Karavan "Digitalna ekspedicija" posetio Smederevo - Boom93\nSmederevo je ovog vikenda bio domaćin karavana digitalnih veština, pismenosti i bezbednosti, pod nazivom „Digitalna ekspedicija“, pokrenutog na inicijativu Kabineta predsednice Vlade Srbije, Ane Brnabić.\nGrađani Smedereva su imali priliku da se na Gradskom trgu upoznaju sa ključnim digitalnim veštinama 21. veka, elektronskim uslugama, elektronskom trgovinom, osnovama digitalne bezbednosti i pismenosti, kao i ostalim pogodnostima koje nudi digitalni prostor i omogućavaju nove tehnologije.Kroz razgovore i radionice sa ekspertima i domaćim influenserima prezentovane su osnove digitalne pismenosti i bezbednosti.\nPrisutnima se obratioSava Savić, pomoćnik ministra trgovine, turizma i telekomunikacija:“S obzirom na to da živimo u vremenu gde većina građana koristi informacione tehnologije, kako u obavljanju privatnih obaveza, tako i u poslovne svrhe, veoma je važno da poseduju digitalne veštine i da kontinuirano unapređuju svoja znanja kako bi sebi obezbedili lični i profesionalni razvoj“.\n„Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija posebnu pažnju posvećuje, pored edukacije, programima prevencije na polju digitalne pismenosti i bezbednosti i zbog toga učestvujemo u programu “Nova pismenost”,u partnerstvu sa Američkom agencijom za međunarodni razvoj USAID i organizacijom Propulsion, i realizujemo aktivnosti u cilju sprovođenja Strategije razvoja digitalnih veština“, dodao je pomoćnik ministra Sava Savić.\nDogađaju je prisustvovao i Miladin Brković, pomoćnik ministra za rad, boračka i socijalna pitanja koji je tom prilikom izjavio: „Zahvaljujući inicijativi predsednice Vlade Republike Srbije Ane Brnabić, građani imaju priliku da saznaju pregršt zaista korisnih informacija i bliže se upoznaju sa digitalizacijom i njenim prednostima. Cilj „Digitalne ekspedicije“ je približavanje pogodnosti digitalnog sveta svim slojevima društva, njihovo bezbedno korišćenje, kao i upoznavanje saelektronskim javnim uslugama koje su dostupne na sajtu eUprave, principima elektronske trgovine i na koji naćin da u elektronskoj komunikaciji s državnom upravom ostvare neko svoje pravo ili ispune obavezu“.\nSmederevčanima se obratila iMaja Ćirković, članica Gradskog veća zadužena za resor kulture, turizma i informisanja, koja je tom prilikom istakla zadovoljstvo što se grad Smederevo našao među 16 gradova u Srbiji kroz koje će proći karavan ,,Digitalna ekspedicija”.\n„Srbija se kao država pozicionirala među zemljama čija javna uprava, privreda i društvo najviše napreduju kada je u pitanju digitalizacija. Vlada Republike Srbije aktivno radi na tome da svim građanima obezbedi dostupnost usluga i drugih onlajn mogućnosti, u želji da se digitalne veštine, pismenost i bezbednost nađu među važnim temama na kojima će se zasnivati savremeno konkurentno srpsko društvo“, dodala jeMaja Ćirković.\nNa dosadašnjem putovanju karavan je posetio Beograd, Prijepolje, Vršac i Šabac, a u naredna tri meseca posetiće još 11 gradova Srbije:Kruševac, Kraljevo, Čačak, Užice, Suboticu, Aleksinac, Niš, Vranje, Pirot, Rašku i Novi Pazar.\nOznakeDigitalna ekspedicija karavan Smederevo\nU Smederevskoj tvrđavi otkriven hram despota Đurađa Brankovića?


Obradović u porodičnoj šetnji: Mi smo treća politička opcija većinske Srbije (VIDEO) - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Obradović u porodičnoj šetnji: Mi smo treća politička opcija većinske Srbije (VIDEO)\nPorodična šetnja u organizaciji Srpskog pokreta Dveri završena je danas u beogradskom parku Kalemegdan, nakon što je prošla centralnim gradskim ulicama od Doma Narodne skupštine gde je skup započeo.\nNa čelu šetnje nošen je veliki transparent „Za sve naše porodice“, kao i „Za porodice, za život Srbije“.\nOrganizator šetnje, predsednik Dveri Boško Obradović je rekao da je to bio „festival lepote, snage i značaja porodice“.\n„Nastavljamo borbu da porodica dobije prvo mesto u društvu i državi. Živela porodica i živela Srbija“, poručio je Obradović.\nOn je poručio da su Dveri „protiv ove vlasti“, ali isto toliko i „protiv bivšeg režima“.\n„Mi smo treća politička opcija, mi smo Dveri, mi smo nacionalni front, mi smo pokret za život Srbije“, rekao je Obradović.\nOn je rekao da su za Dveri dobro došli svi koji su za promenu sadašnjeg sistema i koji dele stavove tog pokreta.\nObradović je naglasio da danas građani Srbije imaju svoje zaštitnike na srpskoj političkoj sceni ako im je stalo do porodice.\nImaju političku opciju koja će štititi interese porodice, rekao je on, iznoseći niz mera koje će preduzeti kad bude u prilici da zaštiti porodicu i pomogne.\nObradović je naglasio da je porodična Srbija „većinska Srbija“ i zato „porodična politika treba da dođe na vlast u Srbiji“.\n„Pokreni se Srbine za život Srbije“, poručio je Obradović u trenutku kretanja porodične šetnje i pozvao da na njenom čelu budu majke i očevi sa malom decom u kolicima, jer su oni „budućnost Srbije“.\nKako je najavljeno, porodična šetnja će od Skupštine Srbije otići do Kalemegdana centralnim gradskim ulicama.\nSaobraćaj pred Skupštinom je zaustavljen, jer su na ulici ispred nje roditelji sa decom od koje su neka došla sa svojim malim biciklima.\nNeki od okupljenih nose majice „Promena sistema – sigurnost za sve“.\nNa bini su parole „Za sve naše prodoce“ i „Promena sistema – sigurnost za sve“.\nPredsednik Srpskog pokreta Dveri Boško Obradović izjavio je, uoči početka porodične šetnje, da je to nadstranački skup više od 15 organizacija – „festival porodičnih ljudi u slavu života“.\nOn je kazao da Dveri zahtevaju da svetski dan porodica, koji se obeležava danas, bude proglašen u Srbiji za državni praznik\nTakođe je dodao da taj pokret traži da se iz skupštinske procedure povuku tri „antihrišćanska i antiporodična zakona“.\n„Mi smo ovde za sve porodice u Srbiji ugrožene ekonomski, socijalno i na svaki drugi način“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, kao što su se danas okupili na temi porodice, Obradović očekuje da će se sabrati i u „Srpski nacionalni front za odbranu Kosova u Srbiji, za ekonomski i ekološki patriotizam i da se promeni korumpiranost sistema koji u Srbiji vlada više od 30 godina“.\n„Ubeđen sam da je ovo početak budjenja patriotske, domaćinske i hrišćanske Srbije“, kazao je Obradović.\n11 reagovanja na “Obradović u porodičnoj šetnji: Mi smo treća politička opcija većinske Srbije (VIDEO)”\n15. maja 2021. u 20.45\n„Za sve naše porodice“ je Ljoticeva zvaka pa se one „antifasisticke“ koracnice iz klipa od pre par dana namecu same po sebi.\n16. maja 2021. u 11.24\nIstu kritiku su mu uputili Šešelj, zatim Vučić i Gordana Čomić. Izgleda da je Obradović u pravu.\n15. maja 2021. u 21.30\no zemljo Srbijo pa necete dozvolite da nam ljoticevci vladaju\n15. maja 2021. u 22.12\nааааа значи због тебе сам пешке морао кући после 8 сати посла на ногама\nда знаш да ћу да гласам за тебе и сличне,м#### ти ј####\nшто се не скуписте …на топчидеру на пример


Obaveze komitenta - BiH Pravo\n- Fri Jan 18, 2019 12:12 pm #2908\n(1)\tKomitent je dužan isplatiti komisionaru naknadu kad bude izvršen posao koji je komisionar obavio, kao i ako izvršenje posla bude sprečeno nekim uzrokom za koji odgovara komitent.\n(2)\tU slučaju postupnog izvršavanja, komisionar može zahtevati srazmeran deo naknade posle svakog delimičnog ispunjenja.\n(3)\tAko ne dođe do izvršenja zaključenog posla iz uzroka za koji ne odgovaraju ni komisionar ni komitent, komisionar ima pravo na odgovarajuću naknadu za svoj trud.\n(4)\tKomisionar koji je neverno postupio prema komitentu nema pravo na naknadu.\n(1)\tAko iznos naknade nije određen ugovorom ili tarifom, komisionaru pripada naknada prema obavljenom poslu i postignutom rezultatu.\n(2)\tAko je u datom slučaju naknada nesrazmerno velika prema obavljenom poslu i postignutom rezultatu, sud je može, na zahtev komitenta, sniziti na pravičan iznos.\n(1)\tKomitent je dužan naknaditi komisionaru troškove koji su bili potrebni za izvršenje naloga sa kamatom od dana kad su učinjeni.\n(2)\tKomitent je dužan dati komisionaru posebnu naknadu za upotrebu njegovih skladišta i transportnih sredstava, ako ona nije obuhvaćena naknadom za izvršenje posla.\nAko ugovorom o komisionu nije što drugo određeno, komitent nije dužan predujmiti komisionaru potrebna sredstva za obavljanje poverenog posla.\n(1)\tKomisionar ima pravo zaloge na stvarima koje su predmet ugovora o komisionu dok se te stvari nalaze kod njega, ili kod nekog koji ih drži za njega ili dok on ima u rukama ispravu pomoću koje može raspolagati njima.\n(2)\tIz vrednosti tih stvari komisionar može naplatiti pre ostalih komitentovih poverilaca svoja potraživanja po osnovu svih komisionih poslova sa komitentom kao i po osnovu zajmova i predujmova datih komitentu, bez obzira na to da li su nastala u vezi sa tim stvarima ili nekim drugim.\n(3)\tPravo prvenstvene naplate ima komisionar iz potraživanja koja je, izvršavajući nalog, stekao za račun komitenta.\nODNOSI SA TREĆIM LICIMA\nKomitentova prava na potraživanja iz posla sa trećim\n(1)\tKomitent može zahtevati ispunjenje potraživanja iz posla koji je komisionar zaključio sa trećim i za njegov račun tek pošto mu ih komisionar ustupi.\n(2)\tAli, u pogledu odnosa komitenta sa komisionarom i njegovim poveriocima, ova se potraživanja od svog nastanka smatraju kao komitentova potraživanja.\nOgraničenje prava komisionarovih poverilaca\nPoverioci komisionara ne mogu radi naplate svojih potraživanja, ni u slučaju njegovog stečaja, preduzeti mere izvršenja na pravima i stvarima koje je komisionar, izvršavajući nalog, stekao u svoje ime, ali za račun komitenta, izuzev ako se radi o potraživanjima nastalim u vezi sa sticanjem tih prava i stvari.\n(1)\tU slučaju stečaja komisionara komitent može zahtevati izlučenje iz stečajne mase stvari koje je predao komisionaru radi prodaje za njegov račun, kao i stvari koje je komisionar nabavio za njegov račun.\n(2)\tU istom slučaju komitent može zahtevati od trećeg kome je komisionar predao stvari, da mu isplati njihovu cenu, odnosno njen još neisplaćeni deo.


Moody's snizio kreditni rejting 26 italijanskih banaka\nVesti izvor: Kamatica, WSJ\nBonitetna agencija Moody's započela je dugoočekivano smanjivanje rejtinga evropskih i globalnih banaka snizivši kreditne rejtinge 26 italijanskih zajmodavaca, uključujući UniCredit i Intesa Sanpaolo, saopštio je poslovni dnevnik The Wall Street Journal.\nOd 26 italijanskih banaka, kod 10 je ocena za dugoročni dug i depozite snižena za jedan nivo, kod osam za dva nivoa, kod šest za tri nivoa i kod dve za četiri nivoa.\nPored toga je Moody's snizio kratkoročne bonitetne ocene za 21 banku, i to za jedan do dva nivoa.\nSniženje rejtinga, koji je obrazloženo ranjivošću na rastući broj prekida otplate kredita i potencijalne probleme s finansiranjem, očekivalo se, no ono bi ipak moglo da pogorša bankarsku krizu u Europi poskupljujući finansiranje banaka na tržištima kapitala.\n- Rejtinzi za italijanske banke sada su među najnižima u razvijenim evropskim zemljama, što je odraz podložnosti tih banaka nepovoljnom radnim okruženjima u Iitaliji i Evropi - navodi Moody's u priopćenju.\nTaj je potez usledio nakon što je agencija u februaru počela da preispituje rejtinge 114 finansijskih institucija u 16 evropskih zemalja zbog mogućeg sniženja, s naglaskom na osetljivost banaka na dužničku krizu evrozone.\nOčekuje se da će Moody's nakon italijanskih, sniziti i rejting španskih banaka.\nDo kraja juna, više od 100 evropskih banaka, kao i divovi s Wall Streeta kao što su Bank of America i Citigroup, verojatno će imati niži rejting za barem jedan nivo.\nSniženje rejtinga, na kojem se radi od februara, podstaklo je žestoku kampanju lobiranja u kojoj banke nastoje da uvere Moody's da su njihove finansije dovoljno jake da opravdaju svoje trenutne ocene.\nAli, nedavna eskalacija krize u evrozoni, uključujući očiglednu zavisnost mnogih evropskih banaka od kredita Evropske centralne banke, ugrozila je argumente bankarske industrije, ocenjuje Journal.


Kuljani lako do novog trijumfa - www.025.rs\nwww.025.rs / KULA / Kuljani lako do novog trijumfa\nHajduk 1912 – Mladost (Bački Petrovac) 2:0 (1:0)\nKula: Igralište na Vašarištu\nSudija: Nikola Šćepanović ( Kruščić)\nStrelci: Božović u 6. i Vlaisavljević u 83. minutu\nHajduk 1912: Drinčić, B. Manojlović, Arežina, Vuković, Masalušić, Slijepčević, Rajkovača, Matijević, Macanović, M. Manojlović i Božović. Igrali su još: Šmit, Vujović, Vujošević, Šević, Kutlačić, Simin i Vlaisavljević\nMladost : Lenja, Ožvat, Ivetić, Stanić, Đaković, Brajković, Beronja, Šproh, Plavšić, Jakuš i Leškov. Igrali su još: Vučić, Stoisavljević, Rakaš, Đokić, Petej, Đorđijevski, Stamenković, Fabri, Terzić i Mrakić\nKuljani nastavljaju sa odigravanjem kontrolnih utakmica. Ovog puta su za rivala imali vrlo dobru ekipu Mladosti, koja se nalazi pri vrhu Vojvođanske lige „Sever“. Četa trenera domaćih, Slobodana Milovića, je opravdala očekivanja i pobedila tim iz ranga niže.\nPočeo je šesti minut, kada je brzu kontru započeo Miloš Manojlović, prošao po desnoj strani, idealno centrirao, da bi loptu na prvoj stativi glavom zahvatio mladi Mihajlo Božović i prosledio je u mrežu. U ovom delu utakmice, domaći su imali još dve prilike da uvećaju svoju prednost. Prvo je Miloš Manojlović sa desetak metara pogodio prečku, a pred kraj ovog dela, Božović je sa dvadesetak metara pucao posred gola, Lenja je odbio loptu da Branislava Manojlovića koji sa nekoliko metara iskosa ne uspeva da pogodi mrežu.\nU drugom poluvrmenu treneri su dali priliku igračima sa klupe. Kuljani su nastavili sa inicjativom, imali još nekoliko prilika za gol koje ne koriste B. Manojlović i Macanović. U finišu susreta Macanović je šutirao, golman gostiju Vučić je odbio loptu do Vlaisavljevića kome nije bilo teško da je sa nekoliko metara pošalje u mrežu za konačnih – 2:0.\nDo starta prolećne sezone igrači Hajduka će imati generalnu probu protiv Bečeja 1918.\nTags: fudbal, hajduk 1912, kula


Tekst objavljen: 20.01.2017 13:06\nDolar je u četvrtak bio stabilan u odnosu na većinu glavnih rivala, pošto je predsednica američke Uprave federalnih rezervi (FED) Dženet Jelen obećala nekoliko povećanja kamatnih stopa ove godine, zaustavljajući tako najlošiji trend kretanja dolara u poslednjih pet meseci.\nJelenove, što je okrenulo investitore ka priči o snažnom privrednom rastu i ubrzanju inflacije koja je dovela do jačanja dolara posle izbora Donalda Trampa za predsednika SAD u novembru.\nDolarski indeks je u četvrtak ojačao za 0,1 procenat u prepodnevnom trgovanju u Evropi. Bio je na stabilnih 114,60 jena, ali je oslabio 0,3 procenta u odnosu na evro, na 1,0665 dolara.\nFunta, koja je u utorak ostvarila skok od 3,0 procenta na nivo iznad 1,24 dolara nakon govora britanske premijerke Tereze Mej o Bregzitu, u četvrtak se trgovala iznad 1,23 dolara za funtu.\nDomaće međubankarsko tržište otvorilo se u četvrtak na nivou od 123,70/124,00. Tokom prepodnevnog dela trgovanja dinar je pao na 123,75/124,05, uz fluktuacije od pet para.\nObim zabeležen na međubankarskom tržištu do 12.30 časova iznosio je 4 miliona evra po prosečnom kursu od 123,9650. Tokom popodnevnog dela trgovanja dinar je oslabio na 123,80/124,10. Tržište se zatvorilo na 123,80/124,10.\nObim na međubankarskim prekonoćnim pozajmicama (BEONIA) je iznosio 250 miliona dinara na nivou od 2,70 do 2,80.


Liht: Vlada u punom kapacitetu ostavila bi bolji utisak - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Liht: Vlada u punom kapacitetu ostavila bi bolji utisak\nNije poznato da li će Vlada biti formirana do 19. jula i međuvladine konferencije za otvaranje poglavlja 23 i 24\nLiht: Vlada u punom kapacitetu ostavila bi bolji utisak\nTepić: Može biti eventualno male nelagode ukoliko međuvladinoj konferenciji budu prisustvovali ministri koji neće biti u novoj vladi\nVlada Srbije u punom kapacitetu ostavila bi bolji utisak na međuvladinoj konferenciji 19. jula prilikom otvaranja poglavlja 23 i 24.\n0Piše: DanasOnline 06. jula 2016. 11.37\nAli ukoliko se to ne dogodi, za sagovornike iz EU je važno da će glavni pregovorač, a to je premijer, ostati isti, kažu sagovornice Danasa koje smo pitali da li bi bilo dobro da nova Vlada Srbije bude formirana do 19. jula i dugo najavljivanog otvaranja novih poglavlja, s obzirom na to da niko sa sigurnošću ne može da kaže kada će biti formiran kabinet Aleksandra Vučića, a poslovi u procesu evropskih integracija se otvaranjem poglavlja gomilaju.\nZvanično je, kako javljaju mediji, otklonjena i poslednja prepreka u otvaranju poglavlja. Hrvatska je naime na jučerašnjem sastanku Radne grupe za proširenje i pregovore o pristupanju (COELA), posle više od tri meseca protivljenja, zvanično dala saglasnost na nacrt zajedničke evropske pregovaračke pozicije za poglavlje 23 u pregovorima sa Srbijom. Kako se spekuliše u medijima, rezultat jučerašnjeg sastanka i razgovora o otvaranju poglavlja 23 u najvećoj meri bio je zasnovan na kompromisnom tekstu koji je postignut na Samitu EU i zapadnobalkanskih lidera u ponedeljak u Parizu.\nSonja Liht, predsednica Beogradskog fonda za političku izuzetnost, za Danas kaže da bi bilo dobro da vlada brzo bude formirana zbog posla koji Srbiju čeka a i da bi pun kapacitet vlada na međuvladinoj konferenciji ostavio bolji utisak.\n– Sigurno je da bi predstavnici Vlade u punom kapacitetu ostavili mnogo bolji utisak na međuvladinoj konferenciji. Uz to bi bilo dobro da vlada što pre bude formirana, kako bi ministarstva bila spremna da rade u punom kapacitetu, bar do jeseni, kazala je ona za naš list.\nMarinika Tepić, predsednica skupštinskog Odbora za evropske integracije, za naš list kaže da bi naravno bilo puno bolje kada bi vlada bila formirana, a ne da bude u tehničkom mandatu, ne samo zbog međuvladine konferencije nego zbog svih nas i života u Srbiji i odluka koje treba da budu donete.\n– Ipak, ako se izmestimo u cipele sagovornika iz EU, za njih je važno i izvesno da se glavni pregovarač neće promeniti, a to je premijer Aleksandar Vučić. Iz tog ugla gledano, da li će vlada biti formirana ili ne do međuvladine konferencije nije toliko bitno. Može biti eventualno male nelagode ukoliko međuvladinoj konferenciji budu prisustvovali ministri koji neće biti u novoj vladi i koji će, kako politička etika nalaže, morati da se ograde u smislu da neće moći u punom kapacitetu da govore šta će se desiti i raditi ukoliko oni ne budu u novom kabinetu – zaključuje Tepić.\nJuče nismo uspeli da dobijemo odgovor u Vladi ko će činiti delegaciju koja će prisustvovati otvaranju poglavlja.\naleksandar vucic, vlada srbije


Realizacija projekta o diskriminaciji u javnim ustanovama - Topličke Vesti Document\nRealizacija projekta o diskriminaciji u javnim ustanovama\nIvana Đurković3. decembra 2021.\nMALA PLANA/PROKUPLJE – Danas je u Osnovnoj školi „Svetislav Mirković Nenad“ u Maloj Plani, održana radionica, a u sklopu projekta „Diskriminacija u javnim ustanovama, kako je prepoznati i kako se boriti protiv nje“.\nZa realizaciju je bilo zaduženo udruženje Inkluzija danas, a projekat finansira Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog. Aktivnosti se održavaju u periodu od septembra do kraja decembra ove godine, u gradovima Prokuplju i Leskovcu, kao i opštinama Bojnik, Doljevac i Žitorađe. Ciljne grupe ovog projekta su lokalne samouprave, škole, centri za socijalni rad, udruženja građana i sve relevantne institucije koji se bave ovom tematikom.\nŠiroka upotreba termina diskriminacije dovela je do toga da često nešto nazovemo diskriminacijom, a da to nije, a isto tako određenu situaciju ne prepoznamo kao diskriminaciju, a ona to zaista jeste. Ja sam pokušala da objasnim deci kakav je put ka diskriminaciji, odnosno kako tačno dolazi do nje. Pored toga učenici su obnovili svoja postojeća znanja o stereotipima i predrasudama, učestvovali u radionici i na osnovu nekih svakodnevnih životnih primera imali priliku da nauče šta jeste, a šta možda i nije diskriminacija. I na samom kraju, što je i bio krajnji cilj ove edukacije je upravo to na koji način mogu pokušati da razumeju različitosti i kako tačno mogu da reaguju u situacijama kada osete da su diskrimisani – rekla je Aleksandra Marković, današnji radioničar ispred udruženja Inkluzija danas.\nŽelim da se zahvalim ovim divnim ljudima što su izdvojili vreme za naše učenike i pojasnili termine: diskriminacija, tolerancija, različitost, stereotip i predrasude kroz različite pristupe vizualizacije i praktične primene. Kroz povratne informacije i obrazloženja učenici su došli do novih saznanja ovih termina koji deluju nepoznato, a za koje, ni sami nisu svesni, da su u upotrebi i da čine njihov svakodnevni život. Hvala predavaču, Aleksandri Marković, na demonstriranju gore navedenih situacija kojima je podsticala učenike na razmišljanja kako bi ih dovela do saznanja i navela da svaki vid ovih indikatora prepoznaju – izjavila je Dragana Veković, nastavnik srpskog jezika i književnosti u školi „Svetislav Mirković Nenad“.


Građani Bežanijske kose protestovali danas zbog planirane izgradnje dva solitera visine 100 i 120 metara - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Beograd » Građani Bežanijske kose protestovali danas zbog planirane izgradnje dva solitera visine 100 i 120 metara\nGrađani Bežanijske kose okupili su se danas na otvorenim sprotskim terenima „11. april“ kako bi iskazali protest zbog planirane izgradnje dva solitera visine 100 i 120 metara u tom beogradskom naselju.\nJedna od učesnika protesta rekao je da su iz medija pre oko tri nedelje saznali da se na mestu sportskih terena planira izgradnja nebodera, čime bi se uništila urbanistička celina, jer to znači više od 3.200 novih stanara i oko 1.600 novih automobila.\nKako je rečeno, planirano je da se poseče više od 100 stabala.\nU organizaciji inicijative „Bežanija ostaje, kosa prkosi“, građani potpisuju peticiju kojom traže da soliteri ne budu izgrađeni.\nDruštvo • 29.05.2022. 23:24\nInicijativa: Peticiju protiv izgradnje tri nebodera na Bežanijskoj kosi potpisalo 5.000 građana


U Mjesnoj zajednici Grabik Ilova u opštini Prnjavor danas je za saobraćaj otvoren put čije je asfaltiranje koštalo 80.000 KM.\nOpština Prnjavor je za pripremne radove i asfaltiranje puta izdvojila 75.000 KM, dok su dio troškova pripreme na dijelu puta u dužini od 150 metara finansirali mještani.\nNačelnik opštine Siniša Gatarić rekao je da je ovaj put sada najkraća komunikacija između opština Prnjavor i Srbac od svega 33 kilometra.\n“Riječ je o veoma značajnom projektu za stanovništvo, ne samo ovog dijela opštine, već i šire, jer ovaj put spaja Prnjavor i Srbac”, rekao je Gatarić.\nČlan Savjeta Mjesne zajednice Nebojša Todić kaže da je asfaltiranjem puta u dužini od 850 metara Grabik Ilova postala dio predgađa Prnjavora.\n“Na području mjesne zajednice ostalo je još da bude asfaltirano 300 metara puta”, rekao je on i izrazio očekivanje da bi taj dio posla mogao da bude urađen do kraja godine.\nU Grabik Ilovi Spasovdan je krsna slava Hrama Hristovog Vaznesenja, čiji je kum bio načelnik opštine. Danas je i krsna slava mjesne zajednice. /kraj/ts/\nU TOKU VASKRŠNJA HUMANITARNA AKCIJA\nKolo srpskih sestara iz Prnjavora u okviru Vaskršnje humanitarne akcije obezbijedilo je 35 higijensko-prehrambenih paketa za socijalno najugroženije porodice na području opštine. Predsjednik Kola srpskih sestara LJubinka Rapić kaže da je ...


Srbija je obavezna da Hagu isporuči funkcionere Srpske radikalne stranke - Žene u crnom\nSrbija je obavezna da Hagu isporuči funkcionere Srpske radikalne stranke\nŽene u crnom najoštrije osuđuju odbijanje režima u Srbiji da Međunarodnom rezidualnom mehanizmu za krivične sudove u Hagu isporuči dvoje funkcionera Srpske radikalne stranke.\nMeđunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove u Hagu je više puta od vlasti u Srbiji tražio izručenje visokih funkcionera Srpske radikalne stranke, Petra Jojića i Vjerice Radete, ali je država Srbija svaki put odbila da ispuni svoju međunarodnu obavezu saradnje sa naslednikom Haškog tribunala.\nPetar Jojić i Vjerica Radeta se terete za nepoštovanje suda, jer su zastrašivali, pretili i nudili mito svedocima u postupku koji je protiv lidera Srpske radikalne stranke, Vojislava Šešelja, vođen u Haškom tribunalu.\nPodsećamo, Šešelj je pravosnažno osuđeni ratni zločinac jer je podsticao progon, deportacije i prisilno raseljavanje vojvođanskih Hrvata.\nPredsednik Srbije i SNS, Aleksandar Vučić, nekadašnji visoki funkcioner Srpske radikalne stranke od koje je i nastala Srpska napredna stranka, odbija saradnju pod izgovorom da se dvoje optuženih ne terete za ratne zločine, nego za nepoštovanje suda.\nOvim licemernim postupkom kojim pokušava da sakrije svoju ulogu jataka koji se protivio isporučenju optuženih za ratne zločine Haškom tribunalu, on hoće da spere sopstvenu odgovornost za zločine u kojima nije bio puki posmatrač već aktivni učesnik.\nIzvesno je da će jedna od posledica ovakvog postupanja biti i to što će Predsednik Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove u Hagu podneti negativan izveštaj o saradnji Srbije, pred Savetom bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nŽene u crnom traže od nadležnih institucija Republike Srbije da poštuju svoje međunarodne obaveze, jer međunarodno pravo ima primat u odnosu na domaće zakonodavstvo i da u što je kraće mogućem roku, isporuči Hagu dvoje funkcionera Srpske radikalne stranke.\nU Beogradu, 20.02.2021.


Hotel Hilton Istanbul Bosphorus - Turska leto 2022. fibula.rs\nHotel Hilton Istanbul Bosphorus ★★★★★ - Sisli, Istanbul, Turska smešten je u centru grada Istanbula, udaljen samo nekoliko minuta hoda od trga Taksim, luksuzne četvrti Nisantasi i Kongresnog centra Istanbula, 45 km od međunarodnog aerodroma Sabiha Gokcen i 45 km od aerodroma Novi Istanbul. Sve sobe imaju privatne balkone koji stvaraju atmosferu u stilu odmarališta, sadrže SAT flat-screen TV, telef\nHotel Hilton Istanbul Bosphorus ★★★★★ - Sisli, Istanbul, Turska smešten je u centru grada Istanbula, udaljen samo nekoliko minuta hoda od trga Taksim, luksuzne četvrti Nisantasi i Kongresnog centra Istanbula, 45 km od međunarodnog aerodroma Sabiha Gokcen i 45 km od aerodroma Novi Istanbul. Sve sobe imaju privatne balkone koji stvaraju atmosferu u stilu odmarališta, sadrže SAT flat-screen TV, telefon, klimu, kupatilo (tuš/kada), bade mantil i papuče, fen za kosu, aparat za kafu/čaj, mini bar (uz doplatu, na licu mesta), sef (uz doplatu, na licu mesta). Guest rooms, imaju pogled na grad, Deluxe rooms, imaju pogled na Bosfor, Executive rooms, mogu imati pogled na park ili Bosfor (uz određenu doplatu). Hilton Istanbul Bosphorus nudi više restorana alternativne kuhinje, uključujući poznatu tursku kuhinju, kantonsku i mediteransku kuhinju nagrađivanih Hiltonovih kuvara. Hotel je bio domaćin brojnih globalnih i lokalnih konferencija i sastanaka od 1955. godine sa svojim velikim zatvorenim i otvorenim prostorima za događaje: 27 sala za sastanke uključujući kongresni centar, balsku salu i sale za sastanke koje primaju od 10 do 3.000 gostiju.\nPoložaj Istanbul Bosphorus hotela:\nHilton Istanbul Bosphorus 5* ima predivan pogled na Bosforski moreuz, sa sadržajima pravog rezorta, a nalazi se u centru grada, u oblasti Sisli, na samo 1.4 km od trga Taksim, oko 1.2 km od Dolmabahce palate, na oko 5.5 km od Aja Sofije, Plave džamije, Topkapi palate... Kongresni centar Istanbul, Kongresni i izložbeni centar Lutfi Kirdar i teatar na otvorenom Harbiye Cemil Topuzlu nalaze se pored hotela Hilton Istanbul Bosphorus. U okolini se mogu pronaći raznovrsni kafei, restorani, prodavnice i butici koji oslikavaju živopisnu kulturu ove četvrti, kao i sadržaji za zabavu pored mora. Hotel se nalazi na oko 43 km on Novog aerodroma Istanbul i oko 44 km od aerodroma Sabiha Gokcen.\nViše restorana (Jela kantonske i sečuanske kuhinje služe se na terasi na otvorenom restorana Dragon, odakle se pruža panoramski pogled na okolnu prirodu. U restoranu Bosphorus Terrace možete uživati u regionalnim specijalitetima, poput plodova mora i mesa sa roštilja. Gosti takođe mogu da uživaju u jelima indijske kuhinje, koja se služe u restoranu Dubb Indian Bosphorus.), više barova (Bar sa terasom Veranda ima potpuno novi enterijer i nudi jedan od najboljih pogleda na Bosfor i na raskošne vrtove hotela.), Wi-Fi internet na javnim površinama hotela, teniski teren na otvorenom, skvoš, aerorbik, SPA centar, fitnes, sauna, turski hamam, masaža, otvoreni bazen, zatvoreni bazen itd.\nSobe hotela Istanbul Bosphorus 5* su dvokrevetne (dva odvojena ležaja ili bračni ležaj) ili dvokrevetne sa pomoćnim ležajem (dva odvojena ležaja ili bračni ležaj i pomoćni ležaj). Sobe imaju SAT flat-screen TV, telefon, klimu, kupatilo (tuš/kada), bade mantil i papuče, fen za kosu, aparat za kafu/čaj, mini bar (uz doplatu, na licu mesta), sef (uz doplatu, na licu mesta). Guest rooms, imaju pogled na grad, Deluxe rooms, imaju pogled na Bosfor, Executive rooms, mogu imati pogled na park ili Bosfor (uz određenu doplatu).\nHiltonova posvećenost Vama tokom COVID-19 pandemije: Ažurirali smo našu politiku rezervacija i otkazivanja, proširili Hilton Honors poene i status i možda ćemo zahtevati pokrivanje lica, proveru temperature, zdravstvene deklaracije i korišćenje praćenja mobilnih kontakata u našim hotelima širom sveta. Posetite našu posvećenu COVID-19 stranicu za najnovije informacije pre putovanja.


"SUPER AGENT" ILI MUČITELJ GODINE Ovo je čovek koji je maltretirao Đokovića: Ovo mu nije prvi skandal - Sportal\nMajkl Outram Foto: Stare Slike\nSt. K. - Vest objavljena: 09:31 - 09.01.2022\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković je u prethodnih nekoliko dana preživeo neviđenu torturu od strane brojnih ljudi u Australiji, ali je ovaj čovek najviše maltretirao Srbina.\nSada je već poznato da je srpski as skoro devet sati bio ispitivan i izolovan u pritvoru, a onda su australijske granične snage blokirale njegov ulazak na tlo Viktorije,.\nOtkriveno je i ko je bio najodgovorniji za maltretiranje najboljeg tenisera sveta, kome je poništena viza za ulazak u Australiju i nastup na prvom Grend slemu u sezoni, pre nego što je podneo žalbu.\nA ime i prezime ovog čoveka glasi: Majkl Outram. On je komesar australijskih graničnih snaga i čovek koji je sprovodio oštre poteze, kako se navodi, na svoju ruku, detajlno je objasnio "B92".\nMeđutim, on u Australiji nije bilo koji policajac. Naime, on je odlikovani policajac i šef odeljenja za carinu i migraciju, tamošnjoj javnosti poznat i pod nadimkom "Super agent". Na tom mestu se nalazi od 2018. godine, a sada će u "CV" moći da se "pohvali" da je blokirao Novaka Đokovića, jednog od najvećih sportista svih vremena.\nLokalni mediji navode da je Outram ima poslednju reč da odbije Novaku ulazak u Australiju. Njegov odsek nije prihvatio Đokovićevo medicinsko izuzeće i odbacio mu vizu, a potom ga zbog žalbe poslao u karantinski hotel do konačne odluke.\nOutram je već saopštio da se razmatra deportacija Đokovića, uz zabranu za ulazak u Australiju u narende tri godine. "Super agent" želi da srpski teniser bude pravi primer kako se njegovi zvaničnici "drže zakona".\nTakođe, Outram je oštre kritike uputio i direktoru Australijan opena Krejgu Tajliju, preneo je "B92".\nSkandal i protekcija\nOutram je u centar australijske i svetske javnosti prvi put došao u martu 2021, kada je "posebnom odlukom" pustio Dilana Efrona, inače brata holivudske zvezde Zeka Efrona, da uđe u Australiju uprkos tome što je zemlja bila zatvorena za posete usled strogih karantinskih mera.\nZbog toga je bio na udaru građana, a čak su i iz Ministarstva unutrašnjih poslova ispitivali komesara zbog toga.\n"Majkl Outram je objasnio da je dao dozvolu Dilanu Efronu zato što je bi snimanje njegove serije donelo finansijsku dobit Australiji. Procenjeno je da bi tako uneo oko dva miliona dolara u lokalnu filmsku industriju", navodi se u jednom tekstu kao objašnjenje koje je Outram dao, prenosi "Mondo".\nGrađani, koji su tada bili u raznim karantinima zbog korone, protestovali su na razne načine zbog te odluke.\nUsled svega toga su "pljuštale" optužbe na račun Outrama da je primio mito od dva miliona dolara od Efrona kako bi ga pustio, zbog toga je bio i pod istragom, ali je ona prekinuta zbog nedostatka dokaza.\nTenis Majkl Outram Novak Đoković Australijan open


Sunjog: Isključenost, predrasude i diskriminacija glavni problemi Roma na Kosovu - Radio Kosovska Mitrovica\nSunjog: Isključenost, predrasude i diskriminacija glavni problemi Roma na Kosovu\n8. April 2022, 11:15\nIsključenost, predrasude i diskriminacija – glavni su izazovi sa kojima se i danas suočava romska populacija na Kosovu, saopštio je povodom Međunarodnog dana Roma, šef Kancelarije EU u Prištini Tomaš Sunjog.\nSunjog je u saopštenju izrazio zadovoljstvo zbog činjenice da se još u junu 2019. godine, nakon potpisivanja Deklaracije partnera sa Zapadnog Balkana o integraciji Roma u okviru procesa proširenja EU, poznate kao Poznanska deklaracija, Vlada Kosova obavezala da će se više angažovati na rešavanju ovih pitanja.\n“Pokazatelj tog angažovanja je i osnivanje Tehničke grupe za zaštitu od diskriminacije zajednica Roma, Aškalija i Egipćana, koja sada radi na rešavanju mnogih pitanja koja negativno utiču na ove marginalizovane zajednice” navodi se u saopštenju.\nEvropska unija, kako ističe Sunjog, sa svoje strane, takođe aktivno podržava uključivanje romske zajednice i radi na unapređenju njihovih prava i poboljšanju njihovog položaja u društvu.\n“Ranije kroz Pomoć zajednice za obnovu, razvoj i stabilizaciju (CARDS), a sada kroz naše programe Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA), EU je finansirala aktivnosti koje su direktno bile od koristi Romima, kao i zajednicama Aškalija i Egipćana. Tokom svoje poslednje posete opštini Peć, upoznao sam mladu Romkinju, Arlindu Muća, nedavno diplomiranu pravnicu, preduzetnicu i šampionku u boksu. Uz pomoć EU, ona je osnovala svoj bokserski i fitnes klub „Fighter”. Ova izuzetna mlada žena, koja je oličenje svetskog borca, ruši stereotipe. Ona predstavlja inspiraciju i uzor za sve tamošnje Romkinje i dokaz da je inkluzija moguća” dodaje Sunjog.\nŠef Kancelarije EU navodi da su ovakvi primeri i dalje izuzetno retki.\n“Bez obzira na akcije koje je preduzela Vlada na unapređivanju uključivanja Roma u sve sfere javnog života na Kosovu i podršku EU, srceparajuće je videti da mnoga romska deca odrastaju u nehigijenskim naseljima, da su izložena bolestima, da ne mogu da pohađaju školu, i da rade na ulici u teškim uslovima” zaključuje se u saopštenju.\nFoto: Kancelarija EU u Prištini


Pred sednicu Kriznog štaba Goran Vesić ponovo stao u odbranu ugostitelja! - Beograd24\nAutor Informer\t Objavljeno Mar 12, 2021\nPobedu na virusom kovid-19 može da nam donese samo striktno poštovanje postojećih mera uz ubrzanu vakcinaciju, a nove zabrane, zatvaranje društva i policijski čas na deset dana nisu rešenje, izjavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić\nOn je istakao da samo ubrzana vakcinacija omogućava da se zaštiti javno zdravlje a da istovremeno privreda radi a da zemlja živi.\nNove zabrane, zatvaranje društva i policijski čas na deset dana nisu rešenje i ne mogu da prihvatim da će virus nestati samo ako zatvorimo beogradske ugostitelje i sprečimo ih da rade – rekao je Goran Vesić u jutarnjem programu Studija B.\nKako je prenela Gradska uprava, Vesić je dodao da mu smeta što se, kako kaže, u delu javnosti napada samo Beograd i tvrdi se da se u glavnom gradu ne poštuju mere.\n– To nije tačno. Beograd je grad u kome se najviše poštuju mere, naše inspekcije i komunalna milicija izrekli su najviše kazni, više od svih drugih lokalnih samouprava zajedno, a samo u Beogradu i Nišu je neko krivično odgovarao za organizovanje korona žurke. Svi pričaju o koncertu Crvene jabuke u Beogradu zbog čega su organizatori kažnjeni i treba da odgovaraju. Ali nikome ne smetaju žive svirke na Kopaoniku i Zlatiboru koje se organizuju svako veče, kao ni koncerti istih grupa širom Srbije – rekao je Vesić.\nOn je naveo da je većina zaraženih u poslednjih mesec dana došla sa planina.\n– I svi znaju da su tamo kafane i restorani radili celu noć, i posle 20 sati, ali zato sada treba zatvoriti beogradske ugostitelje koji su poštovali mere i koji su radili samo do 20 sati – rekao je Vesić.\n– Najuspešniji smo u Srbiji jer se mi kao grad bavimo vakcinacijom. Prvi smo napravili kol centre, pozvali preko 200 hiljada ljudi na vakcinaciju, prijavili za vakcinaciju preko 55 hiljada ljudi, prevezli na vakcinaciju preko osam hiljada najstarijih sugrađana, prvi organizovali mobilne ekipe za vakcinaciju po selima i prvi organizujemo vakcinaciju po kompanijama. Zato imamo preko 50 odsto vakcinisanih građana u populaciji preko 65 godina starosti – naveo je Vesić.\nPodsetio je da je Beograd sam štampao brošure o tome kako građani treba da se ponašaju posle vakcinisanja i deli ih na punktovima, a prvi je odštampao brošure na romskom jeziku, navodeći od ponedeljka počinje beogradska medijska kampanja za vakcinaciju.\n– Sve to radimo sami, a nisam siguran da je formalno to naš posao. Umesto to pričamo o zabranama, hajde da se bavimo vakcinacijom. Da, recimo, vidimo, recimo, kada će svi izabrani lekari opšte prakse da pozovu svoje pacijente da se vakcinišu – pitao je zamenik gradonačelnika Beograda.\nOn je ponovio da uvođenje policijskog časa znači da će samo u sektoru usluga 40.000 ljudi u Beogradu da ostane bez posla.\n– To znači da 40.000 porodica ostaje bez prihoda. Skraćenje radnog vremena do 17 ili 18 sati znači da jedna smena ostaje bez posla. Čisto da se zna kada se predlažu neke mere da to košta radnog mesta hiljade ljudi. Već godinu dana čitave profesije kao što su muzičari, zaposleni u turizmu, oni koji rade u noćnim klubovima, oni koji proizvode suvenire i mnogi drugi su bez posla. Njihove porodice nemaju od čega da žive a njihova deca očekuju da imaju ono što i sva druga – rekao je Vesić.\n– Grad Beograd će poštovati sve mere koje se donesu, mada niko da primeti da su i naši komunalni miliconeri i gradski inspektori malo umorni jer rade svaku noć već godinu dana. Ne mogu da ne kažem javno da ne mogu da podržim mere koje ukidaju radna mesta. To će uvek biti moj stav, jer moj posao je da branim i štitim Beograd, Beograđane. I to ću uvek da radim dok sam na ovom mestu bez obzira na cenu – rekao je Vesić.\nFoto Ognjen Radošević\nbeogradGoran Vesićkrizni štab


Povodom obeležavanja Svetskog dana borbe protiv siromaštva, 17. oktobra, Grad Subotica obezbedio je 2.004 paketa hrane i higijene koji će biti podeljeni socijalno ugroženim Subotičanima. Postupak javne nabavke sproveo je Centar za socijalni rad koji je utvrdio i kriterijume po kojima će korisnici novčane pomoći dobiti veliki ili mali paket. Distribuciju će uraditi Crveni krst.\nSiromaštvo i u našoj sredini, i u svetu pogađa široke slojeve stanovništva, a naši zakoni i propisi na nivou grada omogućavaju nam da kao lokalna zajednica obezbedimo socijalna prava našim sugrađanima u stanju socijalne potrebe, rekla je član Gradskog veća zadužena za socijalnu zaštitu i zdravstvo Maria Biači.\n- U našoj odluci o ostvarivanju prava u oblasti socijalne zaštite iz nadležnosti Grada Subotice je i pravo na paket hrane, koje mogu da ostvare korisnici novčane socijalne pomoći koji ne koriste usluge Narodne kuhinje. Ove godine iz gradskog budžeta izdvojeno je 3.752.000 dinara za obezbeđivanje paketa hrane i higijene. Mi smo tu odluku pravovremeno priveli kraju i paketi hrane i higijene će, u skladu sa propisima, biti dodeljeni krajnjim korisnicima, kazala je Maria Biači.\nCentar za socijalni rad i ove godine sproveo je postupak javne nabavke i tom pilikom nabavljena su, ukupno, 2.004 paketa, rekao je direktor Centra Milutin Blažić.\n- U pitanju su 883 velika paketa težine 18,5 kilograma po paketu sa 36 osnovnih prehrambenih artikala, i 1.121 mali paket težine osam kilograma sa 20 prehrambenih artikala. Određivanje ko će u Svetskom danu borbe protiv siromaštva dobiti paket išlo je u saradnji sa komisijama mesnih zajednica i kolega koji na terenu obavljaju posao, a pakete će dobiti korisnici novčane socijalne pomoći. U ponedeljak, 17. oktobra distribuiraće se 547 velikih i 691 mali paket. Veliki paketi hrane namenjeni su porodicama sa dva i više članova, a mali pojedincima, istakao je Blažić.\nPaketi će se distribuirati u mesnim zajednicama, a korisnici koji ih dobijaju već su pismeno obavešteni, rekao je sekretar Crvenog u Subotici Mihalj Pece.\n- Raspodela paketa hrane počeće 17. oktobra, od 10 časova, u svim mesnim zajednicama. Za mesne zajednice Centar I, II i III, preuzimanje paketa biće organizovano u amfiteatru Crvenog krsta, takođe u ponedeljak, od 10 časova, rekao je Pece.\nPaketi hrane će u mesnim zajednicama biti do petka, 21. oktobra, a ako ih korisnici ni do tada ne podignu biće vraćeni u skladište Crvenog krsta gde će ih, od ponedeljka, 24. oktobra, korisnici takođe moći da podignu uz poziv na ime i ličnu kartu.\nNa današnjoj konferenciji za novinare razgovaralo se i o usklađivanju prava na novčanu socijalnu pomoć po novom Zakonu koji je usvojen 12. aprila ove godine. U aprilu je bilo 2.317 korisnika novčane socijalne pomoći u Subotici, a sa jučerašnjim danom 2.571 porodica, rekao je Milutin Blažić.\n- Prema starom zakonu, prosečan iznos novčane socijalne pomoći u Subotici bio je 6.814, a po novom 8.723 dinara. Ukupan broj ljudi koji primaju socijalnu pomoć je 6.200 korisnika. Za njih je važno da će sa sledećom isplatom pomoći, koja će biti 25. oktobra, dobiti i razliku od aprila. Socijalnu pomoć može da ostvari lice koje ima prihode manje od 6.552 dinara i nema viška nekretnine, a radom ne može da zaradi više novca, kazao je Blažić.\nTokom ove godine, Narodna kuhinja Crvenog krsta u Subotici priprema obroke za 1.000 korisnika, a deli ih na 17 punktova koji pokrivaju 22 mesne zajednice na teritoriji grada. Mihalj Pece je rekao da su sredstva obezbeđena za nesmetani rad kuhinje do kraja godine.


Njujorčani protiv posjete Trampa | Radio Televizija BN\nNjujorčani protiv posjete Trampa\nViše od 3. 000 ljudi prijavilo se za učešće na protestima na više nekoliko lokacija u Njujorku uoči današnje posjete američkog predsjednika Donalda Trampa.\nSvijet 14.08.2017 | 19:30\nTramp je postao meta kritika tokom vikenda, nakon što nije javno kritikovao pobornike dominacije bijelaca zbog podsticanja nasilja tokom jučerašnjeg mitinga u Šarlotsvilu.\nGrupa "Politička revolucija" je na svojoj "Fejsbuk" stranici saopštila da su protesti u Njujorku usmjereni protiv Trampove retorike mržnje i protiv toga što nije osudio dominaciju bijelaca.\nJedan od demonstranata je izjavio kako ovo nije prvi put da američki predsjednik ne reaguje i javno kritikuje pokret dominacije bijelaca "Kju-Kluks-Klan".\n"Tramp zna da su pobornici dominacije bijelaca njegova baza podrške i zato ne želi da se otuđi od njih. Međutim, problem je što se time otuđuje od ostatka države", rekao je učesnik protesta čije ime nije objavljeno.\nIz američkog pokreta "Ustani i usprotivi se" najavili su organizovanje marša od Javne biblioteke Njujorka do Kolumbovog kružnog toka kako bi pokazali nezadovoljstvo eskaliranjem retorike prema Sjevernoj Koreji.\n"Zahtijevamo od naših vlasti da prestanu da budu saučesnici u ugrožavanju čovječanstva i da smjesta počnu da preduzimaju korake ka vraćanju zdravom razumu. Ne želimo rat sa Sjevernom Korejom", navodi se u saopštenju pokreta.\nTramp je trebalo juče da stigne u Njujork, ali je putovanje odgođeno za danas, prenosi "Sputnjik".\nGradonačelnik Njujorka Bil de Blasio je rekao da se razmatra novo odgađanje posjete predsjednika SAD, a iz policije upozoravaju na zatvaranje puteva i gužve u širem centru grada.\nKad bi kod nas protestvovali protiv dolazenja politicara,oni nebi isli nikud...\nKratko receno americka bagra svi do jednog tacnije evropski zapadni sljam koji je naselio te prostore i napravili genocid nad indijancima 20000000 MILIONA....


Marija Šajkaš (Njujork) | 24. nov 2021.\nBilo je potrebno da stasaju nove generacije neopterećene dugom senkom američkog predsednika Bila Klintona, da se učvrste novi pokreti protiv nasilja nad ženama i da se pojave društvene mreže, pa da „afera Monike Levinski“ počne da se posmatra drugim očima. Planetarno ozloglašena devojka sada je, 23 godine kasnije, prepoznata kao nulta žrtva globalnog nasilja na internetu i bori se za prava onih koji su se sa nasiljem suočili\nMonika Levinski na pozornici TED-a (foto: Jutjub snimak ekrana)\nPoslednjih dvadesetak godina ceo svet ju je, zahvaljujući tabloidnim medijima, znao kao devojku „lakog morala“, „zavodnicu“, „radodajku“ i „kurvu“. Pristojniji mediji u Americi često su je nazivali samo „ona žena“. Njena fotografija s beretkom na glavi i dalje se često koristi u pričama o nedozvoljenim vezama.\nGotovo dve decenije i sam skandal je u Sjedinjenim Državama nosio njeno ime, tako da su, bez obzira na to što je u pitanju bio odnos dve osobe, mediji uglavnom pisali o „aferi Monike Levinski“.\nBilo je potrebno da stasaju nove generacije neopterećene dugom senkom 42. američkog predsednika, da se učvrste novi pokreti (pre svih #MeToo), da se pojave društvene mreže koje su omogućile i da se u javnosti čuje i glas obespravljenih i manjina, pa da „afera Monike Levinski“ počne da se posmatra drugim očima.\nNastanak virtuelnih bacača kamenja\nPromeni je doprinela i sama Monika Levinski, koja se u poslednjih nekoliko godina vratila na američku i svetsku scenu. Najpre je to uradila esejom u magazinu Veniti fer (Vanity Fair), u kome je prvi put opisala šta je mislila i osećala kada je 1998. kao 22-godišnja devojka stupila u vezu sa svojim šefom, 27 godina starijim Bilom Klintonom.\nTaj tekst je 2014. godine nominovan za Nacionalnu nagradu za magazine (National Magazine Award), jednu od najprestižnijih nagrada za pisano novinarstvo koju dodeljuju Američko udruženje urednika i Škola novinarstva Univerziteta Kolumbija.\nU intervjuima koji su usledili rekla je da je osećala kako joj je „njena lična priča bila oduzeta“ i da je odlučila da na kraju istupi u javnosti zato što je želela da se konačno čuje i njen glas.\nEksperiment merenja aktivnosti moždanih talasa sportskih navijača ustanovio je da ljudi generalno osećaju veće zadovoljstvo u trenucima u kojima protivnička ekipa gubi nego kad tim za koji navijaju pobeđuje\nDanas Monika Levinski radi kao borac za prava žrtava na društvenim mrežama i internetu, a sebe s pravom naziva nultom žrtvom internet nasilja. Njen nastup na pozornici TED-a 2015. godine (TED – Technology, Entertainmet, Design – konferencija na kojoj govornici predstavljaju inovativne ideje) pod nazivom „Cena javnog blaćenja“ (The Prise of Shame) otvaran je više od 20 miliona puta i spada među najgledanija izlaganja u istoriji ove kompanije i pored toga što su tamo govorile i mnoge druge poznate ličnosti, kao što su Stiven Hoking, Džejmi Oliver ili Bil Gejts.\nOvaj video-klip do sada je preveden na 41 jezik (uključujući hrvatski), pa je i svetska javnost imala priliku da prvi put sagleda aferu iz novog ugla, uključujući Monikine navode kako je „preko noći od potpuno nepoznate devojke postala širom sveta javno osramoćena osoba“, prva ličnost u svetskim razmerama koja je gotovo momentalno „izgubila reputaciju na globalnom nivou“.\nAfera se odigravala, kako je i sama Levinski naglasila, upravo u trenutku kada je internet počeo da se masovno koristi, tako da su se po prvi put najvažnije vesti prvo objavljivale na vebu, a tek onda u štampi, na radiju ili televiziji.\nTo je, prema rečima Monike Levinski, dovelo do toga da je po prvi put „žurba da se osudi, potpomognuta tehnologijom, proizvela gomilu virtuelnih bacača kamenja“.\nU nastupu na pozornici TED-a Monika je navela kako su se „razni izvori razbacivali njenim fotografijama na internetu… i postavljali onlajn reklame“, što je sve imalo za cilj da se popularišu tekstovi u novinama i prilozi na radiju i televiziji, dodajući, sasvim duhovito: „Sećate li se jedne moje slike, na kojoj, recimo, nosim beretku? Priznajem da sam grešila, posebno u trenucima kad sam nosila tu beretku.“\n15 minuta srama\nDanas je Monika Levinski jedna od najtraženijih govornica kada su u pitanju teme poput negativnog ponašanja na društvenim mrežama i na internetu. Autorka je nagrađivanih kampanja, jedna je #ClickWithCompassion ili „Saosećajni klik“, u kojoj su ljudi upućivani na to da razmisle pre nego što na nešto kliknu, a druga #DefyTheName ili „Odbrani ime“, u kojoj je pozivala ljude da vrate kontrolu nad svojim imenom na internetu nakon što su doživeli nasilje na mreži.\nAfera se odigravala u trenutku kada je internet počeo da se masovno koristi, tako da su se prvi put najvažnije vesti prvo objavljivale na vebu, a tek onda u štampi, na radiju ili TV-u. Prvi put je „žurba da se osudi, potpomognuta tehnologijom, proizvela gomilu virtuelnih bacača kamenja“\nU intervjuu koji je nedavno dala za Offline Podcast sa Džonom Favreuom pod nazivom „Kultura otkazivanja, nasilje i javno blaćenje“ (Cancel Culture, Bullying and Public Shaming) pričala je i o novom dokumentarnom filmu koji je producirala, pod nazivom „15 minuta srama“ (15 Minutes of Shame) i koji je odnedavno dostupan u SAD na kanalu HBO.\nOvaj dokumentarac donosi mišljenja stručnjaka i ispovesti ljudi koji su žrtve napada na društvenim mrežama. Teza dokumentarca je da su platforme, s jedne strane, pozitivna pojava, budući da daju glas nevidljivim grupama i pojedincima koje niko ne zastupa u javnosti, dok sa druge strane pomažu dehumanizaciju ljudi, svodeći stvarne ličnosti na jednodimenzionalni tvit ili post i tako ih čine lakim metama.\nU filmu je citiran veći broj istraživanja, uključujući eksperiment merenja aktivnosti moždanih talasa sportskih navijača. Ustanovljeno je da ljudi generalno osećaju veće zadovoljstvo u trenucima kad protivnički tim gubi nego kad onaj za koji navijaju pobeđuje.\nU međuvremenu je snimljen i serijal Impičment: Američka krimi-priča, koji detaljno opisuje pakao koji je Monika Levinski preživela u vreme kada se afera pojavila u medijima. Ovaj serijal se upravo prikazuje na Televiziji Foks i može se pogledati i na kablovskim mrežama u Srbiji.\nFoto: snimak ekrana, Jutjub\nPlatforme nas namerno teraju u krajnosti\n„Mnogo toga nećemo moći da promenimo jer je to stvar ljudske prirode“, smatra Monika Levinski i dodaje kako je devedesetih proživela „cunami negativne energije“. Otuda njena želja da pomaže žrtvama nasilja na internetu.\n„Kampanja Saosećajni klik nastala je iz potrebe da upotrebimo klikove na način da se drugi osete bar malo bolje. Kada vam prete ili govore loše stvari o vama na društvenim mrežama, to vas čini nevidljivim. Ako vam neko u tom trenutku kaže nešto pozitivno ili vam pošalje prijatnu, pozitivnu poruku, to može baš mnogo da znači“, rekla je Levinski za podkast Offline dodajući da se i sama uvek trudi da bude svesna toga koje sadržaje otvara na internetu.\nDanas Monika Levinski radi kao borac za prava žrtava na društvenim mrežama i internetu, a sebe s pravom naziva nultom žrtvom internet nasilja\n„Kada uđemo u neku zgradu, ne pitamo se da li smo tu bezbedni, pretpostavljamo da su arhitekte uradile svoj posao. Slično je i sa platformama. Ne pitamo se koliko smo tamo bezbedni. Ali u filmu 15 minuta srama pokazali smo kako nas platforme namerno čine ljutitim, kako nas teraju u krajnosti… tu još uvek nema zakona koji se odnose na bezbednost.“\n„To nije kao što platforme kažu samo javni trg (public square) na kome se razmenjuju informacije. Jer na trgu ja ne bih mogla da ti tek tako priđem i bez posledica te udarim pesnicom u stomak, a to je na društvenim mrežama moguće“, rekla je Levinski.\nKako je za podkast Offline navela Levinski, o vremenu u kome se odvijala afera vezana za njeno ime donedavno nije bila napisana nijedna istorijska knjiga čija bi autorka bila žena.\n„Tek oko 2010. godine sam i sama počela iz kulturološkog ugla da posmatram ono što mi se dogodilo“, rekla je Monika Levinski.\nPomenuta u 128 rep pesama\nUpravo zahvaljujući internetu, skandal u kome je učestvovala nije nikada nestao iz žiže javnosti. Od kraja devedesetih godina pa sve do danas bar je jednom dnevno negde u svetu bila objavljena priča o njoj. I sama je primala mnoge negativne i preteće poruke, ali su joj, kaže, tim draža bila pisma koja je nedavno dobila od grupe religioznih žena. U pitanju su javna i privatna izvinjenja koja Levinski prima od ljudi koji su je ranijih godina, a pod uticajem medija, bez razmišljanja osuđivali.\nOnlajn magazin The Cut sproveo je istraživanje koje je pokazalo da se Monika Levinski spominje u bar 128 rep pesama (ne uključujući remikse) i da su, između ostalog, u pitanju pesme na engleskom, poljskom, nemačkom, španskom i francuskom jeziku. Ali kao i u životu, i u muzici je tek sa stasavanjem mlađih generacija narativ o njoj promenjen.\nTako Niki Minaž (Nicki Minaj) u 12 svojih pesama sebe naziva „Niki Levinski“ i repujući, između ostalog, „Seks igrica kinki / Crni me zovu Pinki / J…m se sa predsednicima / Ja sam Niki Levinski“ insinuira da joj nijedan muškarac, ma koliko bio moćan, ne može odoleti.\nBil Klinton Društvene mreže Monika Levinski Nasilje na internetu SAD\n← Ne budi Goca Uzelac\nDanas u Novom Sadu UNS-ov okrugli sto „Izmene Krivičnog zakonika između potvrde i osporavanja – mogu li se novinari izboriti za bolju zaštitu“ →


„Pripremite se za najgore“: Najjači tajfun obrušio se na jug Kine (video) - 17.09.2018, Sputnik Srbija\n„Pripremite se za najgore“: Najjači tajfun obrušio se na jug Kine (video)\nNakon što je opustošio Filipine, tajfun Mangkut obrušio se na južni deo Kine, gde su poginule dve osobe. 17.09.2018, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Wang Shen/XinhuaKina tajfun\n© AP Photo / Wang Shen/Xinhua\nNakon što je opustošio Filipine, tajfun Mangkut obrušio se na južni deo Kine, gde su poginule dve osobe.\nU naletima tajfuna na Filipine najmanje 69 osoba je poginulo, a strahuje se da je na desetine ljudi zatrpano zbog pokretanja klizišta. Više od 2,4 miliona ljudi evakuisano je danas iz Guangdunga, južne kineske provincije, a oko 50.000 ribarskih brodova pozvano je da se vrati u luku, javlja AP, pozivajući se na državne medije.\nMangkut preti da postane najjači tajfun koji je pogodio Hongkong u poslednje dve decenije.\n— ABC News (@ABC) 17. septembar 2018.\n„Pripremite se za najgore“, upozorio je građane ministar za bezbednost Hongkonga Džon Li Kaćiju.\nUpozorenje je usledilo pošto je Mangkut opustošio severni deo Filipina, gde je u subotu, praćen udarima vetra i od 255 kilometara na sat, pogodio ostrvo Luzon. Na severu Filipinima su najmanje 64 osobe poginule zbog naleta tajfuna.\nPrema podacima policije, 45 osoba se vodi kao nestalo, dok su 33 povređene. U planinskoj provinciji Benguet, u klizištima u dva sela poginulo je 38 osoba, a 37 se vodi kao nestalo.\n— CNN International (@cnni) 17. septembar 2018.\nMangkut je potom nastavio „pohod“ ka jugu Kine, a Hongkong se priprema za oluju koja bi mogla da bude najjača od 1999, kada je grad pogodio tajfun Jork.\nOluja se obrušila na grad Taišan u Guangdonu, donoseći sa sobom vetrove brzine od 162 kilometra na sat. Državna TV stanica CGTN je javila da je zbog visokih talasa poplavljen hotel na obali u Šenženu.\nU Makau, kod Hongkonga, naređeno je da se kazina zatvore u 23 sata, što je prvi put da je takva odluka doneta u tom gradu.\nVlasti na jugu Kine proglasile su crveni alarm, upozorenje najvišeg nivoa, pošto je nacionalni meteorološki centar saopštio da će se taj gusto naseljeni region suočiti sa „ozbiljnim testom, izazvanim vetrom i kišom“, i pozvao zvaničnike da pripreme stanovništvo za moguću katastrofu.\nOtkazane su stotine letova, brzi vozovi ne saobraćaju, a prekinut je i redovni železnički saobraćaj u nekim mestima u pokrajinama Guangdung i Hajnan, saopštila je kompanija nadležna za železnički saobraćaj u Guangdongu, Hunanu i Hajnanu.


Prema Planu vakcinacije protiv COVID 19 u Republici Srpskoj, koji je izradio Institut za javno zdravstvo RS, prve vakcine primiće korisnici i zaposleni u domovima za smeštaj starijih lica i zdravstveni radnici, prioritetno oni koji leče pacijente obolele od COVID 19 i zaposleni u mikrobiološkim laboratorijama za dijagnostiku virusa korona.\nPrecizirali su to iz Ministarstva zdravlja RS, dodajući da će nakon ovih grupa, biti vakcinisane osobe starije od 65 godina i osobe sa hroničnim obolenjima. U narednim fazama biće obuhvaćene i druge kategorije stanovništva koje su pod povećanim rizikom od infekcije virusom korona: prosvetni radnici, vaspitači u predškolskim ustanovama, policija, civilna zaštita, vatrogasci, inspektori i drugi, piše Srpskainfo.\nNapominju da će vakcinacija protiv virusa korona biti dobrovoljna.\n– U vremenu pandemije koja je dovela do ogromnih posledica na zdravlje i živote ljudi i koja je uticala na sve sfere funkcionisanja društva, očekuje se da vakcinacija, kao najefikasnije sredstvo za zaštitu zdravlja od COVID-19, bude prihvaćena od strane stanovništva. Naročito je bitno da bude prihvaćena od onih koji su najviše izloženi, kao što su zdravstveni radnici, onih koji su najviše ugroženi ovom bolešću (starije osobe, osobe koje imaju hronične bolesti) i onih koji, po prirodi posla, mogu da prenesu infekciju na najosetljivije osobe: zaposleni u staračkim domovima, zdravstveni radnici itd. U suprotnom, ogroman trud i ulaganja u naučnoj zajednici koji su ostvareni u prethodnoj godini, kako bi vakcina bila dostupna, neće biti iskorišteni - kažu iz Ministarstva.\nGrađani će podnositi zahtev za vakcinaciju, a nakon vakcinacije protiv virusa Korona dobiće potvrdu o vakcinaciji.\nVakcina će za građane biti besplatna.\n– Distribucija i čuvanje svih vakcina protiv COVID 19, u prvim isporukama, pa i onih koje se čuvaju na -80º stepeni, će se raditi tako da se iskoristi postojeći sistem (centralno skladište u Institutu za javno zdravstvo RS, distribucija preko Regionalnih centara Instituta). Kako vakcina koja se čuva na -80 stepeni Celzijusa može da bude stabilna nakon odmrzavanja pet dana (na temperaturi frižidera), biće dovoljni kapaciteti za čuvanje ovih vakcina na -80 stepeni Celzijusa samo na nivou Instituta i regionalnih centara. UNICEF, kancelarija za BiH, pruža pomoć Institutu u obezbeđivanju novih kapaciteta za hladni lanac. Takođe, Institut za javno zdravstvo Republike Srpske ima kapacitete za skladištenje i distribuciju vakcina koje se čuvaju na višim temperaturama - zaključili su iz Ministarstva zdravlja RS.


MK Group na čelu sprske privrede i po humanosti | Ekspres.net\nMK Group na čelu sprske privrede i po humanosti\nMilion evra za donacije\nKompanija izdvojila milion evra za donacije u godini obeleženoj pandemijom, što joj je donelo glavnu VIRTUS nagradu za nacionalni doprinos filantropiji.\nMK Group dobitnik je glavne VIRTUS nagrade za filantropiju, za doprinos kompanije na nacionalnom nivou u 2020. godini. Ovo prestižno priznanje dodeljuje Trag fondacija, koja četrnaestu godinu zaredom nagrađuje kompanije i pojedinačne darodavce koji su na najdugoročniji i najefektniji način podržali inicijative za opšte dobro u prethodnoj godini. VIRTUS nagrada, kao prva i najznačajnija nagrada za filantropiju u Srbiji, dodeljuje se uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), Evropske unije, Balkanskog fonda za demokratiju, Balkanske mreže za razvoj civilnog društva i Švedske agencije za međunarodnu razvojnu saradnju.\n„Zahvaljujemo se Trag fondaciji što je prepoznala napore MK Group da svoj program korporativne filantropije gradi na donacijama od nacionalnog značaja i aktivno pomaže najosetljivijim grupama stanovništva. Prošle godine naše aktivnosti bile su usmerene na efikasnu pomoć u borbi protiv pandemije virusa Covid-19 i davanja čiji će se efekti osetiti odmah. Još jednom smo pokazali da smo tu kad je najpotrebnije i pružili snažnu podršku našem zdravstvenom sistemu i sugrađanima. Nastavili smo i naše višegodišnje projekte fokusirane na brigu deci. Ulaganja u zdravstvo, obrazovanje i programe namenjene mladima i ubuduće će biti naša strateška opredeljenost“, izjavio je Aleksandar Kostić, potpredsednik MK Group.\n„Podsetila bih na to da je MK Group u proteklih pet godina sprovela oko 500 društveno odgovornih akcija u vrednosti od pet miliona evra. Naša kompanija nije samo pokretač srpske privrede, već i stabilan oslonac društvu i pouzdan partner za preko 120 zajednica u kojima poslujemo”, izjavila je Aleksandra Stojanović, direktorka korporativnih poslova MK Group.\nIzvor: Privatna arhivaAleksandra Stojanović, direktorka korporativnih poslova MK Group\nTrag fondacija svake godine dodeljuje VIRTUS nagrade, sa ciljem promovisanja i afirmacije filantropskih ideja i inicijativa. „Prošla godina je bila izuzetno teška i izazovna tim pre nagrade koje dodeljujemo za 2020. godinu imaju dodatnu vrednost. Čestitamo MK Group na VIRTUS Glavnoj nagradi za doprinos kompanije na nacionalnom nivou. Svojim aktivnostima pokazali su posvećenost, kontinuitet i stratešku usmererenost finansijskih i robnih donacija. Verujemo da će svojim primerom stimulisati razvoj lokalne filantropije i davanja za opšte dobro“, rekla je Marija Mitrović, direktorka za filantropiju i partnerstva u Trag fondaciji.\nMK Group se prošle godine među prvima uključila u borbu protiv korona virusa, i samo u 2020. godini donirala milion evra, prvenstveno za nabavku medicinske opreme i podršku zdravstvenim ustanovama, kao i za humanitarne pakete za najugroženije stanovnike Srbije. Realizovala je i veliki regionalni projekat „Za regionalne heroje“, kojim je za 450 lekara i zdravstvenih radnika obezbedila besplatan odmor u hotelima MK Group u Srbiji, Sloveniji i Hrvatskoj, kao znak zahvalnosti za njihove herojske napore.\nMK Group filantropija donacije\nSAD neće odustati od oslobađanja svojih državljana u Rusiji


Nedovoljno usluga za primenu elektronskog potpisa - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviNove tehnologije\tNedovoljno usluga za primenu elektronskog potpisa\nNedovoljno usluga za primenu elektronskog potpisa\nby bifadmin 31. januara 2010.\n31. januara 2010.\nDruštvo za informatiku Srbije i Privredna komora Srbije organizovali su 22. januara okrugli sto sa temom “Kako ubrzati razvoj elektronskih servisa”. Povod za ovaj skup je nedostatak raspoloživih usluga u oblasti javne uprave, uprkos postojanju elektronskog potpisa još od decembra 2008. godine.\nNa okruglom stolu su učestvovali skoro svi akteri razvoja javnih elektronskih servisa, koji su imali prilike da predstave ili prikažu pripreme u ovoj oblasti.\nUčesnici okruglog stola su zaključili da se elektronske usluge razvijaju za potrebe građana i privrede i da će garantovati zaštitu privatnosti građana. Za efikasniji i koordinirani razvoj elektronskih servisa neophodno je da se organizovano sprovodi usvojena Strategija razvoja e-uprave i Akcioni plan.\nMinistarstvo za telekomunikacije i informaciono društvo je osnovni koordinator aktivnosti svih koji rade na razvoju elektronskih servisa i ono treba da obezbedi da se neke aktivnosti ne dupliraju, brzo uočavaju zajednički problemi i vode zajedničke aktivnosti.\nTakođe, zaključak skupa je da su domaće IKT kompanije osposobljene za primenu najnovijih znanja neophodnih za razvoj i uvođenje elektronskih usluga. Na sastanku je i sugerisano da Ministarstvo za telekomunikacije i informaciono društvo treba da sagleda trenutno stanje u vezi sa primenom RSA ključa od 1.024 bita, kao i da izmeni odgovarajuće pravilnike koji to regulišu. (A.S).


Vojvodina ulazi u Asocijaciju vinskih regija Evrope | Autonomija\nVojvodina ulazi u Asocijaciju vinskih regija Evrope\nVojvodina ima povoljne prirodne uslove i dugu tradiciju gajenja vinove loze i proizvodnje kvalitetnih vina. Pod vinogradima u Vojvodini su 12.153 hektara, od čega se redovno obavlja berba na 75 odsto površina, a vinova loza je jedna od značajnijih kultura na pojedinim proizvodnim područjima\nVlada Vojvodine ovlastila je danas pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu da sprovede postupak učlanjenja Vojvodine u Asocijaciju vinskih regija Evrope (AREV), saopštila je pokrajinska vlada.\nKako se navodi u obrazloženju, Vojvodina ima povoljne prirodne uslove i dugu tradiciju gajenja vinove loze i proizvodnje kvalitetnih vina.\nPod vinogradima u Vojvodini su 12.153 hektara, od čega se redovno obavlja berba na 75 odsto površina, a vinova loza je jedna od značajnijih kultura na pojedinim proizvodnim područjima.\nS obzirom na to da postoje veliki neiskorišćeni potencijali za podizanje novih zasada vinograda i proizvodnju kvalitetnih vina u ovoj proizvodnji, Vojvodina preko svojih fondova nudi mogućnost za razvoj ove oblasti, piše u saopštenju.\nAREV je organizacija koja okuplja 70 regija članica iz 14 evropskih država sa ciljem da omogući razmenu iskustava.\nAREV je osnovan 1994. godine kao naslednica Konferencije vinskih regija Evrope iz 1988. godine, sa sedištem u Strazburu.


Turska ljevičarska grupa preuzela odgovornost za napad na Ambasadu SAD\nTurska ljevičarska grupa DHKP-C preuzela je danas odgovornost za samoubilački bombaški napad na Ambasadu SAD u Ankari.\n"Naš ratnik Alisan Šanli izvršio je djelo samožrtvovanja 1. februara 2013. godine ulaskom u Ambasadu SAD, koje ubijaju ljude širom svijeta", navodi se u saopštenju objavljenom na internetu, koje prenosi Rojters.\nTurska policija ranije je identifikovala napadača i objavila da je on prošao vojnu obuku u Evropi, a ranije bio u zatvoru zbog napada na vojne i bezbjednosne lokacije u Istambulu 1997. godine.\nŠanli je juče prišao ulazu za posjetioce u američkoj Ambasadi i aktivirao eksploziv koji mu je bio vezan oko pojasa. Osim napadača, od detonacije je poginuo i jedan pripadnik obezbjeđenja.\nLjevičarska grupa DHKP-C zabranjena je u Turskoj i ima status terorističke organizacije.\nPripadnici ove grupe, koja je povezana sa libanskim terorističkim organizacijama i sirijskim ljevičarskim frakcijama, bili su osumnjičeni za napad u bugarskom gradu Burgasu, gdje je u julu prošle godine ubijeno pet izraelskih turista.


Ganić uveren da neće biti isporučen Srbiji — Викиновости\nGanić uveren da neće biti isporučen Srbiji\nLONDON, 4. marta 2010. (Beta-AP) - Član ratnog predsedništva BiH Ejup Ganić uveren je da će britanske vlasti odbaciti zahtev Beograda da bude izručen Srbiji, rekla je u četvrtak njegova ćerka pošto ga je posetila u zatvoru u Londonu.\nEmina Ganić je rekla da je njen otac tri dana bio izolovan u zatvoru otkada je uhapšen u ponedeljak na aerodromu Hitrou na osnovu srpske poternice zbog napada na kolonu JNA u Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu, maja 1992. godine.\nGanića je u sredu sudija u Londonu odbio da pusti iz zatvora uz kauciju uz obrazloženje da je optužnica ozbiljna i da bi mogao da pobegne ako bude pušten na slobodu. Poslanik britanske opozicione konzervativne partije Vilijam Hejg tražio je od ministra spoljnih poslova Velike Britanije Dejvida Milibanda da istaži da li je Ganiću uskraćen pristup advokatu. Naznaka da je prema Ganiću loše postupano moglo bi negativno da se odrazi na odnose Londona s BiH i drugim balkanskim zemljama, navodi Hejg u pismu.\n„Ganić uveren da neće biti isporučen Srbiji” Новинска агенција Бета, 4. март 2010. (српски)\nPreuzeto iz „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Ganić_uveren_da_neće_biti_isporučen_Srbiji&oldid=1290290”\n4. mart 2010.\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 8. mart 2010. u 02:02 č.


Sledeće godine „Slovensko bratstvo“ u Belorusiji - Sputnjik Srbija\n12:06 28 Oktobar 2020\n10:59 10.11.2016 (osveženo 11:44 10.11.2016) Preuzmite kraći link\nVežbe „Slovensko bratstvo 2017“ na kojima će učestvovati ruski, srpski i beloruski vojnici biće održane u junu 2017. u Belorusiji i imaće protivteroristički karakter, izjavio je novinarima načelnik Generalštaba Oružanih snaga Republike Belorusije general-major Oleg Belokonjev.\nMeđunarodne taktičke vežbe „Slovensko bratstvo 2016“ održavaju se od 2. do 9. novembra u Beogradu. U njima učestvuju jedinice oružanih snaga Rusije, Belorusije i Srbije. Aktivnu fazu vežbi posmatraju zvanični predstavnici oko 30 zemalja.\n„Domaćin sledećih vežbi ’Slovensko bratstvo‘ biće Republika Belorusija u junu 2017. godine. Ove aktivnosti zapisane su u planove međunarodne vojne saradnje triju zemalja. Još uvek nismo odredili tematiku vežbi, ali mislim da će one takođe imati protivteroristički karakter“, rekao je Belokonjev.\nOn je dodao da ovakve vežbe omogućavaju da se razradi sistem zajedničke vojne komande, upozna sa metodologijom obuke specijalnih jedinica partnera i savladaju nova bojišta.\nPrva vežba „Slovensko bratstvo“ održana je 2015. na poligonu Rajevski u blizini Novorosijska. Rukovođenje ovogodišnjom vežbom u potpunosti je u nadležnosti Ministarstva odbrane Srbije.\nSlovensko bratstvo, vojne vežbe, Belorusija


Trećeg dana radne posete baltičkim državama, ministar spoljnih poslova Slovenije Anže Logar je u Republici Litvaniji sa domaćinom, ministrom spoljnih poslova Linasom Linkevičiusom, razgovarao o mogućnostima jačanja saradnje dve države i na evropskom i na multilateralnom nivou, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Slovenije.\nKako se navodi, takođe je razgovarano i o izazovima sa kojima se suočava Evropska unija u koordinaciji mera u borbi protiv covid-19. Razvoj događaja u Belorusiji takođe je bio važna tema razgovora. Ministar Logar se takođe sastao sa beloruskom liderom opozicije Svetlanom Tihanovskom u Vilnjusu.\nSlovenija i Litvanija održavaju redovan politički dijalog i imaju slične poglede na niz međunarodnih pitanja. Uzorna saradnja dve zemlje zabeležena je u okviru Evropske unije, NATO-a i drugih međunarodnih foruma. Na polju ekonomske saradnje, dvojica ministara su se složila da postoji veliki potencijal za njeno produbljivanje.\nMinistar Logar je svom domaćinu predstavio prioritete slovenačkog predsedavanja Savetom EU u drugoj polovini 2021. Kao važan prioritet pomenuo je pripremu planova za vanredne situacije Unije, poput trenutne pandemije. Takođe je pozvao na jačanje otpornosti Unije na sajber napade. Naglasio je Konferenciju o budućnosti Evrope, kojom će takođe predsedavati Slovenija tokom predsedavanja Savetom EU.\nO evropskim pitanjima, ministri su se takođe dotakli budućnosti Evropske unije i njene politike proširenja. Zajednički su podržali proširenje Evropske unije, saglasivši se o potrebi aktivne saradnje i pomažući u stvaranju uslova za napredak zemalja zapadnog Balkana. Što se tiče međunarodnih pitanja, izrazili su posebnu zabrinutost zbog događaja u Belorusiji i naglasili potrebu za jedinstvenim odgovorom Unije.\nVažna tema sastanka bila je i koordinacija mera za ograničavanje širenja covida-19 na nivou Evropske unije, uključujući preporuku o usklađenom pristupu ograničenju slobodnog kretanja. Ministri su se složili da je neophodno usvojiti zadovoljavajući nivo nacionalne fleksibilnosti za pojedine države članice u usvajanju i sprovođenju mera. Ministar Logar je naglasio potrebu da se dodatna pažnja posveti merama za ublažavanje socijalno-ekonomskih posledica covid-19 i da se podrži oporavak evropske ekonomije nakon pandemije.\nTokom posete ministar Logar se takođe sastao sa Svetlanom Tihanovskom, liderom beloruske opozicije, koja se sklonila u Litvaniju nakon predsedničkih izbora u Belorusiji. Razgovarali su o razvoju događaja u Belorusiji i pitanju nasilja nad članovima opozicije, održavanju demokratskih izbora, poštovanju ljudskih prava i sloboda i mogućnosti većeg prisustva EU. Ministar Logar je izrazio podršku demokratskim naporima opozicije. Slovenija je posvećena uspostavljanju dijaloga između svih političkih aktera, poziva na miran dijalog i izražava podršku naporima u okviru OEBS-a i Saveta Evrope.\nKipar: Guteres se obavezao da će podržati i oživeti politički proces o kiparskom pitanju\nKipar: Anastasiades, El Sisi i Mitsotakis razgovarali o jačanju tripartitne saradnje i osudili tursko nasilje\nKOMENTAR: Tursko ograničavanje grčko-turskog dijaloga


MERKAVA BORBENA KOČIJA IZRAELSKE VOJSKE: Udarna pesnica izraelskog oklopa 15\t247\nKsenija Prodanović\t 19.04.2021. 07:14h\nSeverni tok 2 je mnogo više od poslovnog projekta čiji je cilj prebacivanje prirodnog gasa iz Rusije Nemačkoj ispod Baltičkog mora - gasovod je postao žestoka glavobolja za Vašington, Berlin, Brisel, Varšavu, Kijev i druge gradove.\nIako je 95 posto gasovoda završeno, borba oko ovog projekta nije ni blizu gotova. Američka administracija se iz petnih žila trudi da zaustavi izgradnju gasovoda. Sa predstojećim izborima lako može da se desi da se stav Nemačke, koja je do sada bila za izgradnju Severnog toka, sada promeni.\nSposobnost EU da efikasno odgovori na ruske pretnje Ukrajini takođe je dovedena u pitanje, s obzirom na to da se Evropa oslanja na Moskvu kada je reč o ovom energentu.\nBriselski sajt Politiko izdvoji je šest stvari vezanih za gasovod na koje treba obratiti pažnju ove godine.\n1. Izradnja bi trebalo da bude završena ove jeseni, ali ne i birokratske prepreke\nOstalo je još svega oko 120 kilometara cevi koje treba da se postave u dva paralelna niza - 93 kilometra u danskim morima i 28 kilometara u nemačkim vodama. Očekuje se da će posao u danskim vodama biti završen do septembra.\nMeđutim, posao ju Nemačkoj je stavljen na čekanje zbog niza žalbi nevladinih organizacija koje se brinu o prirodnoj sredini. Mnogi analitičari, međutim, veruju da je posao gotov.\n"Sada je prekasno da se zaustavi završetak Severnog toka 2", rekao je analitičar kompanije S&P Global Plats, Džejms Hakstep. "Nedavna eskalacija vojne aktivnosti u Donbasu i telefonski pozivi (američkog predsednika) Džoa Bajdena Ukrajini teško da će rezultirati novim američkim sankcijama koje bi mogle da uspore završetak radova", dodao je on.\nKada gasovod bude izgrađen, mnogi očekuju da će biti teško naći kompaniju koja će biti voljna da proveri bezbednost projekta jer je pretnodna odustala od tog posla iz straha od američkih sankcija. Hakstep procenjuje da bi gas mogao da krene Severnim tokom 2 već krajem 2021. ali zbog EU regulativa da i trećim stranama mora da se omogući slanje gasa kroz bočne cevi, narednih nekoliko godina i Severni tok i Severni tok 2 će raditi sa 75 posto kapaciteta.\n2. Bela kuća pod pritiskom\nDžo Bajden je sada pod pritiskom političara obe partije da na neki način sankcioniše gasovod. Ministarstvo pravde prvobitno je odobrilo dva paketa sankcija - jedan protiv švajcarske kompanije Severni tok 2 AG u vlasništvu ruskog Gasproma i protiv generalnog direktora Severnog toka 2 Matijasa Varinga, ali se Bajden suzdržao od njihove primene. Republikanci su najveći kritičari gasovoda i optužuju Bajdenovu administraciju da su previše "mekog srca" prema Rusima, ali su u ovom pitanju i demokrate na njihovoj strani i pozvali su Stejt department da zaustavi izgradnju Severnog toka 2.\n3. Nova nemačka vlada možda neće biti toliko za gasovod\nNemački parlamentarni izbori zakazani su za 26. septembar. Zeleni su žestoko protiv Severnog toka 2 a prema poslednjim anketama javnog mnjenja, na drugom su mestu sa 22 posto podrške javnosti, odmah iza Demohrišćana Angele Merkel sa 27 procenata. Ako Zeleni postanju deo nove vladajuće koalicije, biće u prilici da utiču na odluke o Severnom toku 2.\nMerkel, koja se nije kandidovala za ponovne izbore, dugo je insistirala na tome da je Severni tok 2 poslovni a ne politički projekat. Novoizabrani lider Demohrišćana Armin Lašet koji se nada da će je naslediti na mestu kancelara, nije rad da promeni dosadašnji stav vlade ali su drugi u njegovoj stranci pozivali na moratorijum na ST2.\nNemačka je takođe pod pritiskom američkih saveznika da "opere ruke" od gasovoda, naročito u trenutku kada Rusija, navodno, gomila svoje trupe na granici sa Ukrajinom.\nPre prvog Severnog toka koji je sagrađen 2011. godine Rusija je gotovo dve trećine evropskog gasa slala preko Ukrajine. Taj udeo je 2019. pao na 40 procenata, a potom je sa pandemijom korone 2020. prepolovljen.\nSeverni tok je sada glavni snabdevač gasom. Kada Severni tok 2 krene sa radom, Ukrajina će biti skrajnuta u potpunosti. Sa druge strane, ako oba toka ne budu iskorišćena u punom kapacitetu, takozvana ukrajinska ruta će biti vrlo, vrlo aktivna.\nNa osnovu dogovora iz 2019. Rusija do 2024. treba da pošalje najmanje 40 milijardi kubnih metara prirodnog gasa preko Ukrajine ili plati za njih, ako ne koristi ukrajinsku rutu. Zbog toga, američki ambasadori pokušavaju da izdejstvuju produžetak tranzitnog sporazuma na 10 godina kako bi pripremili Ukrajinu na eventualno prebacivanje na "čistu" energiju.\n"Zaštita energetske bezbednosti centralne i istočne Evrope mora da bude deo svakog dogovora", rekao je Ričard Morningstar koji je u vreme Obamine administracije bio specijalni izaslanik za evroazijsku energetiku. To praktično znači da bi Nemačka morala da jasno stavi do znanja Rusiji da bi kršenje takvog dogovora imalo ekonomske posledice, dodao je on.\n5. Uticaj na EU tržište gasa\nEvropska unija trećinu svog prirodnog gasa dobija od Rusije i Gaspromov gas je najjeftiniji na tržištu. Neki eksperti očekuju porast potrošnje u EU do 2030. jer će se mnoge zemlje prebaciti sa uglja na gas u okviru brige o klimatskim promenama.\nSa druge strane, EU je najavila da će smanjiti zavisnost od fosilnih goriva i postati klimatski neutralna do 2050. što će marginalizovati ST2.\nEU se takođe nada da će moći da se osloni i na dodatne izvore energije u vidu gasovoda iz Azerbejdžana i tako smanji zavisnost od Rusije.\n"Mi suštinski imamo infrastrukturu koja nam je potrebna... Severni tok 2 nam ne treba", rekao je generalni direktor energetskog sektora Evropske komisije, Dite Jul Jorgensen.\n6. Stav Kremlja\nGasovod je za ruskog predsednika Vladimira Putina mnogo više od običnog poslovnog projekta.\n"Sa geopolitičke perspektive neće biti dobro ako Putin ne završi gasovod... imaće vrlo jasnu prednost i gasovod će biti simbol da bez obzira na to koliko je loših stvari u radio, uvek će biti ljudi u Evropi, vrlo uticajnih u politici i poslovanju, koji će biti spremni da rade sa njim", rekao je Vladimir Milov, savetnik ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog i bivši zamenik ministra energetike.\nLITVANSKI MINISTAR SPOLJNIH POSLOVA: Zaustaviti gradnju gasovoda Severni tok 2. Nastaviti tek kad u Rusiji bude demokratska vlast\nČETIRI SATA U ČETIRI OKA: Evo o čemu su sve razgovarali Putin i Merkelova! (VIDEO)\nAMERIKANCI ZAPRETILI SANKCIJAMA I NEMCIMA: Ambasador SAD u Nemačkoj upozorava kompanije uključene Severni tok 2!\nSeverni tok 2gasovodRusijaEUSADenergetika


Bord smijenio Franovića, Vlada smijenila bord - Vijesti.me\nBord smijenio Franovića, Vlada smijenila bord\nMogući novi direktori su Vladan Vučeljić i Anđelko Lojpur Edit\nMilorad Milošević, Goran Kapor 26. oktobar 2018, 06:26 ažurirano 12. januar 2019, 23:21\nPoslije nedavne smjene izvršnog direktora Luke Bar Zarije Franovića, Vlada je juče odlučila da promijeni sve svoje članove u Odboru direktora te kompanije.\nZa današnju vanrednu skupštinu Luke Bar Vlada je predložila da za nove članove Borda budu izabrani Rasim Honsić, član Odbora direktora Komunalnih djelatnosti iz Bara Vladan Radonjić, generalni direktor Direktorata za pomorski saobraćaj Deda Đelović, jedan od glavnih rukovodilaca u Luci Bar i Vojin Žugić, izvršni direktor kompanije Stadion iz Podgorice.\nDosadašnji državni članovi u Bordu, pored predstavnika malih akcionara Aleksandra Jovovića, bili su Anđelko Lojpur,Borislav Lalević, Sead Delalić i Branislav Branković, koji je početkom septembra podnio ostavku.\nOdbor direktora Luke Bar prošle sedmice smijenio je izvršnog direktora Franovića zbog netačnog polugodišnjeg izvještaja o poslovanju i na njegovo mjesto za vršioca dužnosti postavioa Dragana Nikezića, donedavno direktora lučke ćerke firme Hotel Sidro.\nZbog javno saopštenog podatka 13. jula ove godine da će polugodišnja dobit biti veća od 600 hiljada eura, Crnogorska asocijacija malih akcionara prijavila je Franovića Komisiji za tržište kapitala, koja ispituje da li je ta izjava imala za posljedicu manipulaciju na berzi i rast akcija Luke od 20 odsto.\nJedna od posljednjih odluka Odbora direktora Luke Bar, nakon smjene Franovića bila je da se nakon isteka roka od tri mjeseca novi direktor bira po osnovu konkursa. Kako saznaju “Vijesti” nezvanično pored sadašnjeg direktora podgoričkog Vodovoda Vladana Vučelića, jedan od glavnih kandidata koji će se moguće pojaviti na konkursu je i dosadašnji predsjednik Borda prof. dr Anđelko Lojpur.\nVlada je juče podržala predlog izmjena Zakona o eksproprijaciji, kojeg su predložili poslanici DPS-a Predrag Sekulić, Marta Šćepanović, Željko Aprcović, Nikola Rakočević i Jovanka Laličić, a kojim se skraćuju rokovi i ubrzava postupak ekspropijacije privatne imovine za “javne interese”.


Ekonomski rast BiH na klimavim nogama - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\n22. nov. 2016. 11:25 Objavljeno u PRIVREDA\nTako jedni misle da su te prognoze realne, dok drugi pak smatraju da je sve to samo spisak lijepih želja koje se neće ostvariti, jer za nešto takvo u ovom trenutku ne postoje realne pretpostavke.\nNaime, prema dokumentu “Perspektive 2017 – 2019”, koji je objavila Direkcija za ekonomsko planiranje BiH, u ovoj zemlji se, s obzirom na poboljšanje u okruženju, očekuje postepeno jačanje ekonomskog rasta, koji bi na kraju 2016. godine trebalo da dostigne stopu od 3,1 odsto.\n“Ovo podrazumijeva skromno realno povećanje investicija na nivou godine od 0,8 odsto, te značajan rast izvoza od 4,7 odsto, pod pretpostavkom odsustva značajnih problema u proizvodnji električne energije”, navodi se u ovom dokumentu.\nPored toga, ističu i da bi privatna potrošnja takođe trebalo da bude važan faktor rasta u ovoj godini, s projektovanom realnom stopom od 2,9 odsto, nošenom rastom broja zaposlenih od 1,5 odsto, te realnim rastom plata od približno 1,6 odsto.\nMeđutim, neznatno jačanje ekonomskog rasta u okruženju i potpisivanje kreditnog aranžmana s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) bi trebalo dodatno da ojačaju ekonomski rast BiH u sljedećoj godini i to na, prema projekcijama DEP BiH, realnu stopu od 3,4 odsto.\nNavode da bi ubrzanja rasta u okruženju trebalo da dovedu do jačanja rasta bh. izvoza na realnu stopu od 5,3 odsto, te ujedno dati podstrek privatnim investicijama i zapošljavanju. Sa druge strane, ističu da se očekuje zaustavljanje rasta javne potrošnje sa beznačajnom stopom od 0,5 odsto u cilju smanjenja značaja javnog sektora u ekonomiji.\n“Sprovođenje ekonomskih reformi, podržano kreditnim aranžmanima međunarodnih finansijskih kreditora te dodatno jačanje ekonomskog rasta u okruženju bi trebalo da obilježe ekonomska kretanja u 2018. i 2019. godini”, navodi se u ovim prognozama.\nTo bi, kako projektuju, trebalo da dovede do daljeg jačanja rasta ekonomske aktivnosti u BiH na realnu stopu od 3,8 odsto u 2018. godini, te na četiri odsto u 2019. godini. Prema njihovim riječima, rast u eksternom okruženju bi trebalo da podstakne veće stope rasta bh. izvoza i investicija.\nPored toga, navode da bi privatne investicije trbalo da budu podstaknute daljim poboljšanjem poslovnog ambijenta kao posljedica napretka u reformskim procesima, što bi ujedno podstaklo i strana ulaganja.\nU ovom dokumentu DEP BiH, između ostalog, još se navodi da se glavni rizici odnose na ostvarivanje osnovnih pretpostavki u smislu rasta eksternog okruženja, sprovođenja reformskih procesa iz aranžmana s MMF-om, zatim odsustva značajnijih problema u proizvodnji struje, ali i odsustva elementranih nepogoda u poljoprivrednoj proizvodnji.\nZoran Pavlović, ekonomski analitičar, smatra da su ove projekcije ekonomskog rasta BiH za ovu i naredne godine definitivno samo “spisak lijepih želja”.\n“Ono što mene najviše čudi je da tako ozbiljna institucija ne sagledava poslovni ambijent, klimu, najave investicija, razgovore s udruženjem stranih investitora koji su prisutni, kako bi bili potpuno informisani o tome kakva je realna situacija u BiH”, rekao je Pavlović.\nDodao je da ne zna na bazi čega se može očekivati takav rast BDP-a, kada u svemu tome ima nekoliko elemenata na koje ne možemo uticati.\n“Ti elementi se tiču političkog ambijenta koji smo imali ove godine u smislu referenduma, lokalnih izbora s veoma mnogo negativne energije, ali i pada kupovne moći stanovništva BiH. Dakle, ako nema kupovne moći, zašto bi bilo ko ulagao. Sa druge strane, za zapošljavanje vam treba stabilan poslovni i politički ambijent. To se, sve u svemu, gotovo ne može prepoznati u BiH danas”, rekao je Pavlović.\nSa druge strane, Goran Radivojac, profesor Ekonomskog fakulteta u Banjaluci, rekao je da su ove prognozirane stope rasta bh. ekonomije sasvim pristojne, u smislu njihove visine.\n“Oni su se vjerovatno vodili time da će okruženje, prevashodno Srbija i Hrvatska, u narednom periodu rasti i da će na svojevrstan način povući i BiH za sobom. Budući da su sve ove zemlje nekada bile jedinstven ekonomski prostor, ljudi se poznaju i komuniciraju istim jezikom, taj rast vrlo lako može biti eksterno indukovan unutar BiH, kako sa aspekta Hrvatske, tako i sa aspekta Srbije”, rekao je Radivojac.\nOn je zaključio da su projektovane stope rasta domaće ekonomije, od strane DEP BiH, realne, dostižne i izvodive. Nezavisne novine\nKljučne riječi: bih, direkcija za ekonomsko planiranje, domaća ekonomija, ekonomski rast, vazno


kkadmin 22 oktobra, 2021\nKošarkaši Radničkog prvu utakmicu u novoj sezoni Druge srpske lige (Grupa Jug) odigraće na svom parketu sutra (subota, 23. oktobar) od 17 sati protiv Ru-koša iz Rume.\nDva rivala na startu prvenstva zabeleležila su najubedljivije pobede u prvom kolu: Radnički je savladao Vojku sa 21. poeno razlike 79:58, dok je Ru-koš bio kraći za marginu od četiri poena – s obzirom da je pred domaćim navijačima dobio Agrobanat iz Plandišta 77:60.\nDa podsetimo, Radnički je protiv Vojke put ka pobedio gradio tokom prve i treće četvrtine koje je dobio sa 27:15, odnosno 23:14.\nNajviše poena za crno-bele postigao je kapiten Jakov Papić – 24, dok je Samardžić imao 12, povratnik iz pančevačkog Virtusa Mujković 11, Anušić i kadeti Lakićević i Pušonjić nanizali su po 9. Bibić je imao 3, a takođe kadet Perišić 2.\nProše sezone Radnički i Ru-koš sastajali su se dva puta i to u plej-of grupi Druge srpske lige sever. Naš tim je odneo oba puta ubedljive pobede. Najpre u Kovinu rezultatom 99:52 , a onda i u poslednjem kolu sezone u Rumi kada je bilo 102:65 za izabranike trenera Vladimira Cvetkovića.


Reč je o pripadniku Jedinice za saobraćaj N.K. (49) koji se sumnjiči da je pomagao počiniocu nakon krivičnog djela i odavao službene tajne, piše Klix, prenosi Srna.\nU okviru policijske akcije “Dar jedan” juče je uhapšeno 17 policijskih službenika koji se sumnjiče da su u poslednjih nekoliko mjeseci počinili više od stotinu krivičnih dela primanje dara i drugih oblika koristi i zloupotreba položaja ili ovlaštenja.\nPolicajci proveravaju bezbednost dece na sankanju\nNASLOVNE STRANE DANAŠNJIH NOVINA: Prelistavanje štampe za četvrtak, 29. oktobar 2020. godine\nOTKRIVENI ZAHVALJUJUĆI GRAĐANIMA Korumpirani policajci u Banjaluci tokom vanrednog stanja UZIMALI MITO\nOsoba K.E. (54) poginula je u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila jutros na regionalnom putu Tešanj-Teslić, u mestu Kraševo.\nKlinički centar Univerziteta u Sarajevu (KCUS) tokom noći završio je testiranje još 459 uzorka na korona virus, od toga 84 je pozitivno na COVID-19.\nKlinički centar Univerziteta u Sarajevu obavio je testiranje još 280 uzoraka, a korona virus otkriven je u 134 slučaja - svi iz Kantona Sarajevo.


Turska i Grčka u sukobu su još od 1974, kad je Ankara izvršila invaziju na severni Kipar, nakon čega je ostrvo podeljeno između grčkih i turskih stanovnika, a rast tenzija između dve zemlje nije zaustavila ni pandemija korona virusa. Novi sukob izbio je oko turske eksploatacije gasa na plutajućoj platformi “Javuz” u kiparskoj ekskluzivnoj ekonomskoj zoni , koju Grčka smatra ilegalnom.\nPortparol kiparske vlade Kirijakos Kusios optužio je krajem prošle nedelje Tursku da se u Istočnom Mediteranu ponaša "poput pirata", ne poštujući čak ni teška vremena kroz koje sada prolaze sve države u borbi protiv korona virusa.\nJavuz pred polazak u istraživanje\n- Svedoci smo politike koja zateže situaciju u Istočnom Mediteranu, a ta politika ne samo što se nastavlja već se intenzivira u vreme kad je čitav svet suočen sa pandemijom korona virusa, a države ulažu napore da zaštite zdravlje i bezbednost svojih građana - izjavio je Kusios za novinsku agenciju Sipriot, komentarišući tursku eksploataciju gasa na platformi “Javuz”.\nProšle godine su u Istočnom Mediteranu kod obala Kipra, Izraela i Egipta otkrivena velika polja gasa. Međunarodno priznata grčka vlada na Kipru i EU optužuju Tursku da bušenjem u vodama kod podeljenog ostrva narušava podmorsku ekonomsku zonu, dok vlada na čelu sa predsednikom Redžepoj Tajipom Erdoganom insistira da operiše u vodama kod svog dela teritorije nad koji pravo polažu kiparski Turci.\nFoto: w:en:User:Future Perfect at Sunrise / Wikipedia\nTeritorijalne vode i vazdušni prostor u Egejskom moru koji priznaju Turska (L) i Grčka\nKako su velike naftne kompanije početkom prošle godine počele da otkrivaju sve više prirodnog gasa oko Kipra, Turska je pojačala pritisak, uprkos pandemiji. Početkom ove godine Ankara je iscrtala novu podmorsku liniju razgraničenja u Istočnom Mediteranu na novoj mapi u dogovoru sa vladom Muslimanskog bratstva u Libiji, prema kojoj tvrdi pravo na ogromne delove grčkih voda, ukazuje “Grik Siti tajms”.\nErdogan je tada rekao da će novi odnosi s Libijom “omogućiti Turskoj da sprovodi legalno bušenje na libijskoj kontinentalnoj ploči uz odobrenje Tripolija”, preneo je “Forbs”.\n- Sa novim dogovorom između Turske i Libije, možemo zajedno istraživati u ovim ekskluzivnim ekonomskim zonama koje smo odredili. Nema problema - rekao je on početkom januara.\nPrema njihovom dogovoru, Grčki Kipar, Egipat, Grčka i Izrael ne mogu istraživati niti eksploatisati gas bez dozvole od Turske. Izrael je tada naveo da unilateralna akcija ne dozvoljava Ankari da ih spreči od izgradnje cevovoda od Levijatanskih gasnih polja do Kipra, pa dalje do grčkog Krita i Evrope.\n"Javuz" kod severne obale Kipra\nEkskluzivna zona je bogata naftom i gasom, zbog čega je Turska proteklih pet i više godina postepeno jačala svoj pritisak ometajući kompanije i brodove koje sprovode energetsko istraživanje oko Kipra, koje su prve otkrile polje prirodnog gasa kod južne obale pre skoro deset godina. Tada su odnosi sa Grčkom bili “na tihoj vatri”, jer su energetski projekti puni tehničkih izazova i potrebne su godine da se razviju.\nTenzije su ponovo kulminirale otprilike u ovo doba prošle godine, kad je Turska krenula u potragu za prirodnim gasom u Istočnom Mediteranu, terajući Evropsku uniju da smanji kontakte sa evroazijskom državom. Podmorski izvor gasa u tom području je ogroman, pa nije ni čudo da je Turska prošlog proleća poslala nekoliko ratnih i brodova za istraživanje i bušenje u sporne vode oko Kipra, ne bi li premašili Kipar.\nKako je tada navodio “Forin polisi”, istraživačke brodove je pratila flota turskih mornaričkih plovila – podmornica, dronova i patrolnih brodova. Ovo je izazvalo kritike sa južnog, grčkog dela Kipra, dok je EU nazvala akcije Turske “ilegalnima” i nametnula joj simboličke finansijske kazne.\nKipar je stoga početkom jula 2019. dogovorio sa Egiptom izgradnju cevovoda za eventualni izvoz gasa, u vreme kad je delovalo da se Turska udaljava od zapada a približava Rusiji, nakon što je pokvarila odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama zbog kupovine ruskog oružja (brzo je, međutim, ušla i u sukob sa Rusijom zbog Idliba u Siriji).\n"Ponašaju se poput pirata"\nGrčka optužuje Trusku da sprovodi svoju politiku naoružanim brodovima\nTenzije oko eksploatacije gasa u Istočnom Mediteranu nisu se značajno umanjile ni u vreme pandemije korona virusa. Kusios je istakao da se Turska sada ponaša “poput pirata”.\n- Turska sprovodi politiku naoružanim brodovima, ponašajući se poput pirata u Istočnom Mediteranu, kršeći principe međunarodnog zakona i mešajući se u suverena prava trećih zemalja, uključujući Kipar - rekao je on i dodao da turska politika ignoriše čak i pandemiju i da nema poštovanja čak ni teška vremena u kojem se sada nalaze države.\nTurska je jedina zemlja u svetu koja ne priznaje Republiku Kipar i ujedno je jedina koja priznaje “Tursku Republiku Severni Kipar”, koju su Ujedinjene nacije proglasile ilegalnim entitetom. Kako Turska ne priznaje kiparsku republiku, smatra da može da koristi resurse koji joj pripadaju, navodi “Grik Siti tajms”, ukazujući da je Turska ne priznaje ni Konvenciju UN o pravu mora.\nPandemija nije makla Tursku iz regiona, ali je smanjila njeno prisustvo (foto: Istanbul)\nTenzije u regionu možda se nisu značajno smanjile, ali su svakako pale u senku pandemije. Turska sa današnjim danom beleži 90.980 slučajeva zaraze i 2.140 preminulih, podaci su Worldofmeters.info. Prošle nedelje je “Grik Siti tajms” naveo da iako provokacije turskih ratnih aviona u Egejskom moru “nisu prestale ni na jedan dan” otkako je izbila pandemija, intenzitet i broj prekršaja se umanjio. List ističe da su u periodu pre izbijanja zdravstvene krize turske letelice stalno nadletale region.\n“Obično bi 15-20 aviona F-16 prekršilo grčki vazdušni prostor, međutim sada ulaze samo jedan do dva para, u želji da prosto pokažu svoje prisustvo u Egeju i konstantno osporavaju suverena prava Grčke”, naveo je “Grik Siti tajms”, dodajući da su pretprošlog četvrtka samo dve turske letelice ilegalno ušle u grčki prostor, između ostrva Lemnos i Lezbos, a da su ih grčki borbeni avioni odmah oterali.\nZvaničnici vazduhoplovnih snaga grčke pažljivo motre situaciju, ističući da se broj turskih aviona koji ulaze u prostor Egejskog mora možda smanjio, kao i njihova dužina boravka, ali da se prekršaji nastavljaju čak i u vreme pandemije.\n“Grik Siti tajms” navodi da je turska avijacija tokom prošle godine prekršila grčki vazdušni prostor 4.811 puta, što je najveći broj u jednoj godini od 1987. U prvih 100 dana ove godine zabeležena su 192 kršenja grčkog vazdušnog prostora. Iako su turski avioni nadletali “uobičajena područja”, ostrva Lezbos, Leros i Hios su zabeležila “alarmanti” broj preletanja. “Grik Siti tajms” ukazuje da su turski avioni po prvi put od 1993. prekršili nebo iznad zemljane granice Grčke i Turske kod Evrosa, i to u sred imigrantske krize u martu.\nRasprava na samitu NATO\nFoto: Olivier Hoslet, Ida Marie Odgaard / EPA;\nNikos Dendijas i Mevlut Čavušoglu\nIako su Grčka i Turska zajedno ušle u NATO 1952. kao prve nove članice od osnivanja pakta, one svakako nisu saveznice, a zategnuti odnosi kulminirali su pre dve nedelje na samitu NATO, prema izvorima CNN-a Grčke, kad je turski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu ponovio optužbe svoje zemlje da grčki graničari muče i ubijaju imigrante.\nČavušoglin grčki kolega Nikos Dendijas nije mu ostao dužan, navodeći da je Grčka suočena sa “orkestriranim napadom bez presedana” i “kampanjom dezinformacija” iz Turske, kako je preneo “Grik Siti tajms”. Dendijas je naveo da su turske metode prekršile NATO vrednosti i da “takozvane saveznice imaju pravo da se pozovu na solidarnost alijanse, ali samo ako poštuju svoje obaveze”.\nBesan Čavušoglu je nakon toga ponovo zatražio da se obrati učesnicima konferencije, što je generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg odbio. Dendijas je kasnije na “Tviteru” naveo da se tokom samita odnosio na “nedavni razvoj događaja na Evrosu i instrumentalizaciju ljudi, što potkopava vrednosti alijanse”, ali bez iznošenja detalja u vezi onoga što su CNN-u rekli diplomatski izvori.\nIako su Grčka i Turska saveznice NATO “na papiru”, njihovi odnosi ostali su zategnuti, što se ogleda u u istočnom Mediteranu, te imigrantskoj krizi koju je izazvala Turska kad je početkom marta otvorila izbeglicama granicu sa Grčkom, odnosno EU.\nPre izbijanja pandemije Turska je krenula u invaziju i na severoistok Sirije, Erdogan je potrošio miljarde dolara, a sada je i virus usporio tursku ekonomiju.\n“Forin polisi” je početkom ovog meseca ukazao da je turska lira oslabila za 14 odsto spram američkog dolara, a da se zemlja bori sa smanjenjem prihoda u uslovima karantina. List piše da je Berat Albajrak, ministar finansija Turske i Erdoganov zet, je iskoristio 65 miliona bankovnih rezervi da pomogne liru. Erdogan je smelo objavio da će Turska, kao deo njegove “Vizije 2023”, Turska ući na listi deset najboljih ekonomija. Međutim, sva je prilika da će troškovi vojnih intervencija, korupcije i sada posledica pandemije korona virusa, odložiti njegov ambiciozni plan.\nZaboravite na somalijske pirate, evo zašto je Gvinejski zaliv sada NAJOPASNIJE MESTO za mornare, a umalo i jedan Srbin da im padne u šake


FOTO / "Renesansa" pokreće inicijativu "PDV-om protiv raka" - Klix.ba\nPočetak rješavanja problema\n/"Renesansa" pokreće inicijativu "PDV-om protiv raka"\n7.6.2011. u 14:10\nUdruženje građanki "Renesansa", čije su članice žene liječene od tumora na dojci, najavilo je na današnjoj pres-konferenciji u Sarajevu inicijativu nazvanu "PDV-om protiv raka".\nCilj je da vladin i nevladin sektor, te zdravstveni profesionalci osmišljenom zajedničkom akcijom doprinesu sistemskom rješavanju problema u zdravstvu, što u krajnjem treba da omogući da se teško oboljeli pacijenti brže i lakše snabdijevaju odgovarajućim neophodnim lijekovima.\n"Renesansa" je najavila za danas poslijepodne u Sarajevu okrugli sto o istoj temi kao nastavak rasprave o mogućim izmjenama i dopunama zakona o PDV-u, odnosno kao podršku inicijativi koju je Federalno ministarstvo zdravstva uputilo Ministarstvu civilnih poslova BiH u junu 2009. godine te inicijativi poslanika u Federalnom parlamentu iz juna 2010. godine. U tim dokumentima je dato više prijedloga o mogućim načinima rješavanja finansijskih problema u zdravstvu.\nPodrškom inicijativi za povrat PDV-a ili za ukidanje ove vrste poreza na lijekove i potrošni materijal, zdravstvene ustanove i fondovi zdravstvenog osiguranja osigurali bi dodatni novac za ukidanje listi čekanja te proširenje programa na kantonalnom i federalnom nivou, predlažu iz udruženja jedan od mogućih sistemskih modula.\nPDV je početak rješenja problema, a u okviru cijelog projekta će se raditi na nacionalnom programu za borbu protiv malignih bolesti, rečeno je također.\nČlanice "Renesanse", u saradnji s Helsinškim komitetom Sarajevo, pozvale su na današnji okrugli sto partnerske asocijacije iz BiH: Udruženje žena Tuzle, "Život" iz Zenice, "Novi pogled" iz Mostara, "Iskra" Banjaluka, "Biser" Goražde, "Narcis" iz Širokog Brijega te "Bistrica" iz Livna.\nPozvani su i Asocijacija za djecu koja boluju od raka u FBiH, "Colon" i "Neven", kao i zdravstveni profesionalci, institucije direktno vezane za ovu problemtiku, predstavnici drugih nevladinih organizacija i građani.\n07.06.2011. u 14:27