu, a Srbija na poslednjem, objavljeno je u novom broju nedeljnika. Od maksimalnih 10 poena, Rumunija ima ocenu 8,25 , a iza nje su Bugarska, Hrvatska, Makedonija, Crna Gora, Albanija, Bosna i Herecgovina i Srbija.\n"Srbija nije najbolja ni po jednom od deset parametara. Istovremeno, zajedno sa Crnom Gorom je šampion inflacije, na poslednjem mestu zbog nižih plata i sporijeg rasta bruto domaćeg proizvoda je Makedonija, a samo BiH od Srbije ima manji udeo investicija u BDP", navodi NIN.\nRumunija je na kraju prvog polugodišta 2017. imala najveći realni rast plata i BDP, najmanji spoljni dug i najnižu stopu nezaposlenosti.\nMakedonija ima najnižu stopu inflacije i najveći udeo investicija u BDP.\nBugarska ima najniži udeo javnog duga u BDP i jedina u regionu pozitivan saldo platnog bilansa, a Hrvatska najvišu prosečnu platu i BDP po stanovniku.\nNIN-ovo istraživanje je pokazalao da su samo u Makedoniji u prvih šest meseci 2017. godine zarade bile manje nego u Srbiji.\nU drugom tromesečju 2017. Rumunija je imala najveći rast BDP, od 5,7%, Albanija 4%, Bugarska 3,7%, Crna Gora 3,2%, Hrvatska 2,7%, BiH 2,2%, Srbija 1,3% dok je Makedonija imala pad BDP od 0,9%.\nRumunija ima najmanju stopu nezaposlenosti od 5,4%, Bugarska 6,3%, Srbija 11,8%, Hrvatska 13,5%, Albanija 13,9%, Crna Gora 16,3%, Makedonija 22,6% i BiH 39,4%.\nIndeks ekonomske snage zemalja regiona NIN je izračunao na osnovu rasta BDP, BDP po stanovniku, prosečne neto zarade, realnog rasta zarada, rasta cena, stope nezaposlenosti, udela investicija, javnog i spoljnjeg duga u BDP i salda platnog bilansa.\n: Forum: Siva ekonomija i česte izmene zakona problem u regionu\n: Građani regiona nezadovoljni ekonomskom situacijom


"Braća" prekinula Zvezdin pobedonosni niz! - Sportske.net\n"Braća" prekinula Zvezdin pobedonosni niz!\nKošarkaši Crvene zvezde mt:s pretrpeli su prvi poraz u sedmom kontrolnom susretu koji su odigrali u sklopu priprema za novu sezonu.\nAlimpijević otkrio - "Delije" pomogle prilikom dovođenja pojačanjaŽo i Leo ga prozivali, sledi osveta!Ročesti: "Ovaj tim je skup boraca"''Delije'', želite Zvezdine sezonske karte? Ovde su sve neophodne informacijeOde Radonja u Kinu\nŠampion Srbije i regionalne ABA lige poražen je u polufinalu turnira koji se igra na Kritu. Prvi poraz crveno-belima u sklopu priprema za novu sezonu priredila je ekipa Olimpijakosa.\nGrci su večeras slavili rezultatom 70:56 (17:10, 22:12, 14:16, 17:18) pa će u nedeljnom finalu igrati protiv ekipe Makabija koja je ranije danas uz dosta sreće savladala Uniks.\nUtakmica je u dobroj meri podsećala na duele koje su crveno-beli iz Beograda i Pireja vodili prethodnih sezona u Evroligi, a pre svega se tu misli na manji broj poena i dosta čvrstu igru.\nPrvo poluvreme obeležio je sjajnom igrom srpski internacionalac iz redova Olimpijakosa Nikola Milutinov. Centar grčkog sastava postigao je 10 poena u prve dve četvrtine i uz Robertsa (7 pts) bio najefikasniji pojedinac Sfaropulosove ekipe.\nZvezda je u prvom poluvremenu postigla samo 22 poena tako da je već nakon 20 minuta igre bilo jasno da će tim Dušana Alimpijevića imati problema da uhvati željeni ritam.\nOtežavajuća okolnost bila je i ta što beogradski crveno-beli nisu mogli da računaju na Branka Lazića i Pera Antića pa su u skraćenom rosteru morali da se suprotstave kvalitetnom rivalu.\nNajefikasniji u timu Crvene zvezde mt:s bili su francuski centar Matijas Lesor i Milko Bjelica sa po 14 poena, a pratio ih je Džejms Feldin sa 7. Tejlor Ročesti se zadržao na tri poena, baš kao i Marko Kešelj.\nNajbolji pojedinac na utakmici bio je srpski centar Nikola Milutinov koji je vodio Olimpijakos do trijumfa sa 16 poena. Pratio ga je Brajan Roberts sa 10 poena.\nOlimpijakos će se u nedelju sastati sa Makabijem u meču za prvo mesto, dok će Crvena zvezda mt:s igrati protiv Uniksa za treće mesto istog dana od 17 časova.


Milojević: "Bili smo bolji za gol" - Sportske.net\nMilojević: "Bili smo bolji za gol"\nNakon druge uzastopne pobede na startu prolećnog dela sezone trener Čukaričkog Vladan Milojević izjavio je da je njegov tim zaslužio trijumf u Novom Pazaru.\nFSS - ''Čuka'' može u Evropu, a Zvezda i Partizan...?U ''Čuki'' ne brinu zbog kiksa, ovo su njihovi ciljevi!JSL - Nišlije iznenadile ''Čuku'', novi poraz Jagodine!JSL - Donji Srem se razgoropadio, Voša slavila u Pazaru!Zagorčić: "U Novi Pazar po tri boda"\nTrener beogradskog Čukaričkog Vladan Milojević rekao je da je njegov tim bio bolji od Novog Pazara za jedan gol i da je zasluženo trijumfovao u utakmici 17. kolu Superlige Srbije.\n"Domaćinu su nedostajali navijači, ali oni pravi koji pružaju veliku pomoć. Plašili smo se početnih minuta i upravo se dogodilo da brzo uđemo u minus. Dobro po nas je što smo brzo izjednačili, a zatim i došli do zaslužene pobede", rekao je Milojević.\nČukarički je u subotu pobedio u Novom Pazaru sa 2:1, golovima Igora Matića u 21. i Slavoljuba Srnića u 48. minutu. Jedini strelac za domaćina bio je Vladimir Radivojević u 10. minutu.\nUtakmica je odigrana bez prisustva publike, zbog kazne Disciplinske komisije Fudbalskog saveza Srbije.\nTrener Novog Pazara Milorad Kosanović izjavio je da je njegov tim igrao dobro dok je imao vođstvo, ali da su kasnije domaći igrači kasnije odustali od igre.\n"Cela situacija ostavila je traga. Nije u pitanju samo ono što se dešavalo prošle nedelje, traje to već oko tri meseca. Primili smo golove posle velikih grešaka, a zatim odustali od igre. Čukarički je potvrdio da je trenutno, uz Partizan, jedina ekipa koja ima profil", ocenio je Kosanović.\nPosle nekompletnog kola, Čukarički je drugi na tabeli sa 34 boda, dok je Novi Pazar šesti sa 23. Novi Pazar će u sledećem kolu gostovati Radničkom 1923 u Kragujevcu, dok će Čukarički ugostiti ekipu čačanskog Borca.


Uredbu Vlade Srbije o izdavanju doplatne poštanske marke za igradnju hrama Svetog Save deo javnosti tumači kao spornu, navodeći pravo svakog građanina na versko opredeljenje.\nDoplatna poštanska marka će se, po ceni od osam dinara, prodavati od 11. januara do osmog jula, kako bi se obezbedio dodatan novac za finansiranje završetka enterijera hrama Svetog Save u Beogradu.\n- Na predlog Sinoda Srpske pravoslavne crkve, Vlada je donela uredbu o izdavanju ove markice. Time je propisana i obaveza da se pribavljeni novac mora koristiti isključivo u svrhe obnove hrama - objašnjavaju u Ministarstvu finansija.\nDok namenu, način izdavanja, tiraž, visinu apoena i period izdavanja doplatne marke utvrđuje Vlada Srbije, prodaju i naplatu obavlja JP PTT saobraćaja 'Srbija' i drugo preduzeće koje, u skladu sa zakonom, obavlja delatnost unutrašnjeg saobraćaja.\nKorisnih sredstava, pri tom, podnosi tromesečni izveštaj nadležnom ministarstvu o njihovom korišćenju. Sredstva se uplaćuju sedmodnevno na račun propisan za uplatu prihoda budžeta Republike Srbije.\n- Ovaj način doprinosa izgradnji hrama je prihvatljiv samo ukoliko se i druge humanitarne i kulturne akcije pomažu na isti način. S obzirom na to da u Srbiji žive ljudi različitog verskog opredeljenja, kao i ateisti, ovo možda i nije najpovoljniji način pomaganja izgradnje hrama - smatra sociolog Zoran Stoiljković.


OTVORENA LOKALNA KANCELARIJA\n07.07.2017. 19:39h Ažurirano: 04.02.2019. 17:09h\nPodgorica će ubuduće, makar formalno, bit tačka povezivanja mladih u regionu. Lokalna kancelarija Ragionalne kancelarije za saradnju mladih, otvoreno je u Omladinskom centru u Bloku V, a njen zadatak će biti poboljšanje, ali i čuvanje saradnje mlađih generacija Zapadnog Balkana koje, kao posljedica rata, često i dalje razdvajaju izmišljenje razlike.\n"Imajući u vidu činjenicu da zemlje Zapadnog Balkana dijele teret zajedničkog nasleđa i izazova, kao i da to utiče na mlade koji su odrasli u regionu punom predrasuda i netolerancije, inicijativa za formiranje Regionalne kancelarije za saradnju mladih, došla je kao mehanizam podrške mladima u ovom regionu", kazao je Nikola Janović, ministar sporta.\nIako na otvaranju kancelarije nije bilo konkretnih primjera buduće saradnje, riječi koje su ponavljali osnivači su da je ideja institucionalna povezanost mladih regiona, zajednički projekti, ali i omladinske razmjene.\nKao dokaz da je saradnja moguća i poželjna, ambasador Njemačke u Crnoj Gori navodi primjer omladinske kancelarije ta zemlje, koja sarađuje sa francuskom kancelarijom za mlade, a podgorička kancelarija je plod upravo te saradnje.\n"Uvijek je dobro imati samite, donositi razne deklaracije, ali ono što mladi očekuju vidljivi, konkretni rezultati. Zato mladima ljudima u Crnoj Gori, ali i drugim zemljama Zapadnog Balkana, od danas nudimo priliku da sarađuju, okupljeju se i rade na onome što mi zovemo “pomirenje u praksi”", kazao je Hans Gunter Matern, ambasador Njemačke u Crnoj Gori.\nRegionalna kancelarija za saradnju mladih, uspostavljena je prije godinu, na Samitu lidera Zapadnog Balkana u Parizu, kada su vlade Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Kosova, Makedonije i Srbije, potpisale medjunarodni sporazum o osnivanju. Crna Gora je prva država potpisnica koja je dobila lokalnu kancelariju.\nRegionalna kancelarija za saradnju mladih Zapadnog BalkanaNikola Janović


Sjedinjene Države i međunarodna zajednica podržat će svaki kompromis unutar Bosne i Hercegovine koji će sadašnje ustavno uređenje učiniti učinkovitijim, ali smatraju da treći entitet nije dobro rješenje, izjavio je u utorak u Briselu zamjenik pomoćnika američke državne sekretarke , zadužen za jugoistočnu Europu Tomas Kantrimen (Thomas Countryman).\n"Daytonski sporazum nije samo okončao rat, on je središnji dio dogovora koji je omogućio postojanje Bosne i Hercegovine do sada. Kao i u svim zemljama na svijetu ustavi evoluiraju s vremenom i nije na Sjedinjenim Državama da kažu što treba biti promijenjeno".\n"Mi podržavamo centralni koncept Dejtona s dva entiteta i tri ravnopravna konstitutivna naroda i ako ta dva entiteta i tri konstitutivna naroda nađu načina da učine ustav učinkovitijim onda će imati podršku međunarodne zajednice", rekao je Kantrimen, koji u Briselu razgovarao o stanju u jugoistočnoj Europi s zavničnicima Evropske unije, a nakon toga putuje na Kosovu, u Albaniju i Makedoniju.\nKantrimen je rekao da "treći entitet u Bosni i Hercegovini nije rješenje ni za što, jer Bosni i Hercegovini ne treba složenija vlada s većim mogućnostima sprečavanja djelovanja, nego joj treba učinkovitija vlada s većim sposobnostima za donošenje odluka". Posebno je istakao da BiH treba postati "funkcionalnija, a ne centralizovanija država".\nKantrimen nije komentirsati stranačke pregovora za formiranje vlade u BiH niti dati ocjenu da li su bosanskohercegovački Hrvati neravnopravni u odnosu na dva druga naroda.


Zasjedala Ustavna i zakonodavno-pravna komisija\nUstavna i zakonodavno-pravna komisija Skupštine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde na današnjoj sjednici razmatrala je prijedloge zakona i odluka koji će se naći na dnevnom redu 26. redovne sjednice Skupštine.\nIzjašnjavajući se o prijedlozima Zakona o administrativnim taksama i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj zaštiti, zaštiti civilnih žrtava rata i zaštiti porodice sa djecom Komisija je, uz određene sugestije, predložila Skupštini da donese ove zakone.\nRazmatran je i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom odgoju i obrazovanju za koji je Ustavna i zakonodavno-pravna komisija predložila da se razmatra u formi nacrta.\nSkupštini je predloženo da utvrdi i Nacrt Zakona o državnoj službi BPK Goražde i uputi ga u proceduru javnih rasprava.\nDo kraja sjednice, Komisija je razmatrala i prema Skupštini uputila i prijedloge odluka o preuzimanju prava i obaveza osnivača i usklađivanju organizacije poslovanja JZU Kantonalna bolnica Goražde i JU Zavod za javno zdravstvo BPK Goražde.


Poštujemo neutralnost Srbije – Nadlanu.com\nObjavljeno 15. juna 2011. / 11:06:40\nBEOGRAD, 15. juna 2011. (Beta) – Predsedavajući Vojnom komitetu NATO-a admiral Djanpaolo di Paolo izjavio je u sredu da Severnoatlantski savez smatra Srbiju veoma značajnim partnerom i da se “raduje” unapredjenju saradnje na način koji Srbiji najviše odgovara.\nNakon sastanka s načelnikom Generalštaba Vojske Srbije Milojem Miletićem u Topčideru, italijanski admiral je rekao da NATO u potpunosti poštuje odluku Srbije da bude vojno neutralna kao i da je taj savez zadovoljan novim pravcem razvoja medjusobnih odnosa.\nGovoreći o situaciji na Balkanu, Di Paolo je rekao da ne gleda na Srbiju kao na “enklavu” okruženu NATO zemljama, već da ceo region smatra delom evroatlantske porodice, u kojoj svaka zemlja ima pravo da bira svoju ulogu.\nAdmiral Di Paolo i general Miletić složili su se da je Strategijska konferencija za NATO i partnerske zemlje, koja se završava u Beogradu, bila veoma uspešna i da će omogućiti dalji razvoj vojnih kapaciteta i medjusobnih odnosa zemalja učesnica. Miletić je rekao da od Srbije zavisi na kojem će nivou saradjivati s NATO-om, jer taj vojni savez poštuje odluku Srbije o neutralnosti.


Ljajić: Privatna kompanija izvezla oružje u Jermeniju, razgovarati sa Bakuom\nMinistarstvo spoljnih poslova Azerbejdžana\nMinistarstvo spoljnih poslova Azerbejdžana pozvalo je na razgovor otpravnicu poslova Ambasade Srbije u toj zemlji Danicu Veinović, a kao razlog se navodi oružje koje je iz Srbije upućeno u Jermeniju.\nKako javlja servis Radija Slobodna Evropa u Bakuu, u pitanju su minobacači i municija raznog kalibra.\nNa granici Azerbejdžana i Jermenije, 12. jula su izbili oružani sukobi koji su trajali nekoliko dana, a strane se međusobno optužuju za napade na prvim linijama i granatiranje sela.\nU izjavi zamenika ministra spoljnih poslova Azerbejdžana Helefa Helefova (Xələf Xələfov) sa kojim se diplomatska predstavnica Srbije Danica Veinović susrela 20. jula, podseća se da Azerbejdžan i Srbija imaju strateško partnerstvo.\nU izjavi se podseća i da je 2013. godine između dveju zemalja potpisana Deklaracija o prijateljstvu i strateškom partnerstvu na nivou šefova država, kao i zajednički akcioni plan za strateško partnerstvo u 2018. godini.\n"Srpska otpravnica poslova u Azerbejdžanu Danica Veinović rekla je da nema informacije o tim pitanjima i obećala je da će ih proslediti srpskoj strani", navodi se u izjavi.\nLjajić: Nije bilo prepreka za izvoz oružja u Jermeniju\nRadio Slobodna Evropa je u ponedeljak 20. jula povodom dešavanja u Azerbejdžanu uputio pitanja Ministarstvu spoljnih poslova Srbije i Vladi Republike Srbije, ali do objavljivanja ove vesti nismo dobili odgovor niti se bilo ko od zvaničnika Republike Srbije ovim povodom oglasio.\nNa poziv RSE nije odgovorio ni potpredsednik Vlade Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić, koji je prethodno za Nova.rs izjavio da je oružje u Jermeniju izvezla jedna privatna kompanija čije ime ne sme da iznosi u javnost.\n„Ne mogu da kažem o kojoj je firmi reč, ali se zna da je izvozila uglavnom puške i pištolje, da je vrednost manja od milion evra i da je roba isporučena u dve ture, u maju i junu”, rekao je Ljajić.\nLjajić je rekao da nije bilo nikakvog osnova da se ne dozvoli izvoz u Jermeniju.\n“Poznato je da Srbija nikada ne daje dozvolu za izvoz u zemlje koje se nalaze pod bilo kakvim sankcijama. U ovom slučaju protiv Jermenije nema trenutno nikakvih sankcija EU, UN, SAD ili Rusije, a ako nemate formalnih sankcija jako je teško da odbijete zahtev navedene države, u ovom slučaju Jermenije”, naveo je Ljajić.\nKrajnju dozvolu za izvoz oružja daje Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija nakon pozitivnih mišljenja Ministarstva spoljnih poslova, Ministarstva odbrane, Ministarstva unutrašnjih poslova i Bezbednosno informativne agencije (BIA).\nLjajić je dodao da zvaničnici Srbije sada moraju da razgovaraju sa predstavnicima Azerbejdžana i da ne dozvole da ova situacija naruši međunarodne odnose.\nŠta se dešava između Azerbejdžana i Jermenije?\nSukob između dve zemlje izbio je 1988. godine usled zahteva etničkih Jermena za neovisnošću Nagorno-Karabah regije u Azerbejdžanu i ujedinjenju sa Jermenijom u momentu kada se rušio Sovjetski savez.\nSam rat oko teritorije trajao je od 1992. do 1994. godine. Završio je potpunom ili djelomičnom kontrolom Jermenije nad Nagorno-Karabakhom i sedam pridruženih teritorija.\nZa razliku od ranijih, posljednji sukob, 12. jula 2020. godine, počeo je daleko od regije Nagorno-Karabakha, na međunarodno priznatoj granici između dve zemlje.\nEvropska unija, Sjedinjene Države kao i Rusija pozvali su na suzdržanost. Američki State Department pozvao je obje strane da se pridržavaju prekida vatre i da nastave pregovore kojima se nastoji postignuti mirno rješenje Nagorno-Karabakh konflikta.


Predstavnici saveza općina i gradova FBiH, nisu prihvatili inicijativu vijećnice Jasmine Zubić o izmjeni uputstva o načinu obračunavanja uplate dprinosa, ali su prihvatili inicijativu o provođenju Zakona o lokalnoj samoupravi.\nOsjetno razočarana ovakvim stavom predstavnika Saveza, uglavnom načelnika, Jasmina Zubić je za Radio Q kratko prokomentarisala razloge za neprihvaćanje inicijative.\n„ Vjerujte mi to je bilo bezuspješno. Predsjedništvo saveza nije odbilo inicijativu s objašnjenjem da ne žele rješenje ovog problema, ali je bilo očito da ne žele da se uključuju u ovu problematiku. Prihvatili su moju prvu inicijativu jer se time nadležnosti, a time i značajna finansijska sredstva vraćaju s nivoa kantona na općine. Međutim, kada treba ukinuti nadležnost s nivoa kantona i prenijeti je na viši nivo, tu se javljaju problemi. Tome u prilog ide i činjenica da su predstavnici Saveza općina i gradova FBiH, načelnici općina koji nažalost više rade u interesu svojih političkih partija iz kojih dolaze, a ne u interesu građana koji su ih postavili na ta mjesta.“ – izjavila je između ostalog Jasmina Zubić.\nInicijativa za izmjenu uputstva o načinu obračunavanja uplate doprinosa koja bi svakom pojedincu omogućila liječenje u svim zdravstvenim ustanovama na području F BiH, bez razlike iz kojeg Kantona ili općine dolaze, trebala bi biti upućena i Uredu visokog predstavnika u BiH, ukoliko ovaj prijedlog podrže vijećnici Općinskog vijeća.\n„Ako načelnici općina u savezu nemaju sluha za probleme građana, ali nemaju ni volje da to promjene, onda ćemo iskoristiti sva legalna i demokratska prava koja imamo te zahtijevati od OHR-a i drugih nevladinih institucija da nas podrže“ – istakla je Zubićeva.\nU slučaju da njen prijedlog upućivanja inicijative OHR-u ne naiđe na podršku u općinskom vijeću, Zubićeva je istakla da će borba za provođenja ove incijative biti nastavljena iz SDP-a.\n„Sve s ciljem da naši građani imaju sva prava koja zaslužuju“ – istakla je Jasmina Zubić.


Bolnice, nova žarišta sajber napada, povećan i broj napada mejlom | Tech | Uređaji\nBolnice, nova žarišta sajber napada, povećan i broj napada mejlom | Smartlife RS\nBolnice, nova žarišta sajber napada, povećan i broj napada mejlom 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.04.2020. / 15:25\nKorona je inspirisala sajber napadače da korišćenjem starih metoda i malvera iznova iznuđuju podatke ne samo od lakovernih korisnika, nego i nezaštićenih institucija, državnih i privatnih.\nPojačani napadi na zdravstvo i ustanove zbog virusa korona su registrovani širom sveta u prva tri meseca 2020. godine, sve od Japana, preko SAD do Evrope, posebno od kada je korona krenula globalno.\nO ovome je bilo reči na prvoj sajber konferenciji Kaspersky kompanije, kojoj je MONDO MobIT prisustvovao onlajn, kao predstavnik iz Srbije, uz 20-ak drugih zemalja.\nNakon korone radićemo DVOSTRUKO više\nsu sve češće mete sajber napada, jer koriste veliki broj informacija o pacijentima i ne samo da često imaju lošu zaštitu od sajber napada, nego su ljudi i zaposleni u bolnicama i/ili medicinskim ustanovama vrlo malo posvećeni očuvanju sajber bezbednosti. Naravno da za to postoje razlozi - doktori, sestre i osoblje u bolnicama se brinu prvenstveno o lečenju ljudi - ali je zaštita infrastrukture, takođe izazovna stvar, vrlo kompleksna i u mnogim slučajevima se cena ulaganja u onlajn bezbednost izjednačuje sa cenom ulaganja u nove sisteme lečenja i druge opcije poboljšanja lečenja pacijenata. Kad tako postavite stvari i kad tako gledate na problem bezbednosti u bolnicama - naravno da će onlajn ili zaštita od napada unutar bolnice izgubiti argumente za ulaganje u to.\nNa žalost ili na sreću, sajber bezbednost će morati daleko ozbiljnije da se shvati u budućnosti u medicinskim ustanovama, jer se na dnevnom nivou pojavljuje preko 3.000 malver-a, od kojih su neki posebno dizajnirani za bolničke sisteme i medicinsku infrastrukturu. Čak 50 procenata malvera u medicini cilja aplikacije i PC programe, koji nisu ažurirani na vreme. Zamislite da se samo time neko bavi u svakoj bolnici - za pola bi bila bolja situacija sa malverom u bolničkoj infrastrukturi! Druga polovina otpada na napade, koji ciljaju podatke pacijenata i tu je zaštita složenija, dugotrajnije se implementira i svakako je skuplja.\nNapadi dolaze i spolja i iznutra, preko ili kad internet u okviru bolnice ili medicinske ustanove ne postoji, a ljudi su opet ti, koji predstavljaju kritičnu kariku. Ako ljudi znaju kako da se odgovorno ponašaju, ako se o bezbednosti onlajn i u okviru zdravstvenog sistema priča, onda će ljudi biti u mogućnosti da štite i svoj sistem i sebe. Nažalost, užurban tempo i nepredvidiv način rada često su prepreka za edukaciju zdravstvenog osoblja u domenu sajber bezbednosti. Neka prosta pravila, kakva su ograničenje korišćenja lične memorije ili stroža pravila za mejl komunikaciju, koja isključuju korišćenje priloga iz mejlova pre skeniranja umnogome bi sprečila širenje potencijalnih malvera i drugih problema.\nIzvor: Tanjug/AP/Steve Schaefer/Atlanta Journal-Constitution\nNajnoviji primeri velikih napada tokom korone i dokaz za ovo što smo vam upravo rekli je napad na Nacionalnu agenciju zdravstva SAD, kao jedan od najvećih napada dosad. Radi se o DDoS napadu o kojem se ne zna puno, jer je SAD sakrila dosta toga od očiju stručnjaka i javnosti i o tome vode računa nacionalne agencije SAD. Drugi veliki napad se desio u Češkoj, na jednu od najvećih bolnica u kojoj su se vršila testiranja početkom rapidnog širenja korone u Evropi. Takođe, i ovde se radi o DDoS napadu i ovo nam govori da su zdravstvene ustanove zaista nove velike mete, mada su one već neko vreme ciljevi ne samo DDoS napada, nego i drugih sajber malvera i zloupotreba.\nI dalje se dešavaju phishing napadi, koji su uvek aktuelni, jer napadači uvek ciljaju i podatke običnih korisnika, koje kasnije mogu da iskoriste na različite načine.\nPosebno su opasni COVID-19 mejlovi, sa pridruženim fajlovima, a oni su se pojavili i u Srbiji, na šta je upozoravao i MUP. Ovakvi mejlovi omogućavaju krađu podataka naivnih korisnika, koji otvore fajlove iz mejlova pre, nego što ih provere ili još gore, ako instaliraju .EXE datoteke, što nikad ne bi trebalo da rade. Korišćenjem ovakvih metoda sakupljanje podataka vrši se lokalno, preko kompjutera korisnika, koji tako biva zaražen ili i preko društvenih mreža, preko kojih se obavlja i širenje malvera dalje.\nTokom korone broj veb napada porastao je za 11 odsto u periodu januar-mart. Ti napadi odvijali su se preko lažnih sajtova, koji su korisnike navodili na registrovanje ličnih podataka i na taj način ih zloupotrebljavali. Mejl napadi porasli su za preko 40 procenata u istom periodu, dok su korporativni napadi pali za jedan odsto, što je razumljivo, jer se koristi kućna infrastruktura.\nProblem, koji je registrovan u korona periodu tokom korporativnih napada jeste to što su kompanije napravile udaljene servere, koje koriste za radnike od kuće, a nisu pristupile zaštiti tih servera ili ne koriste VPN, pa je izvesno da će broj napada na ovakve sisteme u budućnosti rasti.\nbolnica internet zastita podataka krađa podataka kaspersky antivirus koronavirus


Ministar Jadranka Joksimović: "Evropske integracije nisu zamena za posao koji sami moramo da uradimo!" -\nEvrointegracije, Jadranka Joksimović, Ministar za evropske integracije, Rasinski okrug, Srbija\nKoji su najveći izazovi sa kojima se Srbija suočava na putu ka Evropskoj uniji?\n– Put ka Evropskoj uniji je proces, i to prevashodno politički proces. Kao takav, on predstavlja susret političke volje dveju strana – EU (država članica), i države kao začetnika procesa- taj proces, dakle, ima svoje uspone i padove, izazove i prepreke, i izložen je promenama u međunarodnim odnosima, promenama unutar EU, odnosno država članica. Posebno je važno da ne postanemo talac grešaka EU iz prethodnih proširenja, kao ni da sama EU ne bude sopstveni talac “politike neponavljanja grešaka”, već da, sledstveno svom obećanju perspektive članstva, očuva kako sopstveni kredibilitet, tako i kredibilitet politike proširenja kao jedne od najuspešnijih politika od osnivanja EU do danas.\nZa državu kandidata jasna perspektiva je itekako važna, jer tako imate stabilniji okvir za uspešnost svih reformi i napretka koji ste započeli. U tom pogledu, izjava predsednika EK Junkera koji je prvi put dao jasan vremenski okvir sledećeg proširenja, i ujedno označio Srbiju i Crnu Goru kao predvodnike u procesu pregovora sa EU, jača uverenje da je Srbija na pravom putu. Iako nedvosmisleno podržavamo napredak regiona ka EU, isto tako smatramo da je jedini pravedan i fer princip da svaka zemlja može napredovati samo i u skladu sa svojim pojedinačnim rezultatima u sprovođenju ključnih reformi i ispunjavanju kriterijuma za članstvo.\nKada govorimo o normalizaciji odnosa sa Prištinom, koje je obuhvaćeno poglavljem 35, u našem slučaju ključno političko pitanje jeste nastavak dijaloga između Beograda i Prištine. Tu, pre svega, podrazumevamo sprovođenje onoga što predstavlja vitalni deo sporazuma sa našeg stanovišta, i stanovišta naših interesa, a odnosi se na formiranje Zajednice srpskih opština s kojim se nije počelo ni više od četiri godine nakon postizanja Briselskog sporazuma.\nU reformskom smislu, izazove takođe mogu predstavljati određena pregovaračka poglavlja, kao što su npr.poglavlja 23 i 24 o vladavini prava, koja podrazumevaju niz reformi u oblasti pravosuđa, bezbednosti, osnovnih i manjinskih prava i sloboda. Reforme u tim oblastima su sveobuhvatne i dugoročne, te tu ne postoje brza i laka rešenja.\nMinistar za evropske integracije Jadranka Joksimović veruje da je realna procena da Srbija i Crna Gora postanu članice EU 2025.godine FOTO: Tanja Valič\nIzjavili ste da će Srbija biti spremna za Evropsku uniju do kraja 2021. godine. Da li u roku od četiri godine naše društvo može da izvrši tako temeljitu promenu u načinu ponašanja i funkcionisanju?\n– Izjavila sam da ćemo do kraja 2021. biti spremni u tehničkom smislu, odnosno da je naš plan da do tada uskladimo naše zakonodavstvo sa pravom EU. To je u skladu sa trećom revizijom Nacionalnog plana za usklađivanje sa pravnim tekovinama EU čija izrada se privodi kraju. Prema tom planu, naš celokupni pravni sistem bi do kraja 2021. godine trebalo da bude usklađen sa evropskim, i mi bi u tom smislu trebalo da budemo spremni za članstvo.\nSamo stupanje u članstvo je politička odluka koju konsenzusom donose države članice EU, ali i naši građani koji će se, po završetku pregovora, o članstvu izjasniti na referendumu, i bilo bi nezahvalno u tom smislu davati bilo kakve rokove. Isto tako smatram realnom procenu Junkera da bi Srbija i Crna Gora, kao države koje su najviše napredovale na putu ka EU, mogle da postanu članice do 2025. godine.\nDa li Srbija dovoljno koristi fondove Evropske unije u procesu pridruživanja? Šta je potrebno uraditi da bi procenat iskorišćenosti bio bolji?\n– Kada sam 2014. godine postala ministar za evropske integracije i nacionalni IPA koordinator, zatekao me je poražavajući podatak da, iako su Srbiji pretpristupni fondovi na raspolaganju od 2007. godine, samo mali procenat građana je uopšte znao za postojanje pretpristupnih fondova, a još manji broj za neki konkretan projekat finansiran iz IPA sredstava ili načine na koje bi se apliciralo. U poslednje tri godine, ako mogu da kažem da nešto smatram svojim ličnim uspehom u radu, i uspehom čitave Vlade, to je značajno povećanje vidljivosti IPA fondova, porast procenta građana koji znaju za postojanje pretpristupnih fondova i konkretnih projekata. Dakle, imamo promenu trenda gde građani, njih 23%, prepoznaju faktičko stanje da je EU ubedljivo najveći donator Srbiji.\nTakođe, smatrala sam važnim da ministarstvo koje vodim bude strukturirano tako da su dva od četiri postojeća sektora posvećena IPA i razvojnoj pomoći, saradnji sa organizacijama na lokalnom i regionalnom nivou, prekograničnoj saradnji, transnacionalnim programima i makroevropskim strategijama. Podižemo kapacitet državnih organa i organizacija civilnog društva kako bismo osigurali visok stepen iskorišćenosti ovih sredstava i svesti o značaju podrške EU za uspeh reformskih procesa koje sprovodi Vlada Srbije, kao i uspeh politike regionalnog razvoja.\nMi predstavljamo evropske integracije kao deo domaće razvojne agende i trudimo se da idemo korak ispred kako bismo blagovremeno osposobili lokalne samouprave za korišćenje daleko izdašnijih fondova po pristupanju EU.\nKoristim priliku da najavim početak novog programa podrške lokalnim samoupravama – EUPRO – koji će finansirati Evropska unija u iznosu od 25 miliona evra, a čime stvaramo dodatne prilike i šanse za realizaciju razvojnih prioriteta lokalnih samouprava sa prostora dva regiona: Zapadna Srbija i Šumadija i Istočna i Južna Srbija. Ovo je ujedno i prilika da ih pozovem da već sada pripremaju projekte kojima će konkurisati za podršku u oblasti ekonomske i socijalne infrastrukture tokom sledeće godine.\nKoliko su lokalne vlasti u gradovima i opštinama pripremljene za proces pridruživanja i da li su spremne da promene sadašnju praksu delovanja kako bi se prilagodili evropskim standardima? Imamo slučajeve u Rasinskom okrugu da neke lokalne samouprave nemaju nijedan strateški dokument? Kako naterati lokalne funkcionere da budu agilniji, dinamičniji?\n– Često smo slušali da proces evropskih integracija ne pripada ekskluzivno vlasti, ni centralnoj ni lokalnoj, već da pripada građanima i čitavom društvu. Obično je izostajala akcija koja bi učinila da to zaista bude tako, i stoga je prioritet rada Ministarstva za evropske integracije da u najvećoj mogućoj meri i na objektivan način približi građanima značaj, koristi, ali i troškove procesa evropskih integracija.\nSrbija spada u red država koje imaju najbolju iskorišćenost fondova EU. U proseku taj procenat je bio veći od 95 odsto od ponuđenih sredstava. Ipak, budući da smo u pregovorima o članstvu u EU, naš cilj je da unapredimo apsorpcioni kapacitet za korišćenje fondova na svim nivoima našeg društva. To će nas učiniti spremnim da nakon članstva koristimo finansijsku podršku EU koja će biti višestruko veća od 200 miliona evra na godišnjem planu.\nIpak, evropske integracije nisu i ne mogu biti zamena za posao koji sami moramo da uradimo. To što postoje sredstva na raspolaganju, ne znači da će neko drugi umesto nas napisati projekat ili naučiti da upravlja celokupnim projektnim ciklusom.Na osnovu primera u praksi, ali i podrobne analize korišćenja razvojne pomoći na lokalnom i regionalnom nivou, jedna od naših osnovnih preporuka je da u mnogim opštinama treba pojačati kapacitete za pripremu projekata, ali i unaprediti proces donošenja odluka u cilju još bolje pripreme projektne dokumentacije.\nMogućnosti su brojne i za Rasinski okrug. Pored država članica EU kao donatora, na raspolaganju su takođe programi teritorijalne saradnje i to:\nprekogranična saradnja: kroz saradnju sa partnerima i partnerskim organizacijama iz susednih država\nmakroregionalne saradnje: kroz Dunavski i Jadransko-jonski program transnacionalne saradnje\nKoliko će pridruživanje Evropskoj uniji uticati na svakodnevni život građana? Mnogi strahuju da će morati drastično da menjaju svoje navike i ponašanje?\nJadranka Joksimović veruje da su evrointegracije sredstvo za bolji život građana FOTO: Tanja Valič\n– Ispunjavanjem kriterijuma u okviru svakog od 35 poglavlja bliži smo članstvu u EU, ali je mnogo važnije to što su time naše društvo i država – uređeniji, ekonomski razvijeniji, i u krajnjoj liniji – deo najrazvijenijeg dela sveta. Mislim da građani Srbije već sada mogu da osete i vide konkretne benefite procesa evrointegracija kroz razne projekte obnove i izgradnje puteva, mostova, škola, vrtića, bolnica, kao i da su pokazali spremnost na promene koje donose boljitak na duže staze.\nSvi smo nosioci procesa reformi, i upravo je građanin taj koji je u centru procesa evropskih integracija koji donosi i uvodi nove standarde, i gde se mi rukovodimo standardima koji su pre svega sredstvo našeg razvoja. Važno je uspostaviti dobar sistem – ulagati u temelje izgradnje funkcionalne i efikasne države, veći standard građana, ali je isto tako važno održavati sistem u svim segmentima, razmišljati o kompromisima, voditi se onim što je bolje za nas.\nNa primer, od ekonomski važnih oblasti poglavlje 27 koje tretira oblast životne sredine, zahtevaće dosta vremena i finansijskih sredstava kako bismo dostigli izuzetno visoke evropske standarde. Radi bolje ilustracije – zemlje koje su ušle u EU pre desetak godina i dalje se prilagođavaju standardima EU u tom domenu, i one se još uvek ne mogu pohvaliti da su dostigle onakav nivo zaštite životne sredine kakav postoji u tzv. starim državama članicama. Ova oblast je posebno dobar pokazatelj koliko je važno da se odučimo od nekih loših navika, i da probamo da dostignemo visoke standarde EU, i uvek govorim da ulaganje u životnu sredinu treba da bude posmatrano samo i jedino kao investicija, investicija koja će pozitivno delovati na zdravlje stanovništva, očuvanje prirodnih resursa, kvalitet hrane i vode koje konzumiramo, čistiji vazduh, i sve to, složićete se, nema cenu.\nNaposletku, cilj je bolji život, evropske integracije su sredstvo.\nŠta Srbija može da nauči iz procesa pridruživanja EU susednih zemalja poput Bugarske, Rumunije i Hrvatske?\n– Mi već koristimo i dobra i loša iskustva svih država koje su pre nas prošle kroz proces pregovora o članstvu u EU, i u tom smislu imamo dobru saradnju ne samo sa te tri države, već i sa Višegradskom grupom i Slovenijom. Sva iskustva tokom pregovora su se pokazala kao dragocena, i mi i na tehničkom nivou ostvarujemo veoma dobru saradnju sa institucijama gore pomenutih država.\nSlično je sa studijama – kolege iz pređašnjih generacija vam mogu preneti njihova iskustva, ponuditi pomoć i predočiti probleme sa kojima su se susretali, no, programi se menjaju, profesori su se izmenili, metodologija nije ista. Ipak, studije su uvek samostalan i dobrovoljan izbor pojedinca, koje upisujemo prevashodno zbog nas samih.\nKriterijum treba da bude koliko radite, i mislim da je Srbija po tome pokazala stalnost i kontinuitet, štaviše, da prednjači u odnosu na druge.


Počeo sastanak kod Ivanića – BiGportal.ba\nPočeo sastanak kod Ivanića\nKonsultacije srpskog člana Predsjedništva BiH iMladena Ivanića sa poslanicima u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH iz Saveza za promjene i srpskim ministrima u Savjetu ministara BiH počele su u Banjaluci u 13:00 časova, javio je reporter BN televizije.\nSastanak se održava u kabinetu srpskog člana Predsjedništva BiH.\nPo okončanju sastanka planirane su izjave za novinare.\nDo ovog sastanka je došlo nakon najnovijeg zaoštravanja situacije nakon izjave bošnjačkog člana u Predsjedništvu BiH Bakira Izetbegovića u vezi priznanja Kosova, a što je oštro osudio zvanični Beograd, ali i predstavnici vlasti u Banjaluci i srpski predstavnici u zajedničkim institucijama BiH.\nZbog ovih konsultacija i novo nastale situacije u sarajevu danas nije održana sjednica Predstavničkog doma u PS BiH, kao ni sjednica Savjeta ministara BiH.\nVlast SNSD u Banjaluci traži napuštanje srpskih predstavnika iz zajedničkih institucija, na što je Savez za promjene reagovao da je to kukavički čin i da treba se boriti za srpske interese upravo u tim organima BiH.


Evropa bacila na smetljište rezoluciju 1244 Vijeća sigurnosti - Klix.ba\n30.8.2008. u 11:19\nRuski premijer Vladimir Putin kritikovao je danas evropske zemlje za politiku dvostrukih standarda i poslušnost Vašingtonu, ističući pred samit EU o Gruziji da je Zapad koji osuđuje Rusiju zbog priznanja Južne Osetije i Abhazije, priznao nezavisnost Kosova kršeći odluke UN.\nU intervjuu njemačkoj televiziji ARD, koji prenose ruski mediji, Putin je podsjetio da je usvojena Rezolucija 1.244 Vijeća sigurnosti UN u kojoj se govori o teritorijalnoj cjelovitosti Srbije, ali da je ta rezolucija "bačena na smetljište" jer je Bijela kuća tako naredila.\n"Bacili su na smetljište tu rezoluciju i zaboravili na nju. Pokušali da je izvrnu - ali je nemoguće bilo izvrnuti je - i potpuno zaboravili. Zašto? Zato što je Bijela kuća naredila i sve je izvršeno", rekao je ruski premijer, a prenijela je agencija RIA Novosti.\n"Ako evropske zemlje budu i dalje tako vodile svoju politiku, o evropskim pitanjima moraćemo da razgovaramo sa Vašingtonom", rekao je Putin pred samit EU u Briselu 1. septembra.\nPredsjednik ruske vlade je kazao da su svi očekivali da će poslije proglašenja nezavisnosti Kosova, čemu se Moskva protivila, Rusija priznati Južnu Osetiju, ali se Rusija ponašala uzdržano.\n"Progutali smo to", rekao je Putin i dodao da je zauzvrat dobijena eskalacija konflikata u Gruziji i napad na ruske mirovnjake. Putin je, istovremeno, odbacio tvrdnje da je cilj Rusije u situaciji sa Južnom Osetijom bio zbacivanje gruzijskog predsjednika Mihaila Sakašvilija i spriječavanje Gruzije da uđe u NATO.\n"To je podmetanje, to je laž", rekao je on, dodajući da je borbe u Južnoj Osetiji pokrenula Gruzija, a ne Rusija.\n"Ljudi koji su doveli do katastrofe svoju zemlju, po meni, ne treba da upravljaju državom", istakao je Putin, govoreći o gruzijskom rukovodstvu, dodajući da bi, da su pošteni, podnijeli ostavku.\nRuski premijer je rekao da Rusija neće biti u izolaciji.\n"Šta god govorili naši partneri u Evropi ili SAD u okviru blokovskog mišljenja, zemlja - u ovom slučaju Rusija - koja je u stanju da odbrani čast i dostojanstvo svojih državljana, zaštiti njihov život, ispuni svoje međunarodno-pravne obaveze u okviru mirovnog mandata, takva zemlja ne će biti u izolaciji. Ne završava se svijet na Evropi i SAD-u", rekao je Putin.\nKomentirajući prijetnje Zapada sankcijama povodom priznanja otcijepljenih gruzijskih autonomija, Putin je kazao da je Rusija napad na mirovnjake i stanovnike Južne Osetije doživjela kao napad na Rusiju.\nKako prenosi njemačka agencija DPA, on je izjavio nemačkoj televiziji da pitanje sankcija "nije nešto što ne brine Rusiju", ali da se Moskva nada da će "razum prevladati".\n30.08.2008. u 11:18


Aktuelno, Hollywood i svet, Najsvežije vesti, Vesti — By taty on October 15, 2010 12:43 pm\nLepa brineta, poznata glumica Eva Longorija, poslednja je u nizu poznatih ličnosti koje su dobile kip u muzeju voštanih figura ” Madam Tiso” .\nFigura simpatične i luckaste Gabrijele iz serije “Očajne domaćice” otkrivena je u Las Vegasu i biće izložena u tamošnjem muzeju Madam Tiso.\nStatua Eve Longorije (35) odevena je u crvenu asimetričnu svečanu haljinu sa mašnom, koju je glumica nosila 2008. godine na jednoj dodeli nagrada latinoameričkim umetnicima.\nEva Longorija će 8. novembra voditi dodelu MTV Evropskih muzičkih nagrada.\nU crvenoj haljini, ili u nekoj drugoj odevnoj kombinaciji, verujemo da će Eva Longorija svakako mamiti uzdahe jačeg pola.\nTags: Eva Longoria, Eva Longorija, Eva Longorija dobila kip u muzeju voštanih figura, Eva Longorija dobila statuu u muzeju voštanih figura Madam Tiso, Eva Longorija dobila voštani kip u Las Vegasu, Eva Longorija dobila voštanu figuru u Madam Tiso u Las Vegasu, glumica, holivudska glumica, Hollywood, Las Vegas, Madam Tiso, Madame Tussauds, Muzej voštanih figura, poznati, Vesti iz Holivuda, Zvezde\nPotrebno: 800 ml mleka veza nane 200 gr gorke čokolade Priprema: Mleko stavite da provri, dodajte nanu i ostavite da...


TotalCar.rs » Ford B-Max minivan koncept\nFord, minivan, novo\n1 komentara 7828 pregleda\nIzgleda da se Ford sprema da zauzme borbeni stav protiv Opel Meriva-e, malog evropskog minivan-a. Kako prenosi AutomotiveNews, Ford će predstaviti potpuno novi B-segment minivan sledeće godine na Motor Show-u u Ženevi. Detalji o vozilu se još uvek drže u strogoj tajnosti, ali se priča o tome da će proizvodnja novog minivan-a početi negde krajem 2012. godine. Kompanija je već najavila da će njihova fabrika u Rumuniji – Krajova – preuzeti na sebe zadatak konstruisanja novog B-segment vozila u nekom doglednom vremenu u budućnosti, a šuška se i o tome da će ovaj model imati veći odjek među kupcima nego hatchback.\nIstini za volju, to bi otprilike značilo da će novi minivan imati B-Max oznake, kako bi mogao da parira C-Maxu i S-Maxu. U Evropi, Ford se oslanja na svoju staru Fusion ekipu koja bi radila na proboju ovog modela na tržište automobila, a prethodna platforma je počela da proklizava tokom prethodnih godina. Kada je jednom pao na poziciju drugog, Fusion-u je popularnost nastavila da munjevito opada i uskoro se stacionirao na poziciji petog najpopularnijeg B-segment vozila.\nCekaj, znaci, ovo je kao Fusion samo sto je uzdignutiji od zemlje i ima nesto vise sedista? Kako je moguce da je Ford ucinio da jedan glup auto bude jos gluplji?! Ne vidim poentu Fusion-a (kupite Fiestu, vise se isplati), ne vidim poentu ni ovog… djubreta, iskreno (kupite C-Max i postedite sebe ponizavajucih trenutaka, molim vas).


Ne da(vi)mo Beograd: Srbija se ugovorom odrekla suvereniteta\nBeta 21. septembra 2015. 15:50\nInicijativa „Ne da(vi)mo Beograd“ ocenila je danas da je nakon objavljivanja ugovora za projekat „Beograd na vodi“ jasno da se Srbija odriče suvereniteta obavezujući se da ne menja zakone na štetu ugovora, i to bez garancije da će investitor iz Ujedinjenih Arapskih Emirata realizovati ugovoreno.\nPo dokumentima objavljenim na sajtu Vlade Srbije, ugovorne strane u projektu „Beograd na vodi“ su Vlada Srbije, preduzeće „Beograd na vodi“ iz Beograda i „Belgrejd voterfront kapital investments“ kao stratateški partner i „Al Mabar internešenel investment“ iz Ujedinjenih Arapskih Emirata kao garant.\nStrateškom partneru, navodi Inicijativa, omogućeno je da ostvari zaradu čak i u slučaju da ne obezbedi uspešnost projekta, a uspešnost projekta biće ocenjivana tek 20 godina nakon početka realizacije i biće pozitivno ocenjena ako bude 50 odsto realizovano.\nPredviđeni rok za realizaciju tog projekta je 30 godina.\nKako je objašnjeno, ako predviđeni rok ne bude poštovan prihod od prodaje viška zemljišta će se deliti među osnivačima preduzeća Beograd na vodi, srazmerno ulaganjima.\nVlada Srbije je juče objavila ugovor o zajedničkom ulaganju sa arapskim investitorom u projekat Beograd na vodi, pošto je pet meseci nakon potpisivanja postao pravosnažan.\nKompanije iz Emirata zastupa Mohamed Alabar.


Novi budžet EU: Neviđena investicija u globalnu ulogu\nZa sljedeći dugoročni budžet Evropske unije 2021-2027, Evropska komisija predlaže da se budžet za vanjske aktivnosti poveća na 123 milijarde eura, kako bi se značajno pojednostavila njegova struktura i budžet učinio fleksibilnijim i efikasnijim i kao takav mogao odgovoriti na današnje globalne izazove.\nBudžet za vanjske aktivnosti će biti glavni instrument Evropske unije kojim će se podržavati zemlje partneri u svojim političkim i ekonomskim transformacijama ka održivom razvoju, stabilnosti, učvršćivanju demokratije, socioekonomskom razvoju i iskorjenjivanju siromaštva. Ovaj budžet će također omogućiti Evropskoj uniji da nastavi pružati humanitarnu pomoć širom svijeta. Što se tiče susjedstva Evropske unije, i tu će budžet biti instrument koji će pomoći susjednim zemljama da se ekonomski približe jedinstvenom tržištu Evropske unije, navodi se u tekstu koji su iz Delegacije EU u BiH dobili mediji.\nVisoka predstavnica/potpredsjednica, Federica Mogherini, je izjavila: “Predlažemo budžet za vanjske aktivnosti Evropske unije od 123 milijarde eura za sljedećih sedam godina, što je povećanje od 30% i dosada neviđena investicija u našu globalnu ulogu. Više resursa za više akcije kao pouzdanog, predvidivog, kooperativnog globalnog igrača – što je upravo ono što naši građani i partneri očekuju u ovim turbulentnim vremenima. To je priznanje dodatne vrijednosti rada Evropske unije u sferi vanjske politike. Zajedno možemo ostvariti uticaj koji nijedna članica samostalno u današnjem svijetu ne može.”\nKomesar za Evropsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju, Johannes Hahn, je naglasio: “Povećan i reformiran budžet nam omogućuje da nastavimo raditi sa onim zemljama koje rade na pridruživanju Evropskoj uniji, kao i na održavanju posebnih veza sa našim istočnim i južnim susjedima. To će podržati naš strateški cilj, a to je postizanje stabilnosti, sigurnosti i prosperiteta blizu granica Evropske unije.”\nKomesar za međunarodnu saradnju i razvoj, Neven Mimica je dodao: “Evropska unija je ključni promoter UN-ove Agende za 2030 i njenih ciljeva za održivi razvoj. Naš prijedlog postavlja finansijski temelj pomoću kojeg će Evropska unija održati svoju ulogu vodećeg faktora razvoja, pomažući našim partnerima da iskorijene siromaštvo i odgovore na globalne izazove, a istovremeno se starajući da niko ne bude zaboravljen.”\nKomesar za humanitarnu pomoć i upravljanje kriznim situacijama, Christos Stylianides, je izjavio: “Kako se broj i složenost humanitarnih hitnih situacija svake godine povećava, tako i Evropska unija ojačava svoju vodeću ulogu velikog pružatelja humanitarne pomoći. Uz povećan budžet, nastavit ćemo pokazivati solidarnost prema milionima ljudi kojima je ona potrebna.”\nKljučni elementi prijedloga novog budžeta za vanjske aktivnosti:\nPojednostavljenje: Komisija predlaže da se smanji broj instrumenata, kao i da se Evropski razvojni fond integrira u EU budžet. To bi omogućilo veću koherentnost i jasniji fokus na političke ciljeve i angažman sa partnerima, u skladu sa vrijednostima i prioritetima Evropske unije.\nFleksibilnost: Nova struktura budžeta će omogućiti iskorištavanje i ponovno iskorištavanje neiskorištenih fondova na višegodišnjoj osnovi. Ovo će omogućiti Evropskoj uniji da bolje odgovori na izmijenjene okolnosti u skladu sa svojim prioritetima iskorjenjivanja siromaštva, promoviranja održivog razvoja, prosperiteta, mira i stabilnosti.\nPovećana transparentnost i demokratska kontrola: naprimjer, tako što će se Evropski razvojni fond integrirati u EU budžet.\nNovi predloženi intrumenti za vanjske aktivnosti EU:\nInstrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu saradnju (NDICI), sa 89,2 milijarde eura: Ovaj novi, pojednostavljeni instrument sastojat će se od tri stuba: 1. Geografski stub, s naročitim fokusom na oblast susjedstvo i supsaharsku Afriku, bit će značajno povećan radi zajedničkog rješavanja globalnih izazova kao što su ljudski razvoj, što uključuje rodnu jednakost, klimatske promjene, zaštitu okoliša, migracije i sigurnost hrane; 2. Tematski stub, koji će upotpuniti geografski stub kroz podršku za ljudska prava i demokraciju, civilno društvo, stabilnost i mir, budući da se ta pitanja moraju rješavati globalno, kao i drugi globalni izazovi koji neće biti obuhvaćeni geografskim stubom; 3. Stub za brzi odgovor, koji će EU omogućiti da brzo reagira na krize, kao i da pruži podršku sprječavanju sukoba, ojača otpornost država, društava, zajednica i pojedinaca, povezuje humanitarnu i razvojnu pomoć, kao i rane aktivnosti na rješavaju drugih ciljeva vanjske politike.\nPrijedlog Komisije uključuje investicijski okvir za vanjske aktivnosti, s povećanom novčanom moći u iznosu do 60 milijardi eura. Nadograđujući se na uspješno iskustvo evropskog Plana vanjskih investicija, pomoći će u prikupljanju i balansiranju dodatnih izvora finansiranja za održivi razvoj iz privatnog sektora.\nNovi Evropski instrument za nuklearnu sigurnost: Sa 300 miliona eura, ovaj instrument će upotpuniti aktivnosti unutar novog pojednostavljenog instrumenta na osnovu Ugovora Euratom;\nInstrument za pretpristupnu pomoć (IPA III): Iznos od 14,5 milijardi eura će ponuditi veću podršku državama kandidatkinjama za pridruživanje EU i potencijalnim kandidatkinjama na putu prema ispunjavanju kriterija za pristupanje EU putem dubokih i sveobuhvatnih reformi ;\nInstrument za humanitarnu pomoć: Iznos od 11 milijardi eura će omogućiti pomoć Evropske unije na osnovu potreba kako bi se spasili i sačuvali životi, spriječile i olakšale ljudske patnje i očuvao integritet i dostojanstvo stanovništva pogođenog prirodnim nepogodama i krizama koje je izazvao čovjek;\nZajednički budžet za vanjske poslove i sigurnost, sa 3 milijarde eura. Ova sredstva će se upotrijebiti u odgovoru na vanjske sukobe i krize, za izgradnju kapaciteta partnerskih država i zaštitu EU i njezinih građana.\nSaradnja s prekomorskim zemljama i teritorijama, gdje spade i Grenland, s 500 miliona eura. Ova sredstva će podržati i ojačati privredne, političke i kulturne veze između EU i 13 prekomorskih zemalja i teritorija povezanih s državama članicama EU.\nPreostali iznos od oko 4,5 milijardi eura sastoji se od budžetske rezerve (3,2 milijarde eura) i drugih budžetskih stavki, kao što su grantovi za makrofinansijsku pomoć, mjere procjene i revizije ili rad koji se odnosi na međunarodne organizacije i decentralizirane agencije.\nPored toga, i izvan budžeta EU, visoka predstavnica, uz potporu Komisije, predlaže uspostavu Evropskog instrumenta mirovne pomoći od 10,5 milijardi eura. Ovaj instrument će finansirati operativne aktivnosti u okviru zajedničke vanjske politike i sigurnosti s vojnim ili odbrambenim implikacijama, pa se stoga ne može finansirati iz budžeta EU. Ojačat će sposobnost EU da očuva mir, spriječi sukobe i ojača međunarodnu sigurnost, u skladu sa Ugovorom o osnivanju Evropske Unije i svrhom i principima Povelje Ujedinjenh naroda.\nBrzi dogovor Evropskog parlamenta i Vijeća Evropske unije o cjelokupnom dugoročnom budžetu EU i njegovim sektorskim prijedlozima, kako bi se osiguralo da sredstva EU što prije dovedu do rezultata na terenu.\nOdlaganja slična onima do kojih je došlo početkom sadašnjeg budžetskog razdoblja od 2014. do 2020. godine mogla bi za rezultat imati ozbiljna ograničenja u ispunjavanju međunarodnih obaveza EU prema svojim partnerima.\nSporazum o sljedećem dugoročnom budžetu 2019 godine osigurao bi neometan prelaz između sadašnjeg dugoročnog budžeta (od 2014. do 2020. godine) i novog, kao i predvidljivost i kontinuitet finansiranja od kojeg bi svi imali koristi, navedeno je u materijalima poslatim medijima.\nAgenda 2030: Akcija za cijelu planetu


CIK čeka odluku Vrhovnog suda o žalbama, nakon čega slijedi žrijeb ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\nUtorak, 02. Mart 2021\n27.01.2021 u 10:14\nCIK čeka odluku Vrhovnog suda o žalbama, nakon čega slijedi žrijeb\nPortparol Centralne izborne komisije Valjmir Eljezi podsetio je da političke stranke imaju rok od 24 sata da ulože žalbe Vrhovnom sudu na odluku Izbornog panela za žalbe i predstavke, a CIK će nakon toga postupiti u skladu sa odlukama tog suda, prenosi Gazeta Ekspres.\nEljezi je rekao da će nakon odlučivanja po žalbama stranaka biti izvršen žreb za raspored i rangiranje na glasačkim listićima.\n“Čekamo da se pitanje žalbi završi i na Vrhovnom sudu, jer tada CIK može da obavi žreb za rangiranje političkih subjekata na glasačkim listićima. Jednom kada odobrimo glasački listić odmah sledećeg dana, 2. februara započinje sledeći period glasanja poštom”, rekao je Eljezi.\nOn je dodao da je period za prijavu birača koji žive van Kosova završen i da je sada faza pregleda i verifikacije podnetih zahteva.\n“Centralna izborna komisija pregleda, potvrđuje i verifikuje prijave koje smo dobili. Prema podacima, u sistem je uneto oko 120 hiljada aplikacija. Tokom verifikacije odobreno je oko 44 hiljade prijava i oko 41 hiljadu imejlova još nije otvoreno. Još uvek ne možemo da kažemo da je ovo broj prijavljenih, jer čekamo završetak čitavog ovog procesa”, zaključio je Eljezi.\nHasani: Izrael odlučuje da li će ambasada Kosova biti u Jerusalimu\nIslami: AAK bi mogao da bude dobar partner Samoopredjeljenju\nHaxhiu: Prioritet buduće vlade zakoni o oduzimanju ilegalno stečene imovine\nIsa Mustafa: Nijedan kandidat se nije zvanično prijavio da me naslijedi\n“UDARIO BIH NAJMANJE DVOJICU…”: Zlatan Ibrahimović šokirao priznanjem\nFlugaj: Otvaranjem ambasade u Jerusalimu Kosovo je upalo u zamku\nKosnet Lajčaku: Cilj SAD sveobuhvatno rješenje u dijalogu\nBorelj: EU ne odobrava uspostavljanje ambasade Kosova u Jerusalimu\nPreselio najveći Torbeš među Bošnjacima\nPrebrojavanje biračkog tijela predstavnice Bošnjaka sa Kosova\nHaradinaj: Loša je Kurtijeva namjera da vladu formira samo s manjinama i bez učešća Srpske liste\nPogledajte kako je Zlatan Ibrahimović nakon meča u Milanu prekinuo intervju Dejana Stankovića\nSpecijalna jedinica policije opkolila zgradu Opštine Istok\nERDOGAN DIGAO TURSKU NA NOGE: U utorak iznosimo novi akcijski plan


Hemofarm - Vesti - Hemomont otvorio novi pogon "Snup" u Podgorici\nKompanija “Hemomont”, prva fabrika lekova u Crnoj Gori, članica Hemofarma i Štada grupe, svečano je otvorila novi pogon za proizvodnju sterilnih nazalnih sprejova “SNUP” u Podgorici. Pogon, u čiju izgradnju i opremanje je uloženo 5,3 miliona evra, obezbedio je dodatno zapošljavanje 30 radnika, a planirana proizvodnja je tri miliona komada sprejova mesečno.\nU novom postrojenju, koje se prostire na 1.700 metara kvadratnih, proizvodiće se sprej za nos “SNUP” u dozama za decu i odrasle, koji će se izvoziti na devet inostranih tržišta. Ovim povodom izvršna direktorka Hemomonta Snežana Perović podsetila je prisutne da je Hemomont za pret-hodne 24 godine od male fabrike za proizvodnju osnovnih infuzionih rastvora prerastao u kompani-ju koja je lider u farmaceutskoj industriji i jedan od najvećih izvoznika u Crnoj Gori. Potvrda toga je i podatak da je Hemomont, od svog osnivanja do danas, za sedam puta povećao i broj proizvoda u svom portfoliju i broj zaposlenih.\nPogon, koji se nalazi u okviru kompanije Hemomont, svečano su otvorili predsednik Crne Gore Milo Đukanović i dr Ronald Zeliger, potpredsednik Štada grupe i generalni direktor vodeće regionalne farmaceutske kompanije „Hemofarm“, koja je većinski vlasnik Hemomonta.\n„Hemofarm je regionalni centar Štada grupe za tržišta centralne i jugoistočne Evrope, za čak 13 zemalja, a Crna Gora je integralni deo naših poslovnih operacija unutar ovog klastera. Štada je od 2006. kada je postala naša matična kuća do danas, u modernizaciju postrojenja Hemomonta uložila 12,5 miliona evra. Proizvodi Hemomonta se izvoze na 11 tržišta, a mi smo spremni da radimo još više. Zahvaljujem se Vladi Crne Gore i našim drugim partnerima na dobroj saradnji tokom prethodnih godina, a posebno želim da se zahvalim zaposlenima na motivaciji i vrednom radu, jer bez njih njihovog predanog rada danas ne bismo bili ovde gde jesmo“, saopštio je generalni direktor Hemofarma i potpredsednik Štada grupe dr Ronald Zeliger.\nPored Hemofarma, u vlasničkoj strukturi Hemomonta je i država Crna Gora. Njegova liderska pozi-cija u farmaceutskoj industriji potvrđuje da partnerski odnos države i privatnog sektora može biti uspešan, kada se odgovorno posluje.\n„Štada je prepoznala naše napore u izgradnji stabilnog ekonomskog sistema u kome je moguće sticati profit i nastavlja sa investicijama. Ovog puta ona iznosi 5,3 miliona evra i pored nove tehnologije, donosi Crnoj Gori 30 kvalitetnih proizvodnih radnih mesta. Za našu zemlju svako proizvodno radno mjesto je dragoceno, jer predstavlja doprinos rastu proizvodnje i izvoza, kao i dugoročne održivosti i konkurentnosti crnogorske ekonomije. Ova investicija omogućiće rast proizvodnje i prihoda za oko 50 odstou 2018. u odnosu na prethodnu godinu. Zato je ona i dalje afirmacija modela u kojem dobijaju i investitor i država. Pozivam uvažene investitore da nastave sa širenjem biznisa u Crnoj Gori, na obostrano dobro“, rekao je predsednik države Milo Đukanović.\nOsim novog pogona, Hemomont je predstavio i novi sistem za prečišćavanje otpadnih voda, jedan od prvih takve vrste u Crnoj Gori. Prečišćivač, vredan pola miliona evra, doprineće boljoj zaštiti životne sredine i većoj bezbednosti kompleksa Hemomonta i šireg područja. Ovim potezom He-momont nastavlja da bude pionir i pokretač nove industrije, kao i jedan od lidera u edukaciji i ja-čanju svesti o odgovornom odnosu prema životnoj sredini.


Ljuba Pantović zanemarila maloletnu ćerku?! Policija čeka njen izlazak sa Farme! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nLjuba Pantović zanemarila maloletnu ćerku?! Policija čeka njen izlazak sa Farme!\n10:08 8. MAJ 2013.\nAdvokati tvrde da bi krivičnu odgovornost zbog kršenja prava deteta mogli da snose Čabarkapa, ako se utvrdi da je iskoristio maloletnicu, ali i Ljuba kao majka i njen staratelj.\nĆerka Ljube Pantović potvrdila vezu sa majčinim dečkom, odlaze zajedno u Austriju!\n"Budući da je otac maloletnice u zatvoru, Ljuba kao njena majka može biti krivično gonjena zbog nebrige o sopstvenom detetu. Ona je ćerku prepustila ulici zbog učešća u rijalitiju", kaže advokatica Božidarka Stojaković. Ona dodaje da bi Ljuba, iako učesnik rijalitija, trebalo što pre da sazna šta se dešava njenoj maloletnoj ćerki.\nDarko Popović sa Pinka zadužen za odnose sa javnošću je istakao da produkcija učesnike obaveštava o eventualnom smrtnom slučaju ili teškoj bolesti, kao u primeru Ere Ojdanića koji je bio izašao sa imanja zbog bolesti tašte.\n"Ako Ljubu obavestimo ona može da nas tuži jer je izgubila eventualnu finansijsku dobit pobedom. Po ugovoru ona ne sme da dobija spoljne informacije. Ljubina majka nam je u poslednjem razgovoru rekla da nije tačno to što se piše o njenoj unuki", kaže Popović, govoreći u ime čelnika Pinka.\nRođeni stric Ljubine ćerke veruje da je njegova sinovica "zavedena".\n"Centar za socijalni rad je juče počeo da se bavi slučajem. A bratu ću preko advokata poručiti da kao otac podnese tužbu protiv Čabarkape", rekao je juče Srboljub Subotić.


Pašnjaci - Blic Online\nPROPIS O UPRAVLJANJU PAŠNJACIMA U Vojvodini ima 120.000 hektara pašnjaka, a svega na nekoliko lokacija su samoodrživi\nSuša i visoke temperature i ove godine su smanjile količinu trave na pašnjacima u Vojvodini. Udruženja ovčara i stočara očekuju da se donese propis o upravljanju pašnjacima, kako bi se mogli navodnjavati i održavati. To je bila i jedna od tema "Dana stočara" u selu Čurug.\nZAPARLOŽENE NJIVE DOBIJAJU NOVI ŽIVOT Biće ustupljene onima koji su spremni da ih koriste, evo šta će im biti obaveza\nMinistarstvo poljoprivrede počelo je akciju identifikacije državnog napuštenog obradivog zemljišta. Ideja je da se zaparložene njive i pašnjaci ustupe na korišćenje poljoprivrednicima koji su spremni da ih koriste.\nU sukobima oko pašnjaka u Keniji ubijeno šest ljudi\nNajmanje šest ljudi je poginulo, uključujući troje dece, u sukobima dve zajednice u Keniji zbog pašnjaka, a stotine porodica morale su napustiti domove, rekli su zvaničnici i humanitarni radnici.


Nada Pavlović u Jazz kantini Lisabon: Evergreen i jazz veče - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Nada Pavlović u Jazz kantini Lisabon: Evergreen i jazz veče\nNada Pavlović u Jazz kantini Lisabon: Evergreen i jazz veče\nAh Neša 11. mart 2020. Koncerti Postavite komentar\nLegendarna pevačica džez i evergrin muzike Nada Pavlović, ponovo će nastupiti u Jazz kantini Lisabon u subotu, 14. marta 2020. od 20.00.\nOvo će biti njen drugi nastup na kultnom mestu u periodu od godinu dana.\nSvetska diva prepoznatljivog glasa, Nada Pavlović, koja je svojim glasom obarala svetske zvaničnike i muzičke zvezde, s godinama je postajala sve popularnija i među mlađom publikom. O tome svedoči i prošlogodišnja puna Jazz kantina Lisabon, kada su se u publici vijorili usklici i mlađe populacije.\nU njenoj širokoopusnoj karijeri nalaze se brojni nastupi , među kojima su nastup sa džez orkestrom Djuka Elingtona, džeziranje sa Čikom Korijom, ponuda Džozefine Bejker da se pridruži njenoj trupi, ali i Liz Mičel, članice čuvene grupe Boni M da bude pevačica u bendu koji je obeležio svetsku muzičku scenu tokom 70-ih godina.\nKao retko ko, Nada Pavlović može da se pohvali i komplimentom čuvene Arete Frenklin, koja joj je posle jednog nastupa u Nemačkoj prišla s pitanjem: „Gde ste naučili tako dobro da pevate klasičan američki džez?“\nTagoviizlasci jazz jazz kantina lisabon klupske svirke koncerti muzika nada pavlović zima u beogradu\nPrethodni Korona virus – 11. mart 2020: Dvocifren broj zaraženih u Srbiji\nSledeći GSP: pojačane mere higijene u vozilima javnog prevoza


Šestostruki šampion formule 1, Luis Hamilton, globalni je ambasador za LG Signature, vodeći premium brend kompanije LG za kućne aparate. Hamilton će za početak biti glumac u novoj kampanji za promociju filozofije brenda - Umetnost inspiriše Tehnologiju, Tehnologija upotpunjuje Umetnost.\nHamilton u novoj kampanji\n-Ono što me je prvo privuklo da učestvujem u ovom projektu je činjenica da je LG Signature brend koji se trudi da bude najbolji u svemu što radi. Najsavremenija životna rešenja ovog brenda neprimetno kombinuju najnovije tehnologije i vrhunski dizajn za postizanje najboljeg u performansama, ne pristajući na drugo mesto - rekao je Hamilton.\n-Neumoran u svojoj potrazi za savršenstvom u svim oblastima, Luis Hamilton je oličenje svega za šta se LG Signature zalaže. Luis predstavlja ambicioznu figuru koja odiše i umetnošću i tehnologijom, a uticajan je i u sportu i u modi. Neverovatno smo ponosni što je postao deo našeg tima - rekao je Kim Jin-hong, šef Globalnog marketinškog centra komapnije LG.\nLG Signature nudi raznovrsnu i rastuću liniju proizvoda koja uključuje nove 88- i 77-inčne 8K OLED televizore, vinski podrum, InstaView Door-in-Door frižider, TWINWash mašinu za pranje veša i još mnogo toga. Svaki uređaj je napravljen tako da poseduje beskompromisni kvalitet i esencijalne detalje.


Kfor i Euleks prebacuju odgovronost na Srbe – Nadlanu.com\nObjavljeno 20. sep 2011. / 15:37:18\n“Navodno pomeranje dela bodljikave žice pred kamerama nije isto što i stvarno osloba]anje prelaza za slobodan protok robe i ljudi, za normalan život i snabdevanje gra]ana severa Pokrajine, za njihovu slobodu kretanja do svojih domova, radnih mesta ili škola”, navodi krizni štab.\nŠtab dodaje da bi izjave zvaničnika Kfora i Euleksa bile značajne i objektivne da su donete naredbe ili odluke o demilitarizaciji prelaza i potpunom povlačenju pripadnika kosovske policije i carine, kao i o ukidanju svih nelegitimnih zabrana i ograničenja protoka ljudi i robe.\nČlanovi kriznog štaba poručili su da će “blokade saobraćajnica biti uklonjene odmah nakon otklanjanja uzroka okupacije Jarinja i Brnjaka”. Štab navodi da su prelazi Jarinje i Brnjak i dalje potpuno okupirani i da to čine Kfor i Euleks i pripadnici “takozvane granične policije i carine Kosova”.\nPortparol Euleksa Nik Hoton izjavio je da je prelaz Brnjak otvoren, ali da ga sada prelaze samo pešaci zbog barikada na prilaznim putevima.\nZVEČAN, 20. septembra 2011. (Beta)\nblokade putevabrnjakjarinjekosovo i metohija


Zaštitnik: Neiskren odnos vlasti - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zaštitnik: Neiskren odnos vlasti\n3Piše: FoNet 18. aprila 2017. 14.46\nJanković je, na konferenciji Kuće ljudskih prava na kojem se razgovaralo o preporukama Komiteta Ujedinjenih nacija za ljudska prava za Srbiju, ukazao da se pitanje ljudskih prava u Srbiji ne shvata kao temelj jednog društva, već se to radi zbog nekog cilja, „zato što se mora“.\nČujemo da se to radi zbog Evrope, međunarodnih standarda, rekao je Janković.\nGovoreći o trendu u svetu da se izbegava princip podele vlasti, Janković je rekao da se stvaraju kultovi ličnosti, ne samo u Srbiji već i u svetu.\n„U Ustavu Srbije postoji princip podele vlasti, ali će to teško izgovoriti neko ko je u sistemu državne vlasti. Beže od toga kao đavo od krsta“, ocenio je on.\nVladavina prava je takođe marginalizovan postulat, jer, kako je istakao Janković, šta će nam pravo ako imamo individualnu volju i interes koji služi određenoj grupi ljudi.\nJanković je rekao da, kada se u Srbiji govori o nezavisnim institucijama, postoji antagonizam prema njima.\n„Neko je rekao ovde „neću predsednika koji će da mi zvoca“. Ako je to odnos dve poluge vlasti, kakav je onda odnos prema nezavisnim telima. Trend je da se nezavisne državne institucije dezavuišu kroz postavljanje podobnih rukovodilaca tih tela“, ukazao je Janković.\nJanković je istakao i da se preporuke upućene Srbiji u najvećoj meri ne sprovode, a to je ilustrovao primerom da od 2004. godine nije usvojena definicija torture.\nPrema njegovim rečima, nespremno se ide na sastanke Komiteta, ne pripremaju se odgovori ili se izbegavaju odgovori.\nKuća ljudskih prava Beograd je ove godine uz podršku Fondacije Kuća ljudskih prava iz Ženeve učestvovala u pisanju „izveštaja iz senke“, kao i na pripremnom sastanku na kom su u neformalnom razgovorima sa Članovima Komiteta UN za ljudska prava predstavili ključne izazove u ostvarivanju ljudskih prava u Srbiji.\nKomitet je pozdravio usvajanje Zakona o izvršenju krivičnih sankcija i Zakona o izvršenju vanzavodskih sankcija i mera, Nacionalne strategije za poboljšanje poliožaja žena i unapređivanje rodne ravnopravnosti, usvajanje Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, kao i ratifikacije pojedinih međunarodnih konvencija.\nU izveštaju Komitet izražava zabrinutost zbog preovladavanja zločina iz mržnje, specijalno protiv Roma, diskriminacije LGBTI osoba i osoba sa HIV, isključivanja Roma, osoba sa invaliditetom, diskriminacije žena, nasilja protiv žena i dece, nerešavanja pitanja nestalih osoba, smrti ili nestanka dece iz porodilišta.\nUkazano je na pitanja zabrane torture i zlostavljanja, trgovine ljudima i prisilni rad, položaja osoba lišenih slobode, izbeglica i tražilava azila.\nKomitet je zabrinut zbog navoda o javnom klevetanju i zastrašivanju medijskih radnika od funkcionera, sužavanja prostora za javnu debatu i naročito gonjenja novinara i aktera civilnog društva zbog izražavanja mišljenja.\nKonstatujući privatizaciju medija, Komitet je i dalje zabrinut zbog nedostatka transparentnosti u pogledu vlasništva medija i tekućeg javnog uticaja na određene medije, navodi se u završnim zapažanjima o trećem preriodičnom izveštaju Srbije.\n18. aprila 2017. u 15.04\nSvi nešto pametuju a nikako da se vidi neki rad!Ugledajte se malo na neke pozitivne stvari i ideje a ne samo na negativne!Samo se kritikuje vlast!\n18. aprila 2017. u 15.21\nMislim da je funkcija zastitnika postala suvise politizovana i da je treba ugasiti.\n22. aprila 2017. u 13.04\nPa šta ste vi očekivali od radikala da budu iskreni.Pa mi od 1941 živimo u neiskrenosti.Kod nas je još komunizam koji vlada preko BIE i istalih agencija čiji je eksponent Aleksandar Vučić.Ovde će na kraju tenkovi morati da rade da bi se vlast promenila.Kakva demokratija, mi smo još daleko od nje.


CiviKos obeležava dan Evrope - Aktivnosti platforme Civikos - Platforma CiviKos\nCiviKos obeležava dan Evrope\nItalijanska organizacija ’Centro Laici Italiani per le Missioni’, sa sedištem u Đakovici i u saradnji sa organizacijom She-Era - Women’s Business Association, i sa podrškom opštine Đakovica, i stranih ambasada na Kosovu, organizovali su trodnevni događaj "Gradimo Evropu u kući" koji je počeo 7. maja, 2015 u Đakovu, i završen je 9. maja na Dan Evrope.\nCilj ovog projekta je povećati svesnost omladine između 15-20 godina o njihovoj ulozi u izgradnji budućnosti u njihovoj zemlji kroz građansko učešće, volonterskim radom, itd. Teme koje će se uključiti tokom ovog događaja vezuju se sa aktivnim građanstvom i sa volonterizmom, međunarodnom mobilizacijom i radu omladine, umetnost i kultura, itd.\nSekretarijat Platforme CiviKosa učestvuje u sajmu NVO u okviru ovih aktivnosti i obeležavanju dana Evrope. Organizacija CELIM je izjasnila svoju zahvalnost Platformi CiviKos u koordinaciji svojih članica u raznim aktivnostima tokom celog događaja.


PARTIZAN - ZVEZDA 6:5 Večiti rivali 25. maja 12. put u finalu nacionalnog kupa, crno-beli u prednosti | Novosti.RS\nOvo će biti 12. susret dva najveća srpska kluba u borbi za pehar masovnijeg takmičenja, a trenutno stanje kaže da je Partizan "za dlaku" uspešniji od Crvene zvezde - 6:5. Dva kluba sa dve strane Topčiderskog brda prvi put su se srela u finalu Kupa Jugoslavije 1948. i Zvezda je slavila ubedljivo 3:0 golovima Vukosavljevića (2) i Mitića.\nČetiri godine kasnije Partizanu se pružila prilika za revanš, koju je oberučke prihvatio i komšijama vratio sa "kamatom" - 6:0! Po dva gola postigli su Valok i Zebec, dok su u istoriju jedne od najubedljivijih pobeda u derbijima ušli i Bobek i Veselinović. Dominacija Partizana tih godina prezentovana je i u finalu Kupa 1954. kada su crno-beli slavili 4:1. Strelci za pobednika su bili Valok (2), Mihajlović i Bobek, a Veselinović je bio autor počasnog gola za Zvezdu.\nPoslednje finale SFRJ u kojem su se sastali najveći beogradski rivali odigrano je davne 1959. i crveno-beli su tada stigli do izjednačenja u ovom parametru pobedom od 3:1. Golove za pobednika su postigli Kostić (2) i Maravić, dok je Galićev gol za Partizan bio dovoljan samo za utehu.\nPosle raspada SFRJ, a do osamostaljenja Srbije, večiti rivali su odigrali još pet finala iz kojih je Zvezda izašla kao pobednik tri puta, dok su Partizanu pripala dva pehara. U proleće 1992. "večiti" su prvi put igrali dva meča u finalu, a Partizan je revanš na svom stadionu dočekao sa minimalnom prednošću. Pobedonosni gol je bio delo Budimira Vujačića. U revanšu je Zvezda dva puta vodila, golovima Mihajlovića i Pančeva, ali su Jokanović i Vorkapić doneli novi trofej u riznicu crno-belih.\nVeć naredne godine uloge su se okrenule, Partizan je bio favorit, ali je Zvezda slavila na svom stadionu posle boljeg izvođenja penala. Partizan je pobedio u Humskoj golom Zahovića, a egal je u revanšu obezbedio Anto Drobnjak. Junak penal serije je bio golman Zvezde Milan Simeunović odbranivši jedanaesterac Predragu Mijatoviću i pogodivši penal za pobedu u poslednjoj, petoj seriji. Naredna dva finala su pripala Zvezdi, najpre 1996, kada je bila bolja u oba meča - 3:0 (Jovičić, Krupniković, Živković) i 3:1 (P. Stanković, Krupniković, D. Stanković - Vukićević). Crveno-beli su bili ubedljivi i odmah po završetku bombardovanja 26. juna 1999 - 4:2 (Škorić 2, Pjanović, Gojković - Rašović, Kežman).\nInteresantno je da crveno-beli nisu slavili nijednom protiv najvećeg rivala u finalu Kupa u 21. veku i u svim tim završnim mečevima Partizan je trijumfovao istim rezultatom - 1:0. Čovek odluke je 2001. bio Saša Ilić, 16 godina kasnije je pogodio Nikola Milenković, a u poslednjem do sada viđenom finalu "večitih", u maju 2019, jedini strelac je bio Bojan Ostojić.\n1993. C. zvezda - Partizan1:0, 0:1 (5:4 penali)\n2019. Partizan - C. zvezda 1:0\nfudbal Sport Večiti derbi FK Partizan FK Crvena zvezda Finale Kupa Srbije


Mutabdžija zadovoljan stanjem dobojskih škola – Glas Regije\nMutabdžija je nakon sastanka u Doboju sa direktorima osnovnih škola “Vuk Stefanović Karadžić”, “Dositej Obradović” i “Sveti Sava” rekao novinarima da je stanje školskih objekata daleko bolje nego tokom njegove posljednje posjete kada je sa direktorima razgovarao o početku nastave na području Doboja.\n– Radovi na rekonstrukciji Osnovne škole `Vuk Stefanović Karadžić” dobro napreduju, područna odjeljenja imaju organizovanu nastavu, a ove sedmice biće formirani spiskovi od 40 učenika i četiri nastavnika koji će ići na desetodnevno ljetovanje u Grčku – izjavio je Mutabdžija.\nMinistar prosvjete i kulture je naveo da se vannastavne aktivnosti realizuju u skladu sa rasporedom rada koji je napravio direktor ove škole Milan Gojković.\nMutabdžija je pohvalio upravu Osnovne škole “Dositej Obradović” koja je ispoštovala plan da se nastava odvija prema razredno-časovnom sistemu za učenike od prvih do devetih razreda, sa skraćenim časovima i umanjenim fondom časova na dnevnoj bazi, u bezbjednom ambijentu.\nZbog specifičnih okolnosti u Osnovnoj školi “Sveti Sava”, Mutabdžija je naveo da će se do napretka građevinskih radova, nastava izvoditi po principu svaki dan za druge razrede.\nOn očekuje da će u narednom periodu u toj školi početi izvođenje razredno-časovnog sistema.\nMutabdžija je na novinarsko pitanje o funkciji postavljenih šatora u školskim dvorištima pojasnio da oni imaju ulogu info-pultova i igraonica za djecu, kao alternativa vremenskim uslovima.\n– U šatorima nema implementacije nastavnog sadržaja, isključivo su u službi pripremne nastave u datim okolnostima – istakao je Mutabdžija.\nU četiri srednje škole – Ugostiteljskoj i trgovinskoj, Ekonomskoj, Saobraćajnoj i elektro-tehničkoj i Tehničkoj školi, koje se nalaze u objektu nekadašnjeg Srednjoškolskog centra, nastava se izvodi normalno, sa skraćenim časovima i fondom časova.\nMutabdžija je istakao da je direktorima sugerisano da nastavno osoblje komunicira sa učenicima elektronskom poštom kako bi ostavarili pripremu za početak redovno školske godine.\n« SIPA hapsi “Miće” po Doboju i Tesliću\nStarac pao sa stepenica i podlegao povredama »\n25. Januara 2020., 5:30


Prvi električni parking za bicikle i trotinete na Kalemegdan\nTanjug 3. juna 2021. 16:50\nBEOGRAD – Beograd je na Kalemegdanu dobio svoje prvo parking mesto za čuvanje i punjenje električnih trotineta i bicikala, koji će biti besplatan za sve građane i posetioce Beograda, saopštilo je danas JP „Beogradska tvrđava“.\n„Smart city“ tip stanica koja kombinuje siguran parking i punjenje električnih „točkova“ je dostupna u delu parka mali Kalemgdan na lokaciji između stepeništa i Carigradskog druma potpuno besplatno za sve građane.\n„Na ovaj način želimo da omogućimo slobodno kretanje korisnika od kuće do posla, i nazad, a da budu sigurni da je njihovo vozilo bezbedno čuvano i napunjeno u svakom trenutku“, kaže Marko Arambašić, inicijator projekta.\nMladi eko-startap „ePark 011“ na čelu sa Markom Arambašićem, koji je osnovan za vreme Kovid-19 kada se veliki broj novoosnovanih firmi gasi, pokrenuo je inicijativu za zelenu stanicu iz sopstvenih sredstava uz saglasnost Republičkog zavoda za zaštitu spomenika i kulture i JP Beogradska tvrđava.\n„Ovaj projekat je za mene lično od izuzetne važnosti, ne samo kao investitora već građanina Beograda u kojem i moja porodica raste, diše i razvija se. Prvom u nizu stanica demonstrirali smo da je kroz zajednički rad javnog i privatnog sektora ovako nešto izvodljivo, ali glavni izazov tek predstoji – da zelene stanice zažive“, istakao je Arambašić.


Vlada FBiH: Danas potpisivanje kolektivnog ugovora u rudarstvu – Radio Feral\n11/12/2017 Mirza Musanovic 0 Comment\nFederalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić i predsjednici Sindikata SSRRFBiH i Sindikata rudara u FBiH Sinan Husić i Safer Mušanović potpisaće danas Kolektivni ugovor za područje djelatnosti rudarstva.\nPregovori za zaključivanje Kolektivnog ugovora, koji uređuje prava za oko 11.000 zaposlenih u rudnicima u Federaciji BiH, počeli su polovinom oktobra 2017. godine.\n“Zbog povećanja proizvodnje i napretka u vezi s finansijskom stabilizacijom rudnika u 2016. godini, ovim Kolektivnim ugovorom prava radnika su uvećana u više područja. Ovo je drugi Kolektivni ugovor za područje rudarstva kojeg potpisuje Vlada Federacije, što svjedoči o stabilnom i obostrano korisnom socijalnom dijalogu, a prvi koji zaključuje u okviru novog ciklusa socijalnog dijaloga”, navodi se u saopštenju Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nNajavljuje se da će u narednom ciklusu biti ponovo pregovarano o zaključivanju novih kolektivnih ugovora i za druga područja djelatnosti kao što su državna služba, poštanski saobraćaj, proizvodnja električne energije, telekomunikacije i željeznički saobraćaj.\nRanije je Vlada FBiH izmjenom Zakona o radu omogućila otvaranje pregovora radi prilagođavanja kolektivnih ugovora novim zakonskim propisima, koji su i zaključeni u posljednje dvije godine.\nProces koji je počeo u drugoj polovini ove godine ima za cilj osiguranje kontinuiteta pregovora i ojačavanje kolektivnog pregovaranja kroz zaštitu prava radnika i poslodavaca.\nPotpisivanju ugovora prisustvovaće premijer Federacije BiH Fadil Novalić, predstavnici Uprave Elektroprivrede BiH, direktori rudnika u Federaciji i predstavnici dva reprezentativna sindikata, najavljeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\n← Loše vrijeme paralizovalo veliki dio Evrope\nIsplata civilnih invalidnina za novembar →\nU BiH vedro i hladno, poslije podne porast temperature\n27/01/2019 Mirza Musanovic 0\nSve manji broj zaraženih virusom H1N1\n18/02/2011 Mirza Musanovic 0


Početna/Despotovac/Medveđa: KUD SVETOZAR MARKOVIĆ PONOVO AKTIVAN\nМилош Милошевић 2 седмице godina\tDespotovac, Društvo, Kultura, Zabava, Život i Ljubav Ostavite komentar 216 Pregledi\nNakon višegodišnje pauze, odnosno od 2018. godine kada je održan poslednji Ilindanski sabor u Medveđi, kulturno-umetničko društvo Svetozar Marković iz Medveđe, obustavilo je svoje aktivnosti. Bogati, ne tako davnom istorijom ovog KUD-a koji je iznedrio sjajne ljude, folkloraše, takmičare, putnike i nadaleko bio poznat po svojim učešćem na raznovrsnim manifestacijama kako u zemlji tako i van nje, roditelji iz Medveđe, baš kao i njihova deca, želeli su da vrate stari sjaj društva i da deca ponovo kroz igru, druženje i putovanja dožive one blagodati koje su i prethodne generacije doživele uz ovo društvo.\nTako je i počelo buđenje KUD-a, uz izvrsnog mentora Saše Nikolića, glavnog inicijatora ove priče, koji poseduje 24 licence iz raznih oblasti igara i koji rad sa decom vrši isključivo volonterski, kao i do sada, jer kako navodi folklor predstavlja njegovu ljubav, a želja da prenese znanje mlađima najbolja je plata, pri tom radeći sa decom kako u Medveđi tako i u Plažanu.\nSaša je za sada okupio dvadesetak članova-dece, koji vredno vežbaju i spremaju svoju koreografiju na opšte zadovoljstvo sela i njih samih, a sve u svrhu obnavljanja tradicionalnog Ilindandskog sabora i učešća na drugim manifestacijama u opštini i van nje.\nUvereni su da će uspeti u tome, a za sada su srećni jer njihovom zaslugom ponovo postoji KUD u Medveđi gde deca imaju prilike da uče tradicionalne igre naših i drugih krajeva, a da se kada budu spremni predstave svojim veštinama i znanjem široj publici. U budućnosti, nadaju se, oformiće i omladinski ansambal kao nekada i predstavljaće ozbiljno kulturno-umetničko društvo naše opštine spremno da našu opštinu predstavlja van nje, kao što to čine i ostala društva iz naše opštine.\nSa vama delimo deo atmosfere sa poslednje probe u Domu kulture Medveđa.\nPrethodni 04.05.2022. Epidemiološka situacija na teritoriji opštine Despotovac\nSledeći Srbija: Đurđevdan je…