Međunarodni dan ljudskih prava - U BiH je 7.200 'ljudi bez adrese'\nMeđunarodni dan ljudskih prava – U BiH je 7.200 ‘ljudi bez adrese’\nU BiH još 7.200 interno raseljenih i socijalno ugroženih osoba žive u kolektivnim centrima, i stoga Unija za održivi povratak i integracije posvećuje današnje obilježavanje Međunarodnog dana ljudskih prava osobama iz kolektivnih centara.\nI 25 godina nakon Dejtonskog sporazuma ‘ljudi bez adrese’ sa sve manje nade čekaju da dobiju krov nad glavom i kolektivni centar zamjene svojim domom. Tokom tih 25 godina u kolektivnim centrima su odrasli oni koje su majke vodeći ih za ruku dovele u kolektivne centre i postali su roditelji čija djeca odrastaju u uslovima izbjegličkog života koji praktično obuhvata tri generacije. Tako u kolektivnim centrima sada žive nane i dede, sa svojom djecom i unucima. Većina su starije i bolesne osobe svih nacionalnosti, raseljeni s minimalnim ili nikakvim primanjima, rekla je predsjednica Unije za održivi povratak i integracije Mirhunisa Zukić.\nStoga povodom Međunarodnog dana ljudskih prava Unija izražava očekivanje i upućuje poruku nadležnim da se realizira projekt izgradnje 2.600 stambenih jedinica u 45 gradova uključujući i Brčko distrikt, za šta je osiguran kredit kod Evropske razvojne banke (CEB ).\nTo bi značilo da ljudi iz kolektivnih centara napokon ostvare elementarno pravo na dom.\nTags\t#Međunarodni dan ljudskih prava\nVlada RS o teritorijalnoj organizaciji Republike Srpske\nZoranu Deliću zatvorska i novčana kazna zbog poreske utaje


Početna/BIZNIS/Preko besplatne Microsoft edukacije do prvog radnog mesta\nSana Life 23. jula 2020.\tBIZNIS, KATEDRA, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\n«Ove godine obuku ćemo održavati u virtualnom okruženju. Iskoristićemo svo stečeno iskustvo u online obukama koje smo sagradili u prethodnih par meseci, kao i Microsoftove Teams koji nam može obezbediti ovakav tip obuke. Zbog ograničenja prostora, ranije smo imali samo po 15 učesnika, a ove godine ćemo obezbediti učešće za čak 40 polaznika upravo zbog online pristupa koji nam to omogućava. Takođe, zbog udaljenosti, ranije je bilo složenije za studente koji nisu živeli u Beogradu, a sada nemamo takvih ograničenja. Zato i pozivamo sve studente završnih godina iz svih gradova Srbije da se jave. Minimum će steći kvalitetno znanje iz implementacije poslovnih softverskih rešenja, a vrlo verovatno i obezbediti dobro plaćen i izazovan posao» zaključuje Aleksandar Totović.\n1.Business Central Introduction, Deployment, Personalization and User Experience\n2.Application Setup in Business Central\n3.Trade and Inventory in Business Central\n4.Manufacturing I in Business Central\n5.Finance Essentials in Business Central\n6.Finance Advanced in Business Central\n7.Fixed Assets in Busines Central\n8.Costing in Business Central\n-Menadžera za odnose sa javnošću agencije Represent Communications koja pruža usluge za Microsoft CEE Multi-Country: Ivana Ranković, 063 384 214, [email protected]\n-Microsoft kontakt: Tanja Tatomirović, Microsoft, CEE Multi-Country, Direktor komunikacija, [email protected]\nOznakeapsolventi biznis diplomci Microsoft partneri posao Srbija\nPrethodni Isidor Mitić – Vlasotinački knjižar i dobrotvor\nSledeći Otkazan Outdoor festival Jerma, ali ne i dalje aktivnosti na promociji kanjona reke Jerme\nHidroelektrana ,,Vučje’’ na reci Vučjanki, izgrađena 1903. godine, druga je po dugovečnosti u Srbiji, ali …


Navodno nameštanje - Spartak će se oglasiti u toku dana - Sportske.net\nNavodno nameštanje - Spartak će se oglasiti u toku dana\nFudbalski klub Spartak oglasiće se u toku dana povodom navoda Evropske fudbalske unije (Uefa) o sumnji da je prvenstvena utakmica sa OFK Beogradom nameštena.\nBRUKA - UEFA sumnja na nameštaljku u Superligi!Tomić: "Moramo da popravimo realizaciju"Partizan vs Spartak - Zanimljivije na tviteru nego na terenu"Prazna puška" Partizana protiv "Golubova"!Oglasili se u Spartaku, "prozvali" i novinara Arene: "Očekivali smo ovo!"\nAgenciji Beta je rečeno u Spartaku da će u kratkom roku biti izdato saopštenje povodom navoda o nameštenoj utakmici.\nFudbalski savez Srbije (FSS) saopštio je danas da je dobio obaveštenje od Uefe da postoji osnovana sumnja da je utakmica 26. kola Superlige izmedju Spartaka i OFK Beograda nameštena.\n"Od Uefa smo dobili prijavu sumnje da je meč između Spartaka i OFK Beograda namešten. U skladu sa našim propisima i uz pomoć nadležnih državnih organa, preduzećemo sve mere i pokrenuti istragu u cilju sakupljanja dokaza, kako bismo zaštitili integritet i regularnost takmičenja", rekao je komesar za integritet takmičenja FSS Milivoje Mirkov za sajt FSS.\nUtakmica Spartak - OFK Beograd odigrana je 12. marta u Subotici, a domaći tim pobedio je sa 2:1 i "pobegao" sa dna tabele.\nSpartak i OFK Beograd imaju po 23 boda i zauzimaju 13. i 14. mesto na tabeli.


Finansijska Kriza iz 2007 godine\nForex Stock Exchange Forum » Forex i Berza Forum » Edukacija o Trgovanju na Berzi » Finansijska Kriza iz 2007 godine\n1 Finansijska Kriza iz 2007 godine Mon Dec 07, 2015 8:34 pm\nNeposredni povod ekonomske krize je kolaps tržišta hipotekarnih kredita!\nIntervencionizam Vlade Sjedinjenih Država kad je reč o rešavanju stambenog pitanja građanja ima dugu istoriju, i imao je veliki uticaj na dešavanja na tržištu nekretnina u nekoliko poslednjih godina. Sledi kratak hronološki pregled najbitnijih događaja koji ilustruju ovakav pristup:\nZa vreme trajanja finansijske krize pod nazivom „Velika depresija“ kao deo reformi Franklin Delano Roosevelt– ovog New Deal-a, osnovana je The Federal National Mortgage Association, popularno nazvana Fannie Mae, sa zadatkom kupovine i sekjuritizacije hipotekarnih kredita, da se olakšalo rešavanje stambenog pitanja američke populacije srednjeg ekonomskog statusa, i radi povećanja likvidnosti finansijskih kompanija koje su odobravale zajmove po tom osnovu.Osnivanje ove kompanije predstavlja početak takozvanog sekundarnog tržišta hipotekarnih kredita.\nUsled rastućeg fiskalnog pritiska koji je bio rezultat vojne intervencije u Vijetnamu, radi smanjenja javnih rashoda vrši se privatizacija kompanije Fannie Mae. Od tada, ona dobija status GSE, kompanije koju sponzoriše država, i omogućava joj značajne poreske olakšice.\nU cilju ublažavanja tridesetogodišnje monopolske pozicije kompanije Fannie Mae, osniva se druga GSE sa istom misijom pod nazivom Freddie Mac.\nNa tržište ulaze druge privatne kompanije sa ciljem sekjuritizacije hipotekarnih kredita.\nKongres Sjedinjenih Država izglasava federalni zakon pod nazivom „Community Reinvestment Act“, kojim se bankarske institucije uslovljavaju da odobravaju kredite u svim stambenim naseljima u kojima imaju svoje filijale, bez diskriminacije po pitanju finansijskog stanja lokalnog stanovništva.\nIpak, u sekcijama 802 i 804 akta, napominje se da odobravanje kredita treba da se odvija u skladu sa „sigurnom praksom“ ocene kreditne sposobnosti aplikanata. Nepridržavanje ovih pravila povlači posledice u vidu ne izdavanja dozvola za buduće otvaranje bankarskih filijala, i obavljanje merdžera i akvizicija. (Community Reinvestment Act of 1977).\nZakonska regulative koja je dotada dozvoljavala otplatu obaveza po osnovu hipotekarnih kredita u momntu dospeća fiksnih periodičnih iznosa, Alternative Mortgage Transaction Parity Act-omse doprinelo je smanjenju ukupnih troškova kredita i omogućilo finansijskim institucijama odobravanje kredita sa različitim uslovima plaćanja kao što su:\n-ađustable rate mortgages (periodična korekcija kamatne stope),\n-balloon payment mortgages (plaćanje samo kamate do termina dospeća kredita),\n-interest only mortgages (plaćanje samo kamate u prvim godinama otplate kredita) i\n-negative amortization (iznos obaveze po osnovu kredita koji iz perioda u period raste zbog činjenice da su periodična plaćanja u početku manja od iznosaobračunate kamate). (Alternative Mortgage Transaction Parity Act of 1982).\nKongres Sjedinjenih Država usvaja Tax Reform Act, kojim se ukida pravo umanjenja poreske obaveze na lična primanja po osnovu troškova kamata na potrošačke kredite, I uvodi pravo umanjenja poreza po osnovu troškova kamata na stambene kredite.\nOva promena u regulativi je bila stimulans za veliki broj američkih domaćinstava da sredstvima kredita odobrenih na osnovu zalaganja stambenih objekata vrše otplatu potrošačkih kredita.\nFederalnim zakonom pod nazivom The Financial Institutions Reform Recovery and Enforcement Act, zbog nesolventnosti, zatvoreno je na stotine finansijskih institucija koje su odobravale hipotekarne kredite. Istim zakonom se Fannie Mae i Freddie Mac pripisuje dodatna odgovornost u procesu povećanja dostupnosti hipotekarnih kredita porodicama nižeg ekonomskog standarda.\nKompanija Fannie Mae pod pritiskom državne administracije tadašnjeg predsednika Sjedinjenih Država smanjuje kreditne kriterijume pod kojima vrši odkup hipotekarnih kredita od finansijskih institucija. I ovoga puta, razlog je socijalna politika tadašnje Vlade koja je smatrala da je potrebno povećati procenat stanovništva koji imaju nekretnine u posedu.\nNakon opisanog perioda radikalnih reformi koji je trajao više od šest decenija, gde je američka Vlada pokazala veliku sklonost intervenisanja u oblasti kriterijuma pod kojima se odobravaju stambeni krediti, krajem 2000. godine je usledila finansijska kriza prouzrokovana naglim padom cena akcija kompanija iz oblasti tehnologije poznata pod nazivom Bubble dot com.\nUmesto da izvuče pouku iz rastućeg sistemskog rizika na tržištu hartija od vrednosti, i preispita mogućnost slične situacije na tržištu nekretnina, Vlada Sjedinjenih država je izlaz iz novonastale situacije potražila u stimulaciji privrednih aktivnosti putem novih emisija novca.\nOd maja 2000. do decembra 2001. godine, u cilju olakšavanja uslova kreditnog poslovanja i ublažavanja posledica krize, kamatna stopa na međubankarske pozajmice je smanjena sa 6.5% na 1.75%.\nNiže kamatne stope, i veća količina novca u opticaju, osim stimulisanja privrednih aktivnosti, za posledicu su imali i rast potrošnje (u ovom periodu uglavnom uvoznih dobara što je prouzrokovalo rast trgovinskog deficita), kao i veliki pritisak tražnje na tržište nekretnina.\nOd 1997. do 2002. godine, stopa odbijenih zahteva za stambene kredite sa razumnih 29% smanjila se na 14%, bez značajnih fundamentalnih promena kada je u pitanju rast životnog standarda, ili bruto društvenog proizvoda.\nKao opravdanje za smanjenje stope odbijenih zahteva za kredite je poslužila činjenica, da se smanjila stopa neotplaćenih kredita, kao i to što je konstantni rast cene nekretnina uvećavao vrednost kolaterala koji bi likvidacijom služio za namirivanje obaveza u slučaju neotplaćenih kredita.\nKao posledica smanjenja kamatnih stopa, i spuštenih kriterijuma za dobijanje hipotekarnog kredita, počeo je period ubrzanog rasta cena nekretnina.\nSledeći grafikon ilustruje kretanje vrednosti tržišnih cena nekretnina, troškova izgradnje, i cene zakupa u Sjedinjenim Državama u periodu od 1987. do 2007. godine, izraženo u realnim iznosima.\nZa iznos realnih cena nekretnina je korišćen S&P/Case-Shiller U.S. National Home Price Index.\nTrošak zakupa stanbenog prostora je meren U.S. Bureau of Labor Statistics Owners Rent indeksom, a za troškove izgradnje je korišćen McGraw-Hill Construction/ Engineering News Record Building Cost Index. Za baznu godinu je uzeta m1987.godina. Sve vrednosti su korigovane za efekat inflacije.\nRealne cene nekretnina u periodu od 1996. do 2006. godine su porasle za 86%, što se ne može objasniti ni troškovima izgradnje, ni porastom vrednosti kapitalizovanih prihoda od izdavanja nekretnina.\nU nedostatku veze porasta cena sa fundamentalnim pokazateljima, može se zaključitida su nekretnine u ovom period posmatrane pre svega kao dobra investicija. Možda najočigledniji dokaz ove tvrdnje je dokumentovani opis atmosfere koja je vladala u Majamiju 2005. godine.\nTada je godišnja apresijacija cena nekretnina iznosila 20% do 25% godišnje, dok je preko 85% kupovina nekretnina u tom perioduimalo karakter čiste špekulacije, jer su preprodate u vrlo kratkom roku. Umesto odbijanja kreditnih zahteva, banke su podizale kamatne stope na odobrene hipotekarne kredite.\nSekjuritizovani u vidu takozvanih Mortgage-Backed Securities (MBS), ovi krediti su pružali visoke stope prinosa, koje nisu bile proporcionalne percipiranom riziku koji je uglavnom bio kvantifikovan na osnovu istorijskih podataka o procentu naplate.\nFinansijske institucije, koje su imale na raspolaganju višak novčanih sredstava, u MBS su videle dobru mogućnost dodatne zarade, bez značajnog rizika (rizik je promenio svoj oblik i počeo je dobijati karakteristike sistemskog rizika koji nije adekvatno kvantifikovan tradicionalnim merama procena rizika), i postajale su sve agresivnije i inventivnije, kada je u pitanju struktuiranje gotovinskih tokova izvedenih iz hipotekarnih kredita.\nU definisanju metoda otplate kredita, banke su sve češće primenjivale metode navedene u ranije opisanom Alternative Mortgage Transaction Parity Act-omiz 1982, pre svega metod promenljivih kamatnih stopa, I rešenja koja podrazumevaju progresivan rast iznosa za otplatu kredita, kao što je interestonly metoda.\nU sledećoj tabeli su prikazane zbirne i analitičke vrednosti izdatih MBS koje se odnose na period od 1988. do 2006.godine.\nOvakav pristup je za posledicu imao disproporcionalnu alokaciju rizika otplate kroz vremenske periode i veliku zavisnost od kretanja visin kamatnih stopa u budućim periodima.\nU brzom, i do tada konstantnom rastu cena nekretnina, banke su videle adekvatnu zaštitu od rizika naplate, a kupci nekretnina mogućnost kasnijeg refinansiranja kredita u slučaju finansijskih poteškoća.\nZbog visoke likvidnosti MBS, motiva za detaljnu procenu rizika od samih investitora je bilo sve manje, pa je ta funkcija uglavnom prepuštana eksternim servisima–agencijama za procenu kredinog rizika, koje su svoj metod procene rizika bazirali na analizi istorijskih podataka o kretanju tržišnih cena i procentuno otplaćenih kredita.\nProcenat MBS kojima je pripisivan najviši kreditni rejting se kretao u rasponu od 80% do 95%. Rast kamatnih stopa, koji je usledio u period od 2004. do 2007. godine je doveo do toga, da je stopa neotplaćenih kredita u prva tri meseca dostigla rekordnu vrednost u prethodnih 50 godina.\nVeliki broj nekretnina koje su se pojavile u ponudi, odrazio se na njihovu tržišnu vrednost, što je mnoge obveznike po osnovu hipotekarnih kredita dovelo u situaciju da je njihova kapitalizovana vrednost kredita bila veća od tržišne vrednosti nekretnine.\nTržišna korekcija, koja je potom usledila, donela je velike gubitke vlasnicima MBS, koje su se do tada zahvaljujući podelama u tranše, precenjenim kreditnim rejtinzima viših nivoa tranši i novoformiranim “Special purpose entity” (SPE), našle svoj put i do finansijskih institucija koje ih zbog zahteva regulative ne bi smele imati u posedu.\nSPE su uglavnom formirane u formi kompanija sa ograničenom odgovornošću. Bile su van informativnih dometa finansijskih izveštaja (najosnovniji podaci o njima su se objavljivali u fusnotama finansijskih izveštaja) i van nadležnosti finasijske regulative (koristile su viši stepen leveridža od dozvoljenog).\nKoristeći ime i ugled matične kompanije, SPE su bile u prilici da se kratkoročno zadužuju po veoma niskim kamatnim stopama, i investiraju u MBS sa dužim rokom dospeća, praveći profit kako na razlici u rizičnosti, tako i n ročnost investicije i izvora finansiranja.\nNa sledećem grafikonu je prikazan neto efekat promene kreditnog rejtinga za MBS iz ALT-A (rejting niži od prime, a viši od špekulativnog rejtinga) i špekulativne (Subprime) kreditne klase po tromesečnim intervalima u periodu od 2001. do 2008. godine.\nRejtinzi su bazirani na skali sa ukupno 22 stepena kreditnog rizika (od AAA do D rejtinga).\nPozitivne vrednosti na grafikonu znače negativan neto efekat promene rejtinga u datom tromesečju, dok negativne vrednosti znače uvećanje vrednosti kreditnog rejtinga.\nAgencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga zakasnelu reakciju u proceni rizičnosti ovih investicija su pripisale drastičnim i neočekivanim tržišnim šokom izazvanim naglim padom tržišnih cena nekretnina.\nParadoksalnost tvrdnji da je šok koji je nastupio bio drastičan i neočekivan jasno se vidi na ranije izloženom grafikonu koji ilustruje kretanje cene i troškova zakupa i izgradnje.\nGubici koji su ostvareni u procesu korekcija na tržištima akcija i nekretnina su anulirali sve prethodno kumulirane viškove prinosa. Jedna od specifičnosti po kojoj se poslednja finansijska kriza razlikuje od prethodnih jeste širina njenog uticaja.\nProces sekjuritizacije je učinio to, da su se hartije od vrednosti koje su se odnosile na lokalno tržište hipotekarnih kredita u Sjedinjenim Državama našle u rukama investitora iz različitih delova sveta, prenoseći na taj način i finansijske gubitke u vezi s njima.\nTakođe, zahvaljujući tržištu akcija, gubici nisu zaobišli ni investitore srednjeg i nižeg ekonomskog standarda. U poslednjoj deceniji, procenat domaćinstava u Sjedinjenim Državama koji ima u posedu akcije je prešao 50%, što je imalo za posledicu da je većina njih posle gubitka u vrednosti nekretnina koje imaju u posedu, osetila i posledice pada cena na tržištu akcija.\nPsihološka reakcija na ove gubitke je bila panična, i odrazila se na smanjenje potrošnje, povlačenje štednih uloga iz banaka i investicionih fondova, što je doprinelo početku perioda duboke ekonomske recesije.\nMeđutim, formiranje i korekcija špekulativnih balona na tržištima nekretnina i akcija u Sjedinjenim Državama nije imala samo negativne finansijske i psihološke posledice, već je prouzrokovala i strukturne poremećaje u privredi, čije će se posledice tek osetiti u budućnosti.\nNajbitniji strukturni poremećaji su hipertrofija postojećeg finansijskog sistema, i smanjeno ulaganje u inovativne projekte.\nUčešće finansijskog sektora u bruto društvenom porizvodu jedne zemlje je proporcionalno vrednosti koju mu ostali sektori pripisuju, pa se s toga samo rast učešća koji doprinosi kreiranju vrednosti za privredu može smatrati pozitivnim.\nPostoje razlozi za sumnju da je rast učešća finansijskog sektora u bruto društvenom proizvodu mnogih zemalja širom sveta, u poslednjoj deceniji, prouzrokovan špekulativim aktivnostima na tržištima akcija i nekretnina, kao i to da će se korekcija ovog strukturnog poremećaja odraziti na veliki broj izgubljenih poslova, a takođe, i daljem produbljivanju negativnih posledica ekonomske recesije.\nNa sledećem grafikonu je prikazano kretanje učešća finansijskog sektora u bruto društvenom proizvodu Sjedinjenih Država u periodu od 1860. Do 2008. godine.\nJedan od finansijskih stručnjaka koji su na vreme videli dispropociju u brzini razvoja realnog i finansijskog sektora je Thomas Philippon.\nNjegova analiza veze razvoja ova dva sektora, objavljena 2006. godine, je podeljena u sledeće tri faze: (Thomas Philippon (2008)The future of the financial industry).\n1. Sredinom devetnaestog veka, učešće finasijskog sektora u bruto društvenom proizvodu je iznosilo 1.5%. Prvi značajan porast učešća, koji se desio u periodu od 1880. do 1900. godine se odnosio na razvoj železnice i početka razvoja teške industrije\n2. Drugi značajan rast učešća koji se dogodio u periodu od 1918. do 1933. se odnosio na revoluciju na polju elektrifikacije, automobilske i farmaceutske industrije.\nU tom periodu je počela trgovina akcijama kompanija GE (1913), GM (1920) i Procter&Gamble (1932), i počela je masovna proizvodnja insulina i penicilina. Nakon toga je usledio kolaps privredne aktivnosti izazvan Velikom depresijom i Drugim svetskim ratom, što je za posledicu imalo i smanjenje učešća finansijskog sektora, koje se vratilo na prethodnu vrednost početkom 80-tih godina devetnaestog veka.\n3. Treći rast, koji se dogodio u periodu od 1980. do 2001. godine se odnosio na razvoj informacionih tehnologija. U komentaru perioda posle 2001. godine autor kaže „Nisam baš siguran šta to rade finansijski kadrovi od tada“.\nAnalizirajući šesdesete godina prošlog veka, autor izvodi zaključak da za brzi ekonomski razvoj nije neophodan veliki finansijski sistem. Pre se može zaključiti da za njim postoji potreba u uslovima mlade, inovativne privrede u kojoj postoji manjak sredstava za investiranje.\nNjegova procena je da učešće finansijskog sektora u privredi Sjedinjenih Država u budućnosti ne bi smelo biti veće od 7%, i to pod uslovom da se nastavi sa tradicijom inovativnosti, što bi u sadašnjim okolnostima značilo redistribuciju vrednosti zarada i profita od oko 100 milijardi dolara.\nKoliko god to bilo zastrašujuće u kratkom roku, to je jedini način da se obezbedi dugoročni prosperitet privrede. Takođe, moglo se očekivati, da će usled smanjenja prihoda prouzrokovanim finansijskom krizom, veliki broj zaposlenih u finansijskim kompanijama biti primoran na prekvalifikaciju.\nVesti koje stižu sa Wall Street-a u period oporavka od krize govore suprotno. Jedan od najvećih problema savremene korporativne kulture – ekstremno visok iznos bonusa koji se isplaćuje najvišim nivoima menadžmenta,pokazuje znake bržeg oporavka od samog tržišta akcija.\nU 2009. godini je agregirani iznos bonusa uvećan za 40%. Neka istraživanja govore da je čak 86% sredstava (koje je Vlada Sjedinjenih Država ustupila kompanijama koje su imale finansijske teškoće, kroz formu bonusa), završilo u rukama njihovog menadžmenta.\nBez komentarisanja etičke strane ovakvih zloupotreba, konstatovaćemo da ni njihove ekonomske konsekvence nisu dobre. Pojedini članci, u kojima se ističe pozitivan uticaj povećanja korporativnih bonusa na uvećanje poreskih prihoda određenih gradova i okruga, ukoliko imamo u vidu odakle su ta sredstva došla, imaju krajnje ironičnu konotaciju, i nameću pitanje da li su ekonomisti makar i delom izvukli adekvatne pouke iz finansijske krize?\nDeo bonusa koji ostane na raspolaganju menadžerima posle poreza, najverovatnije će, kao i pre početka finansijske krize, biti upotrebljen na luksuznu potrošnju, i investiranje u nekretnine i akcije.\nOvakav obrazac upotrebe sredstava, pre svega investiranje u akcije sopstvene kompanije i kupovina viška nekretnina, između ostalog, je i bio jedan od faktora koji su doveli do kreiranja špekulativnih balona na tim tržištima. Verovatnoća da će menadžment novac od bonusa upotrebiti za investiranje u mlade, i visoko rizične kompanije, koje su glavni stub inovacija i razvoja jedne privrede, je jako mala.\nZa još jedan gorući problem savremene korporativne kulture, fokusiranje menadžmenta na kratkoročne rezultate, koji je takođe imao veliku ulogu u formiranju špekulativnih balona, još uvek nije pronađeno adekvatno rešenje.\nPosmatrano u kontekstu skorašnjih dešavanja na finansijskom tržištu, koje karakteriše uvećani sistemski rizik, kompenzacije menadžmenta koje su vezane za kratkoročne finansijske rezultate, u periodima rasta tržišta omogućavaju isplatu ogromnih iznosa bonusa, bez mogućnosti gubitaka već stečenog u periodima recesije.\nOvakav, povlašćeni finansijski status rukovodstva, ne samo da nije etički, već mu se ne može naći ekvivalent ni na jednom poznatom savremenom tržištu. Ne postoji finansijski intrument koji donosi dobitke u uslovima rasta tržišta, a da ne donosi maker mali iznos gubitka u slučaju pada.\nJasno je da bi kompenzacije morale biti vezane za relativnu uspešnost kompanije, posmatrano u odnosu na konkurenciju u industriji, a ne za apsolutan rast cene akcije koja može biti uzrokovana formiranjem špekulativnog balona.\nTakođe bitan deo u oceni performansi menadžmenta morao bi se odnositi na unapređenje operativnih pokazatelja poslovanja, za razliku od sadašnjeg fokusa na isključivo finansijske kriterijume.\nPored očiglednih i merljivih novčanih gubitaka koji su bili direktna posledica preinvestiranog tržišta nekretnina i akcija, postoje i manje vidljivii merljivi negativni rezultati. Jedan od njih je i taj, što su investitori usled visokih prinosa na pomenutim tržištima i niskog percepiranog rizika upravo njima alocirali najveći deo raspoloživih novčanih sredstava, zanemarujući ulaganje u visoko rizične projekte iz oblastiistraživanja i razvoja.\nNajveći pomak u inovacijama ovog perioda je postignut na polju finansijskih proizvoda kojiimaju jako malu dodatu vrednost za privredu. Kompleksni i sofisticirani finansijski instrumenti često su završavali u rukama najmanje kvalifikovanih investitora.\nTradicionalno dinamična privreda Sjedinjenih Država, koju je od samog nastanka krasio duh preduzetništva i inovativnosti je poprimila karakteristike rastuće finansijske krize. Proizvodni pogoni su izmešteni iz okvira Sjedinjenih Država radi izbegavanja visokih iznosa nadnica, troškova izgradnje i poreskih obaveza.\nNajnovija tehnologija se prvo primenjuje u zemljama Azije i Centralne Amerike, a pogoni izgrađeni u tim regionima sve češće služe kao primer za izgradnju pogona u Sjedinjenim Državama.\nTakva politika investiranja je rezultirala u rastu spoljnotrgovinskog deficita, koji mnogi stručnjaci nazivaju neodrživim.\nSledeća tabela prikazuje statističke podatke koji se odnose na neke od ključnih pokazatelja stanja inovativnosti nacija, kao što su investicije u istraživanje i razvoj kao procenat bruto društvenog proizvoda, broj naučnih članaka na milion članova populacije, procenat diplomiranih studenata iz oblasti inžinjerskih nauka, i slično.\nMože se primetiti da Sjedinjene Države nisu lider ni u jednoj analiziranoj kategoriji. Postoje i drugi podaci koji direktno ili indirektno svedoče o niskom nivou inovacija u poslednjoj deceniji:\nStopa rasta bruto društvenog proizvoda izraženog u vremenski konzistentnim jedinicama dolara, ima trend opadanja još od 2004, da bi u 2009. godini zabeležila negativnu vrednost. (Bureau of Economic Analysis).Nivo ulaganja u stalnu imovinu je dostigao najnižu istorijsku vrednost, posmatrano od kraja Drugog svetskog rata.\nNa sledećem grafikonu je prikazan trend ulaganja privrede Sjedinjenih Država u stalnu imovinu za period od 1950. do 2008. godine. (Bureau of Economic Analysis – National Economic Accounts).\nBroj novih patenata registrovanih u kategoriji Utility u Sjedinjenim Državama od 1990. do 2009.\nBroj registrovanih patenata u kategoriji Utility je od 2002. godine u opadanju. Stručnjaci se slažu da je osim broja, i kvalitet novih patenata u prethodnoj deceniji značajno opao. I sam šef US Patent Office-a, Jon Dudas je 2008. godine izjavio da je kancelarija pretrpana novim patentima veoma slabog kvaliteta.\nBroj inicijalnih ponuda akcija u period od 2000. do 2010. godine (1650) je prilično niži od ostvarenog broja iz prethodne dve decenije (3.784, odnosno 5.598 ).\nU studiji koju je 2009. godine sprovela Information Technology and Innovation Foundation, Sjedinjene Države su rangirane na šestoj poziciji po kriterijumu inovativne konkurentnosti, u konkurenciji od 40 visoko industrijalizovanih zemalja.\nBitan je podatak da su u kategoriji pod nazivom stopa rasta inovativnog kapaciteta zauzele poslednje mesto.\nOvakav trend će ostaviti dugoročne posledice na konkurentnost američke privrede, čineći ekonomski oporavak još težim zadatkom. Izvesno je da je podsticanje investiranja u male i inovativne kompanije jedini način da realna ekonomija uhvati korak sa naraslim finasijskim sistemom, i spreči ponavljanje već viđenog scenarija, kao i masovne redukcije broja zaposlenih u finansijskim institucijama, što može za posledicu imati dalje pogoršavanje društvenog standarda.\nCEO kompanije Intellectual Ventures je bu svom članku objavljenom u Harvard Business Review izneo prirodu poslovanja svoje kompanije koja se bavi otkupom, razvojem i utrživanjem patenata, dao predlog struktuiranja grupe srodnih patenata u formu portfolija i zatim njihovu sekjuritizaciju. (Nathan Myhrvold 2010).\nOvakav pristup značajno olakšava upravljanje rizikom neuspeha, i olakšava finansiranje i likvidnost ulaganja u istraživačke i razvojne projekte. Da su investitori u Sjedinjenim Državama u protekloj deceniji realizovali ovakvu ideju i ulagali u ovakve hartije od vrednosti (takozvane patent-backed securities ili skraćeno PBS), umesto ulaganja u MBS, veliki broj nepovoljnih rezultata izazvanih formiranjem i nestankom špekulativnog balona na tržištu nekretnina bi bio izbegnut, a privreda bi imala bolju konkurentsku poziciju.\nZa razliku od prethodnih faza razvoja, u ovoj fazi je finansijski sektor napravio prvi korak, a na ostatku privrede je da svojim rastom makar delimično opravda njegovu veličinu. Glavni problem ostaje to, što je nagli rast finansijskog sektora, u ovom slučaju, imao negativne posledice po inovativnost privrede.\nTakođe, potrebno je preispitati fiskalnu politiku, koja u Sjedinjenim Državama predviđa porez na dobit kompanija od čak 40% (viši porez među zemljama OECD-a ima samo Japan, čija se privreda već decenijama nalazi u dubokoj recesiji), dok je prosečna stopa za zemlje OECD-a 26.6%.\nStopa poreza na potrošnju je najviša u Kaliforniji, i iznosi ukupno 20.75%, dok je ponderisani prosek ostalih razvijenih zemalja oko 19% (u vrhu se nalaze neke od zemalja sa najvišim standardom, kao što su Švedska, Norveška i Danska).\nOvakva fiskalna politika ne ide na ruku ozbiljno ugroženoj konkurentskoj prednosti Sjedninjenih Država, ne pruža podsticaj za nove investicije, dok i dalje stimuliše previsoku potrošnju.\nAnaliza uloge ljudskih karakteristika, kao što su pohlepa i neetičko ponašanje mogu pomoći u shvatanju sila koje konstantno deluju u pravcu formiranja špekulativnih balona, ali isto tako, preuveličavanje njihove uloge može dovesti do suvišnih i nekonstruktivnih rasprava koje nemaju za predmet suštinske uzroke finansijske krize i strukturnih poremećaja koji su usledili.\nPotrebno je koncentrisati se na regulatorna rešenja iz oblasti računovodstvene i finansijske struke, i pokušaj da se što je moguće više ublaže ranije navedene negativne posledice privremenog zastoja u tržišnom mehanizmu alokacije.\nKriza uvek ostavlja teške, možda i najteže, posledice, u poslovanju berzi. U krizi 1929-1933. godine berze su doživele potpuni krah i za dugo nisu oživele svoju aktivnost. U najnovjoj krizi nekretnina akcije na tržištima razvojenih zemalja izgubile su oko 30% svoje vrednosti, a na tržištima zemalja u tranzicji preko 5o%.\nU mnogim zemljama u razvoju akcije su pale na samo 10% njihove vrednosti pre krize. Krizom je duboko pogođena i Beogradska berza koja se još nije oporavila od nepovoljnih kriznih uticaja, što se vidi iz donjeg grafikona.\nUkoliko se može pričati o pozitivnim posledicama finansijske krize, treba očekivati novi talas preduzetničkih lidera, koji će izvući korisne pouke iz nje, i osvežiti postojeću privredu sa novim i kreativnijim načinom razmišljanja.\n» Velika Ekonomska Kriza 1929. - 1933. Godine\n» Uticaj Finansijskih Kriza na Poslovanje Berzi\nparabolic macd BANX N 26 5 Forex alpari estrategia Larson f 9 signals Bitcoin 3 binary 4xCube 2 Daily usdjpy 34 xtrade 1 4 10 TECHNICAL


UVOD U TEKTONSKE PROMJENE NA POLITIČKOJ SCENI — Bosnjaci.Net\nLokalni izbori u BiH 2020:\nUVOD U TEKTONSKE PROMJENE NA POLITIČKOJ SCENI\nObjavljeno: 09. November 2020. 19:11:15\nMeđunarodni institut za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) iz Ljubljane, Slovenija, redovno analizira događanja na Bliskom istoku i Balkanu. IFIMES je povodom lokalnih izbora u Bosni i Hercegovini (BiH), koji će se održati 15.novembra/studenog 2020 pripremio analizu završnice izborne kampanje. Iz analize „Lokalni izbori u BiH 2020: Uvod u tektonske promjene na političkoj sceni“ izdvajamo najvažnije i najzanimljivije dijelove.\nMeđunarodni institut IFIMES objavio je na početku izborne kampanje analizu „Lokalni izbori u BiH 2020: Talas političkih promjena seli se iz Crne Gore u Bosnu i Hercegovinu“ 20.oktobra 2020.\nVelika su očekivanja građana u Republici Srpskoj, da vladajuću koaliciju napusti i Socijalistička partija (SP) Petra Đokića , koja se nedavno oslobodila grupe „Dodikovaca“ u svojim redovima i koja bi izlaskom iz vladajuće koalicije prevagnula u korist rušenja režima Milorada Dodika. Socijalistička partija je prva reagirala na Dodikovu primitivnu politiku najavljivanjem uskraćivanja podrške posebno u Banja Luci. Prema relevantnim istraživanja SNSD na lokalnim izborima gubi u gradu Banja Luka, a po svemu sudeći u Bijeljini, Prijedoru i Trebinju kao većim gradovima. Očito je Dodik ignorisao činjenicu, da je Socijalistička partija stabilna partija, koja će poboljšati izborni rezultat kao i DNS.\nTest za SDA biće glavni grad BiH odnosno Kanton Sarajevo gdje su u svih devet općina načelnici iz SDA te gradonačelnik Sarajeva.\nAnalitičari smatraju, da je potrebno u narednim promjenama Izbornog zakona u BiH osigurati da izabrani (grado)načelnici osvoje natpolovičnu većinu glasova u 1. ili 2. izbornom krugu za (grado)načelnike, da se ne bi dovodila u pitanje njihova (ne)legitimnost. Ista situacija je i kod izbora članova Predsjedništva Bosne i Hercegovine, gdje također ne postoji drugi izborni krug glasanja kako bi kandidati osigurali natpolovičnu većinu glasova, što sada uglavnom nije slučaj zbog velikog broja kandidata. Također, potrebno će biti pronaći rješenje za participaciju u vlasti manjinskih etničkih zajednica na svim nivoima vlasti.


Premijerka Brnabić podržala gradonačelnika u rešavanju višedecenijskog problema | Зрењанин\n26. јун 2019. 14:56:49\n- Izmenili smo i zakon kako bi privatni investitor bio u mogućnosti da pruža uslugu prečišćavanja vode, imali smo neke rokove koji su se nažalost, iz jednog ili drugog razloga, produžavali, a poslednji rok koji smo imali bio je između 15. i 20. juna, s obzirom na opet neke nepredviđene okolnosti nabavke opreme taj rok produžio sada koliko razumem, rok je 10 jul - kazala je ona.\n- Želim da pokažemo građanima i medijima šta sve radimo, i da vidimo zajedno šta ćemo uraditi i naravno, da očekujemo da do 10. jula krene voda za građane Zrenjanina koja je dobra za korišćenje. Ovde su danas i predstavnici građana i pre svega bi želela da čujem gradonačelnika, predstavnike investitora, ali bih se fokusirala na predstavnike građana i medije, postavite pitanje koje god želite, zajedno smo u ovome, nema strana koje su "za" i "protiv", ovo je pitanje najvažnije za građane i ovde smo da ga zajedno rešimo - rekla je premijerka Brnabić.\n- Sramota je da Zrenjaninci nemaju zdravu vodu za piće, rokovi su pomerani, voleo bih da čujem datume kada ćemo pustiti vodu i kada ćemo na svaka dva sata raditi analize, a zatim i da zabrana korišćenja vode bude ukinuta - rekao je Janjić i zahvalio premijerki Ani Brnabić na podršci.\nTokom sastanka Aleksandar Jankov, predstavnik građana rekao je da se u Zrenjaninu prvi put razgovara na ovakav način o jednom veoma važnom pitanju, dok je Aleksandar Korovljev, šef odborničke grupe "Dosta je bilo" u zrenjaninskoj Skupštini grada postavljao pitanja investitoru.\nNenad Obradović, direktor "Sinerteka" koji je investitor, rekao je da je do probijanja rokova došlo zbog toga što je došlo do otećenja na reversnoj osmozi i do zagušenja filtera, a da dobavljači kasne sa isporukom dela opreme koje je tokom rada oštećena i da je i njima, kao investitoru, stalo da postrojenje što pre krene sa radom.


U razvoj pametnih brojila uloženo 3 miliona evra - Bizlife.rs\nU razvoj pametnih brojila uloženo 3 miliona evra\n21:43 Beograd, 19/10/2011\nKompanija “Meter&Control”, članica “Rudnap grupe”, uložila je 3 miliona EUR u razvoj domaćih pametnih brojila za struju i kontrolnu laboratoriju, izjavio je danas predsednik Upravnog odbora te srpske firme Jovan Vujasinović.\nPrilikom obilaska proizvodnog pogona i kontrolne laboratorija “Meter&Control” kompanije u Zemunu, Vujasinović je novinarima kazao ta firma zapošljava 60 radnika, od kojih su 30 inženjeri. “Naši inženjeri su kompletno razvili brojila, uključujući i softverski deo”, istakao je on dodajući da su se u proizvodnju uključi i brojni kooperanti iz Srbije koji proizvode pojedine komponente za brojila.\n“Kompanija “Meter&Control” pored pet vrsta pametnih brojila pripremljenih za integraciju u sistem daljinskog očitavanja – radi na razvoju i projektovanju još pet vrsta brojila”, kazao je Vujasinović.\nKako je naglasio Vujasinović, brojila proizvedena u Srbiji su potpuno usklađena sa evropskim i svetskim standardima, a trenutno se izvoze u Bosnu i Hercegovinu. “Otvaranjem laboratorije koja godišnje može da obavi kontrolu i overi 200.000 brojila, zaokružen je investicioni ciklus i omogućeno da proizvodnja bude brža i kvalitetnija”, dodao je on.\nVujasinović je kazao i da kompanija sada posluje sa profitom, ali da je za potpuni povraćaj investicije koja je započeta 2008. godine potrebno još vremena. “Planirano je i širenje proizvođe i povećanje broja zaposlenih u skladu sa zahtevima tržišta”, rekao je on.\nVujasinović je podsetio da je u Srbiji u toku tender “Elektroprivrede Srbije” za postepeno uvođenje sistema pametnih mreža i brojila.


Predsednik Austrije odbio da uruči orden ultradesničaru\nPredsednik Austrije Hajnc Fišer saopštio je da odbija da uruči orden lideru najuticajnije opozicione stranke, Slobodarske partije Austrije (FPO), Hajnc-Kristijanu Štraheu zbog njegovog poređenja da su desničari danas "novi Jevreji" koje progone levičari.\nU saopštenju iz kabineta predsednika Fišera je naglašeno da je šef države odlučio da ne potpiše odluku vlade o dodeli državnog ordena Štraheu zbog njegove izjave na balu desničarskih studentskih organizacija. Štrahe je trebalo, na osnovu prošlonedeljne odluke vlade, da dobije orden za svoje dugogodišnje delovanje kao poslanik.\nFPO je, u reakciji na odluku predsednika, ocenila da se radi o samovolji šefa države, koji dovodi u pitanje tradiciju zemlje. Štrahe je u izjavi austrijskoj državnoj televiziji ORF pokušao da opravda svoje reči. On je rekao da je zaprepašćen kako su reči koje je kazao svesno krivo prenete, i ocenio da se radi o političkoj hajci.\nŠtrahe je objasnio da je samo "poredio metodu" koju koriste levičari, jer su svojim demonstracijama pokušali da zastraše žene i decu koji su hteli da idu na bal. Takođe je kazao da je izjava "Mi smo novi Jevreji" citat bivšeg lidera FPO Jerga Hajdera koji je pomenut na balu, ali navodno nije korišćeno kao poređenje aktuelne situacije.\nPrema pisanju austrijske štampe, Štrahe je proteste levičara protiv ovog bala, koji su protekli uz manje incidente, uporedio sa pogromom Jevreja 9.novembra 1938.godine.


Polovni Magirus Deutz putnički autobusi oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Autobusi > Putnički autobusi > Magirus Deutz\nPolovna Magirus Deutz putnički autobusi na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Magirus Deutz putnički autobusi mašina koje su za prodaju. Magirus Deutz putnički autobusi oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Magirus Deutz putnički autobusi u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih Magirus Deutz putnički autobusi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Magirus Deutz putnički autobusi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Magirus Deutz putnički autobusi koje Vas interesuju.


U sredu sednica Gradskog veća Grada Vranja - InfoVranjske\nU sredu sednica Gradskog veća Grada Vranja\nGradonačelnik Vranja Slobodan Milenković sazvao je za sredu sednicu Gradskog veća na kojoj će biti razmatrano devet tačaka dnevnog reda.\nVećnici će se na petoj po redu sednici ovog tela u novom sastavu izjasniti o Predlogu Pravilnika o kriterijumima i postupku dodele sredstava iz budžeta grada Vranja za realizovanje programa i projekata udruženja u oblasti društvenog i humanitarnog rada. Potom o Predlogu Pravilnika o radu Komisije za dodelu sredstava udruženjima u oblasti društvenog i humanitarnog rada.\nNa sednici će biti razmatran predlog Rešenja o obrazovanju Saveta za upravljanje migracijama i trajna rešenja za izbegla i privremeno raseljena lica i tekst Javnog konkursa za finansiranje potreba u oblasti sporta na teritoriji grada Vranja za period od 1.jula do 31.decembra 2016. godine i još neka važna pitanja.\nSednica počinje u 10 sati u maloj sali Skupštine grada Vranja.


► Prelević: Nepristrasni sud umesto akta milosrđa vladara\nUmesto intrervencije bilo koga, treba pustiti da sud postupa po zakonu, rekao je Prelević za agenciju Beta, napominjući da protiv Dekića nema nijednog dokaza, već naprotiv i snimci pokazuju da je nevin.\nOn je rekao da nevinom čoveku, kakav je i Dekić, i ne treba ništa drugo nego nepristrasan sud.\nPodsećajući da je Dekić osuđen u prekršanom postupku, Prelević je naveo da zakon kaže kako amnestiju donosi Narodna skupština, čime se neko može osloboditi od krivičnog gonjenja ili izvršenja kazne.\nPomilovanje, kako dalje navodi, donosi predsednik države po službenoj dužnosti i odnosi se samo na krivično gonjenje, dakle oslobađanje od krivičnog gonjenja ili od izvršenja kazne.\nPrelević napominje da bi Dekić, po žalbi, bio oslobođen pred nepristrasnim sudom, odnosno mogao bi da bude proglašen odgovornim samo političkom odlukom.\nKake je naveo, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je prvobitno i rekao da će o žalbama odlučivati drugostepeni sud.\nPrelević napominje da je osuđujuća odluka bila "skandalozna" kao i da je Dekić osuđen i poslat odmah na izdržavanje kazne kao da je "neki razulareni navijač".\nBožo Prelević: Oslobađanje Davidovića procesna odluka, ne znači da nije počinio to delo\nAdvokat Božo Prelević ocenio je danas da odluka Apelacionog suda da vođa zabranjene neonacističke organizacije Nacionalni stroj Goran Davidović nije kriv za izazivanje nacionalne, rasne i...\nAdvokat Božo Prelević ocenio je da bi bilo neophodno da se oformi jedna grupa stručnih, moralnih ličnosti kao savetodavno, kontrolno telo, "spona", između građana koji protestvuju i...


Josipović i ostali: Presuda optuženima za genocid 29. novembra - Detektor\n8. Novembra 2021.13:37\nNa kraju postupka Odbrana Pantića iznijela je završnu riječ, u kojoj je ocijenila da nije dokazano da je optuženi pomagao u genocidu ni da je znao za plan prisilnog preseljenja i pogubljenja.\n“Tužilaštvo ne dokazuje, već samo zaključuje da je Pantić znao za genocidnu namjeru glavnih počinilaca”, rekao je branilac Radivoje Lazarević.\nOn je ukazao da se optužnicom Pantiću na teret stavljaju tri tačke, u kojima se navodi da je Prva četa učestvovala u prisilnom preseljenju i odvajanju, da je sprečavala bjekstvo muškaraca, zarobljavala ih i premještala na mjesto pogubljenja, kao i da je zarobljene držala u nehumanim uslovima.\nLazarević je kazao da se u sve tri tačke navodi da su nadzor nad jedinicama imali Vasić, Zoljić i Pantić. Prema Odbrani, pretpostavljeni Pantiću bio je Ljubomir Borovčanin, koji je naredbom od 10. jula imenovan za komandanta policijskih snaga za vrijeme operacije u Srebrenici, a koji je u Haškom tribunalu osuđen na 17 godina zatvora.\nBranilac je rekao da je Borovčanin stigao na teren prije Pantića, da je bio na višoj hijerarhijskoj poziciji i da je više komunicirao sa drugim komandantima. On je dodao da je Borovčanin osuđen zbog odvajanja muškaraca i nesprečavanja ubistava u Kravici, ali da nije proglašen krivim za genocid.\n“Sud u Haagu zaključuje da (Borovčanin) nije znao za plan prisilnog premještanja i da nije dijelio namjeru za pogubljenja”, kazao je Lazarević.\nOn je rekao da Odbrana ne spori da je Pantić sa Prvom četom stigao u Bratunac 11. jula naveče, da su sutradan ujutro otišli do Žutog mosta, te napomenuo da je situacija bila neizvjesna jer se nije znalo gdje je 28. divizija Armije BiH. Branilac je dodao da Prva četa odlazi u Potočare, ali da ne preduzimaju nikakve aktivnosti, niti se dešavaju bilo kakva zlostavljanja.\nLazarević je kazao da Borovčanin šalje Prvu četu u Zvornik, a da se oni zadržavaju u Sandićima na obezbjeđenju puta, te da jedan vojnik gine 13. jula ujutro.\nOdbrana je ukazala na iskaze nekoliko svjedoka i navela da se velika većina izvedenih dokaza ne odnosi na optuženog, a da dio, koji na neki način ima veze s njim, nije relevantan. Lazarević je posebno istakao svjedoka M-16, napomenuvši da on ima lični odnos prema optuženom, s kojim ne govori dugi niz godina.


Migranti iz kampa Trnovi trebali bi biti premješteni u objekat Mirala u Velikoj Kladuši – BH Novosti\nU Bihaću je danas održan sastanak premijera USK i policijskog komesara Uprave policije MUP-a USK sa predstavnicima IOM, UNHCR-a, UNICEF-a, Službe za poslove sa strancima Ministarstva sigurnosti BiH i Grada Bihaća.\nPredstavnici Vlade USK zahtijevali su da se precizira smještajni kapaciteti u sadašnjim privremenim prihvatnim centrima, uvede kućni red u centrima te da se hitno zbrinu najneuslovnije smješteni migranti iz kampa Trnovi u Velikoj Kladuši.\n“Predstavnici organizacija kazali su da su u pregovorima sa vlasnikom hale Miral u Velikoj Kladuši te da će migranti iz Trnova biti preseljeni na ovu lokaciju”, saopćeno je iz Vlade USK.\nPored toga, dogovoreno je da će početi pripreme za privremeno izmještanje migranata iz Đačkog doma u Borićima, kako bi građevinski radovi na rekonstrukciji zgrade mogli biti završeni početkom decembra. Dio migranata, kako je istaknuto, bit će izmješteno u Ušivak i Biru, koliko kapaciteti budu dozvoljavali.\nIz Vlade USK su kazali da će, nakon rekonstrukcije Đačkog doma Borići, u njemu smještaj naći ranjive kategorije, a prekinut će se praksa smještanja u hotele i hostele. Naglašeno je da i dalje postoji potreba za kontrolisanjem priliva migranata i jaka koordinacija aktivnosti svih institucija, a vlasti USK istrajavaju u zahtjevu da priliv migranata ostaje u okviru utvrđenog smještajnog kapaciteta u privremenim prihvatnim centrima.\nPredstavnici ministarstava obrazovanja i zdravstva te UNICEF-a nastavili su danas razgovore sa mještanima bihaćkog naselja Brekovica i predstavnicima OŠ Brekovica o mogućnosti organizovanja nastave za djecu migranata u prostorijama Osnovne škole Brekovica.\nDjeca školske dobi smještena u hotelu Sedra činila bi zasebno odjeljenje u slobodnoj učionici u ovoj školskoj zgradi, predloženo je upravi škole i predstavnicima Mjesne zajednice Brekovica, kazali su iz Vlade USK.\nNavedeno je da su iz Uprave škole istakli da su mještani Brekovice humani ljudi koji podržavaju pravo svakog djeteta na školovanje, ali su zatražili kompletne informacije o zdravstvenom stanju mališana, organizaciji prevoza, održavanju nastave i sve što bi se odrazilo na svakodnevni rad škole, kao i iskustva UNICEF-a koji je već organizovao ovakve programe u susjednim zemljama.\nDogovoreno je da se u dalje razgovore uključi Vijeće roditelja te predstavnici Gradske uprave Bihać, koji su već istakli podršku omogućavanju djeci migranata da ostvare pravo na obrazovanje, saopćeno je iz Vlade USK.\nPrevious article Poznati sastavi šešira za kvalifikacije za Evropsko prvenstvo 2020. godine\nNext article Ovako izgleda naredno izdanje Lige nacija: BiH među najboljih 12 selekcija Evrope


Naš tim takmičio se u oblasti "Housing", a izradu studija na temu izgradnje 10 miliona kuća u narednih 10 godina zadao im je Habitat. Pored ove oblasti timovi sa 18 najboljih evropskih univerziteta takmičili su se i u oblastima "energija" i "edukacija".\n- Radujemo se takmičenju u Njujorku koje će biti organizovano za mesec i po dana. Konkurencija je zaista bila velika i uradili smo više nego dobar posao u Londonu. Puno ulažemo u studente na FON- u, dugo radimo i rezultati dolaze - kaže Branka Novčić, koordinator tima.\nStudenti će na globalnom takmičenju u Njujorku odmeriti snage sa timovima iz celog sveta.


Crna Gora Gora ostala bez pobjede i bez selektora – Borba\nCrna Gora Gora ostala bez pobjede i bez selektora\nLjubiša Tumbaković smijenjen sa kormila fudbalske reprezentacije Crne Gore nakon što je odbio da vodi utakmicu sa Kosovom, saopšteno je iz FSCG.\nCrna Gora i Kosovo su večeras u Podgorici odigrali 1:1.\n“Izvršni odbor Fudbalskog saveza Crne Gore održao je večeras vanrednu sjednicu uzrokovanu dešavanjima u i oko A reprezentacije uoči utakmice trećeg kola kvalifikacija za EURO 2020 protiv selekcije Kosova.\nČlanovi Izvršnog odbora donijeli su jednoglasnu odluku o smjeni dosadašnjeg selektora nacionalne selekcije Ljubiše Tumbakovića zbog odluke da ne vodi ekipu na pomenutoj utakmici, što predstavlja neprijatno iznenađenje i kršenje profesionalnih obaveza definisanih ugovorom”, navodi se u saoštenju”.\n“Takođe, Izvršni odbor je odlučio da nacionalni tim na utakmici sa Češkom sa klupe predvodi tandem Miodrag Džudović i Dragoje Leković”.\n“Članovi Izvršnog odbora izrazili su ogromno žaljenje što su pritisci iz pojedinih krugova učinili da u ovom važnom meču za nacionalni tim ne nastupe Filip Stojković i Mirko Ivanić, i što su nesportske stvari u ovom slučaju pobijedile fudbal i sport”, ističe se na kraju.\nKrstajić mora da ode: Srbija posramljena u Lavovu\nVučić se u Bratislavi sastao sa Rikerom: Utičite jače na Prištinu da povuče takse


Predstavljeni rezultati projekta „Participativno budžetiranje“ – Podrinske\nPredstavljeni rezultati projekta „Participativno budžetiranje“\nU prostorijama Gradske uprave u utorak su predstavljeni rezultati projekta „Participativno budžetiranje“, koji je Grad Šabac, u cilju uključivanja građana u budžetski proces, realizovao sa organizacijama BIRN Srbija i NALED.\nOvaj događaj je bio prilika za razmenu mišljenja o mehanizmima uključivanja predstavnika šabačkih organizacija civilnog društva i drugih građana u procese donošenja odluka u budućem radu gradske administracije. Prisutnima se najpre obratio član Gradskog veća Igor Marsenić, koji je rekao da demokratija nije moguća bez proaktivnih građana, te da je važno da građani ne učestvuju samo u izbornom procesu, nego i u svim procesima odlučivanja o temama koje su relevantne za život jedne zajednice, uključujući formiranje budžeta jedinica lokalnih smouprava.\n-Izuzetno mi je drago zato što je veoma veliki broj građana dao svoj odgovor šta želi i kako vidi život u svom gradu. Njihova aktivnost je pomogla da se formira gradski budžet i ja se zaista nadam da ćemo ovu odličnu saradnju sa BIRN-om i NALED-om nastaviti i da će sledeće godine još više građana uzeti učešće u odlučivanju kako će se trošiti njihov novac- naveo je Marsenić.\nKoordinator projekta Kalina Simić iz BIRN-a, istakla je da je suština okupljanja da sa lokalnim organizacijama civilnog društva porazgovaraju o tome da naslede pilot projekat koji su BIRN i NALED, organizacije iz Beograda, vodile u proteklih godinu i po dana. Ona je pohvalila odličnu saradnju sa gradskom administracijom, istakavši da je puno toga naučila u samom procesu i pokazala da je sposobna da samostalno sprovede participativno budžetiranje za 2017. godinu.\n-Od početka do kraja gradska administracija je naučila kako da komunicira sa građanima na ovu temu. Sa druge strane, oni su organizovali celu kampanju prema građanima. Imali smo nekoliko sastanaka na kojima smo razgovarali o tome koji principe participativnog budžetiranja je moguće sprovesti u Šapcu, kako se organizuje glasanje, kako se komunicira, kako se prave formulari, koji projekti mogu da dođu u obzir. Nastojaćemo da u 2017. godini unapredimo ovaj proces, da on bude još kvalitetniji i da uključimo još više građana. Neophodno je da se i lokalne organizacije civilnog društva i uopšte, nevladine i organizacije iz biznis sektora uključe u realizaciju participativnog budžetiranja, tako da mi danas predstavljamo rezultate onoga što smo do sada uradili i prezentujemo kako bi trebalo da izgleda proces u 2017. godini- objasnila je Simićeva.\nU okviru predstavljanja rezultata projekta, prisutnima su se obratili koordinatorka gradskog tima za participativno budžetiranje Marija Knežević i rukovodilac Službe za finansijsko- računovodstvene i planske poslove u Javnom preduzeću za upravljanje građevinskim zemljištem Mladen Mihailović. U 2016. godini je za projekte u okviru participativnog budžetiranja opredeljeno 10 miliona dinara iz budžeta grada Šapca. Građani su u periodu od 2. do 12. novembra dali 106 ideja za projekte.\nPraksa građanskog angažmana u radu lokalnih vlasti se pokazala kao vrlo korisna, kako za građane, tako i za upravu, ali nažalost, nedovoljno razvijena u našim opštinama i gradovima. Stoga je prezentacija uspešno realizovanog projekta „Participativno budžetiranje“ dobar osnov za nadgradnju ove demokratske tekovine. Uvođenjem prakse učešća građana u proces donošenja odluke o lokalnim budžetima, ovaj projekat za cilj ima da ojača ulogu koju mediji, civilni sektor, predstavnici lokalnih biznisa i građani imaju u demokratskim procesima na lokalu i da ojača kredibilitet odluka javne administracije. Projekat je podržala Evropska unija u okviru IPA programa „Podrška civilnom društvu 2013“.


Znanje udruženo sa ljubavlju inspirisalo je Mihaelu\nIzvor: JUGpress.com, 07.Jun.2019, 23:28\nUčenica drugog razreda Gimnazije ,,Bora Stanković“ u Vranju, Mihaela Milenković, postigla je zapažene rezultate na takmičenjima iz oblasti geografije, književnosti i istorije.\nOva vredna gimnazijaka je na Nacionalnoj geografskoj olimpijadi ostvarila plasman na regionalno takmičenje, koje je, aprila, bilo održano u Beogradu, na Geografskom fakultetu. Učestvovala je i u projektu ,,Geografski diktant“, >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << koji organizuje Ruska akademija nauka i umetnosti, a koji je kod nas organizovalo Srpsko-rusko geografsko društvo.\nUz pomoć predmetnog profesora Jasmine Janjić iz istorije Mihaela je, izborila plasman na republičko takmičenje, posle osvojenog trećeg mesta na opštinskom i trećeg mesta na okružnom nivou.\nNa republičkom nivou takmičenja ,,Književna olimpijada“ osvojila je peto mesto, a tome je prethodilo prvo mesto na opštinskom i drugo mesto na okružnom nivou.\nOva učenica je jako talentovana za pisanje, a to su potvrdile brojne osvojene nagrade na literarnim konkursima.\nTako je povodom Svetskog dana turizma osvojila prvu nagradu, na Božićnom konkursu Eparhije Vranjske osvojila je treće mesto.\nNa literarnom konkursu koji su organizovali grad Vranje i SUBNOR, povodom obeležavanja 20. godišnjice od NATO agresije, zauzela je prvo mesto.\nI to nije sve. Na konkursu u kom su učestvovale Srbija i Republika Srpska, povodom obeležavanja slave Svetih surduličkih mučenika, Mihaela je osvojila prvu nagradu.\nNa eparhijskom takmičenju iz veronauke osvojila je drugu nagradu, sa mentorom Aleksandrom Krstićem.\nProfesorka Đorđević kaže da je Mihaela talentovana mlada osoba, koja pored interesovanja za prirodne nauke, pokazuje izuzetan dar za pisanje.\n„Kako su u njenoj sferi interesovanja književnost, istorija i geografija, ona je svoja znanja iz tih oblasti, a podstaknuta ljubavlju prema svom gradu i zemlji, pretočila u izuzetne literalne radove sa temom iz nacionalne istorije, kako daleke prošlosti, tako i bliže, čiji smo svedoci i mi sami. Znanje udruženo sa ljubavlju, inspirisalo je učenicu da napiše radove koji su osvojili najviša mesta na konkursima gradskog, okružnog i republičkog nivoa“, ističe profesorka Đorđević.


Press Online :: Politika :: KIŠA OTEŽAVA SAOBRAĆAJ NA VEĆINI PUTEVA\nKIŠA OTEŽAVA SAOBRAĆAJ NA VEĆINI PUTEVA\nKiša koja pada gotovo na celom području Srbije uslovljava mokre kolovoze i otežava saobraćaj, saopštio je danas auto-moto savez Srbije.\nSneg umerenog intenziteta pada na Kopaoniku, Divčibarama, području Požege, Ivanjice, Kragujevca i Valjeva. Snega ima na kolovozu do pet centimetara, saobraćaj je otežan i obavezna je upotreba zimske opreme, a kamionima sa prikolicom i šleperima je zabranjen saobraćaj.\nBez zimske opreme se nemože ni na ostalim putevima u planinskim predelima Valjeva, na prilazima Kopaoniku, kao i na regionalnim putevima Ivanjice, Sjenice, Tutina i Novog Pazara.\nPoseban oprez i poštovanje saobraćajne signalizacije savetuje se na deonicama gde je zbog radova izmenjen režim vožnje.\nU toku su radovi na proširenju kolovoza magistralnog puta Paraćin-Zaječar, na delu od Krivog Vira do Lukova, zbog čega je kretanje vozila na ovom delu usporeno, a brzina ograničena. Radovi će trajati do 25.12.2006.\nNa auto putu Beograd-Niš u okviru redovnog održavanja auto puta E/75, izvode se radovi na sanaciji kolovozne konstrukcije i hidroizilacije na mostu kod Mijatovca u smeru Beograd-Niš. Saobraćaj se jednom kolovoznom stranom obavlja naizmenično uz ograničenje brzine. Ovi radovi će se nastaviti i u narednom periodu.\nRadovi na mostu preko Jasenice su završeni i saobraćaj je na ovom delu puta normalizovan. Radi se na izgradnji petlje Surduk na obilaznici oko Užica, na putu za Bajinu bastu. Kolovoz je sužen, a postavljena je saobraćajna signalizacija.\nSanira se kliziste "Klisura" na magistralnom putu M21.1 Arilje-Ivanjica, pa će se saobraćaj do 25.12. obavljati jednom saobraćajnom trakom, uz semaforsku signalizaciju.\nU Ovčar banji vozila se, zbog radova u tunelu, starom trasom puta, naizmenično propuštaju, uz semaforsku signalizaciju i zadržavanja do 10 minuta.\nNa magistralnom putu Kragujevac-Kraljevo (M-23.1), od Ravnog Gaja ka Kraljevu, zbog izvođenja radova moguća su kraća zadržavanja uz naizmenično propuštanje.\nZbog sanacije mosta preko reke Ibar kod Raške na magistralnom putu M-22, deonica Kraljevo-Raška, saobraćaj se obavlja samo jednom saobraćajnom trakom uz naizmenično propuštanje i semaforsku regulaciju. Radovi će trajati do 25. decembra.\nRadi se i na izgradnji nekoliko mostova i nove trase na delu magistralnog puta Užice-Nova Varos između Borove glave i Kokinog broda. Tu se saobraćaj obavlja usporeno, uz semaforska propustanja, zbog čega povremeno dolazi do zastoja.\nZbog sanacije tunela Šargan na magistralnom putu M-5 Užice-Mokra Gora, deonica Kremna-Kotroman, saobraćaj se preusmerava oko tunela postojećom obilaznicom dugom oko četiri kilometara. Radove ć se obavljati kad god to vremenske prilike dozvole.\nZbog oštećenja puta Markovac-Svilajnac zatvorena je leva traka na ovoj deonici, pa se saobraćaj odvija jednom kolovoznom trakom uz naizmenično propuštanje.\nRadi se na mostu u Osaonici na magistralnom puta M-5 Kruševac-Kraljevo. Saobraćaj se obavlja jednom trakom uz naizmenično propuštanje vozila. Radovi će trajati do 20. decembra.\nZbog velikog klizišta, za sve kategorije vozila neprohodan je put R-116 Studenica-Mlanča na 12 kilometru gde je ostećen put u dužini od 30 metara.Zabranjen je saobraćaj teškim terenskim vozilima preko 12 tona ukupne težine na regionalnom putu Kanjiža-Novi Kneževac zbog popravke kolovozne konstrukcije mosta.\nNa snazi je zabrana saobraćaja na deonioci regionalnog puta od Perleza do Titela za vozila čija ukupna težina prelazi 10 tona.\nZabranjen je saobraćaj kamionima čija nosivost prelazi 12 tona na magistralnim putevima koji od Beograda vode ka Subotici preko Novog Sada, pa se saobraćaj za teretna vozila preusmerava na auto-put Beograd-Subotica .\nNa Đerdapskoj magistrali, zbog klizišta i odrona vozila se na više mesta naizmenično propuštaju jednom trakom. Zbog klizišta neprohodana je deonica regionalnog puta Grabovnica-Ugljarevo.\nDogradnja i popravka magistralnog puta M-5 Kruševac-Trstenik na deonici Stopanja-Čairi, izvodi se tokom ove godine, tako da će ti radovi uslovljavati usporeno kretanje vozila.\nNa deonici regoinalnog puta R-108 na području Velikog Gradišta, od Biskuplja do Rama, teretna vozila se preusmeravaju preko Rečice i Kličevca na magistralni put M-25/1, a putnička preko Ostrova za Veliko Gradište.\nRadova ima i na propustima na kanalima Irig-Krušedol, Bezdan-Sombor, Tavankut-Misićevo i u naselju Rakovac na putu Rakovac-Zmajevac.\nNa magistralnom putu Podgorica-Kolašin-Mojkovac u toku je sanacija tunela 18 i 33, pa se saobraćaj obustavlja od 9-11 časova i od 15,30 do 16,30 i noću od 21-24 i od 02-05 časova. Na istom putu zbog sanacije nestabilne kamene kosine između tunela 29 i 30, saobraćaj se obustavlja od devet do 11 časova i od 15.30 do 16.30.\nNa magistralnom Mojkovac-Ribarevina radi se na sanaciji kosine i izgradnji galerije u mestu Rogov krš, saobraćaj se obavlja jednom trakom uz obustavu od 9.30 do 11.30 i od 14.30 do 15.30.\nNa magistralnom putu Kolašin-Podgorica zatvoren je za saobraćaj tunel Bakovići pa se saobraćaj obavlja zaobilaznim putem oko tunela. Zabrana saobraćaja za kamione sa prikolicom i šlepere važi na magistralnom putu Podgorica-Petrovac.\nRegionalni put Radanovići-Kotor zatvoren je za saobraćaj zbog sanacije tunela Vrmac, a saobraćaj se obavlja putem preko Trojice.\nZbog rekonstrukcije graničnog prelaza sa Mađarskom Bajmok, saobraćaj će biti obustavljen do daljeg. Do januara 2007. godine pomenuti prelaz će raditi sa ograničenim kapacitetom.


Francuska mu nije po volji - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Francuska mu nije po volji\nFrancuska mu nije po volji\nRadio je u Portugalu, Italiji, Španiji, Engleskoj, ali barem za sada neće i u Francuskoj. Naime, portugalski stručnjak – Žoze Murinjo odbio je ponudu da postane novi trener Liona, otkako je Silvinjo dobio otkaz u ovom klubu.\nMediji kao glavni razlog zbog kojeg “Specijalni” nije prihvatio ponudu francuskog kluba, jeste njegova želja da se vrati u Englesku, jer mu trenutno tu živi porodica.\nMurinjo je još od decembra prošle godine bez trenerskog angažmana, nakon otkaza u Mančester Junajtedu, a u poslednjim mesecima radio je kao stručni konsultant na nekoliko televizija. Ukoliko bi se Portugalac ponovo vratio na Ostrvo, kao potencijalni klub koji bi mogao da preuzme pretenduje – Totenhem koji igra veoma slabo u ovoj sezoni i trenutno je neizvesna sudbina njihovog aktuelnog trenera – Maurisija Poketina.\nPrethodni tekstOprobaće se i u hokeju\nSledeći tekstKlub je u potrazi za novim trenerom


Savetuje, takođe, korišćenje elektronskog načina komuniciranja putem mejla, kao i korišćenje usluga Kontakt centra umesto poseta organizacionim jedinicama Poreske uprave.\nElektronski servisi ePorezi radiće nesmetano i u narednom periodu, navedeno je u saopštenju.\nNesmetano će moći da se predaju elektronski potpisani obrasci poreskih prijava, prati status poslatih prijava, ima uvid u stanje na računima i dobiju e-uverenja. Poreska uprava omogućila je elektronski način komunikacije sa poreskim obveznicima otvorivši posebne mejl adrese za prijem podnesaka elektronskim putem.\nSpiskovi elektronskih adresa za prijem podnesaka elektronskim putem objavljeni su na sajtu Poreske uprave i vidno istaknuti u formi obaveštenja na objektima svih organizacionih jedinica Poreske uprave.\nNa neposredan prijem podnesaka, ukoliko za tim postoji potreba, radiće četiri pisarnice Poreske uprave.\nPojačan je i rad Kontakt centra, kome se građani mogu obratiti radnim danom od 8:00 do 18:00 časova za sve informacije u nadležnosti Poreske uprave Republike Srbije na brojeve telefona: 0700-700 007 i 011-33 10 111 . Informacije o svim eventualnim naknadnim izmenama objavljivaće se redovno i na sajtu Poreske uprave.


Vučić: Ne mogu strani ambasadori da određuju predsedničkog kandidata - Sputnjik Srbija\n18:24 27.10.2016 (osveženo 18:35 27.10.2016) Preuzmite kraći link\nPremijer Srbije u Skupštini odgovara na pitanja poslanika, što je redovna praksa svakog poslednjeg četvrtka u mesecu.\nZaštitićemo našu zemlju\nAleksandar Vučić je istakao da osim političkih, regionalnih i eventualno problema na putu evrointegracija, ne vidi nikakav značajniji problem koji bi zaustavio razvoj Srbije.\nVučić je takođe izjavio da će, posle narednog povećanja, neki imati veće plate nego što su ikada imali.\n© Tanjug / Talja Valič\nPremijer je rekao da je u Srbiji pojačano delovanje različitih stranih obaveštajnih službi, ali da građani mogu da budu mirni, jer srpske bezbednosne i sigurnosne službe dobro obavljaju svoj posao.\n„Uvek ćemo da zaštitimo svoju zemlju“, rekao je Vučić, odgovarajući na pitanja poslanika.\nVučić je rekao da za sada, sem izazova u političkoj i regionalnoj, a eventualno sa tim povezanoj evropskoj perspektivi, ne vidi značajnije izazove koji bi mogli da budu velika prepreka na putu ekonomskog oporavka i razvoja Srbije.\n„Hajde da smenimo Kristin Lagard, pa da postavimo Vas, jer se bolje razumete u ekonomiju“, „predložio“ je Vučić šefu Nove stranke Zoranu Živkoviću, kao odgovor na njegove opaske da su ekonomski rezultati Vlade Srbije „samo prazna priča“.\n„To su stvari koje su sasvim konkretne, o njima ne govori ni partija koju vodim, ne govorim ni ja, govori Svetska banka, a nisam čuo da ste veći stručnjak od njih… Hajde da smenimo Kristin Lagard, pa da postavimo Vas, jer se bolje razumete u ekonomiju ili možda samo u kredite…“, poručio je Vučić Živkoviću.\nVučić je inače rekao da će posle sledećeg povećanja plata u javnom sektoru pojedini zaposleni imati veće plate neko ikada i odbacio kritike da Vlada iznosi lažne statistike o ekonomskom oporavku zemlje.\nŠpijuni su nešto drugo\n„Ne mogu da govorim o imenima ljudi koji su pod istragom“, rekao je Vučić povodom događaja u Crnoj Gori i optužbi za terorizam, dodajući da se u tom slučaju Vlada Srbije ponela odgovorno, ne želeći da se meša u izborni proces u Crnoj Gori.\nOn je primetio da je poslanik Zoran Živković u svom pitanju „pobrkao“ stvari kada je reč o špijunima i sprečenom ubistvu premijera susedne države.\n„Nisam rekao da smo sprečili ubistvo premijera bilo koje zemlje, pa ni Crne Gore. Rekao sam da imamo nedvosmislene dokaze da su određene grupe i lica pratila kretanje premijera. To je nešto do čega smo došli ne želeći da se mešamo u izborni proces u Crnoj Gori“, objasnio je on.\nŠpijuni, kako je poručio Vučić, jesu nešto drugo.\nVučić je istakao da je uzimanje operativnih obrada od strane UKP trajalo do druge polovine 2015.\n„Sve što smo mi radili imale su pojedine strane službe pre nego što bi to dolazilo u drugu fazu pretkrivičnog ili krivičnog postupka. To je bila velika opasnost. Mislimo da se to danas ne događa“, kazao je on.\nStefanović: Odavanje podataka nije kratko trajalo\nVolim da čujem samo volju naroda\nOdgovarajući na pitanje Zorana Živkovića, Vučić je rekao da ne sluša strane ambasadore, već da voli da čuje samo volju naroda i građana.\n„I ne bi trebalo da vi govorite o uticaju ambasadora, jer u Vaše vreme je kružila ’saga‘ o Vama i Nebojši Čoviću, kome je zabranjeno da bude premijer, kao i o tome šta su radili ambasadori Kroford, Montgomeri i drugi“, rekao je Vučić.\n„Građani vide da li neko vodi slobodarsku politiku, nezavisnu, kao i ko ne dozvoljava da mu neki ambasadori diktiraju ko će biti predsednički kandidati“, rekao je Vučić.\npitanja poslanika, Vlada Srbije, Skupština Srbije, Aleksandar Vučić


REFERENDUM o otcepljenju dela Mostara - Nova Borba\nPolitički lideri Bošnjaka i Hrvata u Mostaru još nisu postigli dogovor o održavanju izbora u tom gradu, a ako izbori ne budu održani 2. oktobra, građani Mostara zatražiće održavanje referenduma o otcepljenju područja Jug od tog grada.\nMostar je jedini grad u Evropi koji zbog etničko-političkih podela nema izabranu lokalnu vlast.\nPredsednik Udruženja ruralnog razvoja „Tenica—Rodoč—Jasenica“ Željko Šunjić je rekao tim povodom da bi samo nakon toga mogli da budu održani lokalni izbori da bi se dobila zakonodavna i izvršna vlast.\n„Ako se 2. oktobra ne održe izbori u Mostaru, mi ćemo zatražiti održavanje referenduma o otcepljenju gradskog područja Jug od Mostara, kako bismo nakon toga mogli da održimo lokalne izbore i konačno dobijemo zakonodavnu i izvršnu vlast“, naveo je Šunjić.\nGrađani Mostara, predstavnici opozicionih političkih partija i nevladinih organizacija okupili su se u četvrtak na okruglom stolu kako bi razgovarali o aktuelnoj političkoj situaciji i mogućnosti da se do kraja godine održe lokalni izbori u gradu na Neretvi.\nGradski odbori SDP BiH, HDZ 1990, Demokratske fronte i Stranke za BiH organizovali su javnu tribinu da bi se čuo glas građana kako bi se oni kojih se pitanje lokalnih izbora najviše tiče uključili u priču o promeni izbornih pravila za Mostar, istaknuto je na tribini.\n„Okupila nas je ljubav prema Mostaru, a ne ideologija. Ne želimo da se vraćamo u prošlost, ne želimo nekakav predratni Mostar, jer takav Mostar više ne postoji. Želimo graditi Mostar za budućnost naše dece, da ovo bude grad mladih, a ne grad starih“, poručio je na otvaranju tribine moderator Sead Đulić.\nPredsednik Gradskog odbora SDP BiH Mostar Edin Zagorčić kazao je da su iz pregovora o budućnosti Mostara na nedemokratski način isključeni ne samo građani već i predstavnici parlamentarnih opozicionih stranaka.\nZagorčić je dodao da je Mostar predat u ruke SDA i HDZ BiH, koje ne mogu ili ne žele da postignu dogovor, te tako u pat poziciji drže sve građane Mostara.\nSa skupa je zatraženo da se učini sve kako bi se u Mostaru održali lokalni izbori najkasnije do kraja godine. Upućen je poziv visokom predstavniku da iskoristi svoja ovlašćenja i nametne izmene izbornih pravila.\nAko to ne želi, predstavnici građana i opozicionih političkih stranaka zatražili su od visokog predstavnika da smeni aktuelnog gradonačelnika Ljubu Bešlića, njegove savetnike i načelnike gradskih odeljenja, te da na te pozicije imenuje nestranačke ljude koji bi vodili grad dok se ne postigne sporazum o Mostaru u Parlamentu BiH.\nNa tribini se pojavio i predsednik Gradskog odbora HDZ BiH u Mostaru Damir Džeba.\nPrema njegovim rečima, na tribinu je došao kako bi čuo šta građani misle o trenutnoj situaciji u gradu i da bi pokazao kako je njegovoj stranci i Hrvatskom narodnom saboru BiH uistinu stalo da se u Mostaru održe lokalni izbori.\nInače, lokalni izbori u Mostaru nisu održani od 2008. i u toku je pokušaj da se dođe do dogovora kako bi broj gradskih odbornika bio proporcionalan broju birača.\nU podeljenom gradu oko 5.000 mostarskih Srba povratnika godinama je ni na nebu ni na zemlji. Politički minorni, nakon rata nisu nikad imali svog predstavnika u vlasti.\nNa poslednjim lokalnim izborima, održanim 2008. godine, Dodikovom SNSD-u odbornički mandat je izmakao za stotinak glasova. Zapošljavanje Srba u Mostaru je gotovo nemoguća misija. Žive uglavnom od poljoprivrede, jer je najviše povratnika u selima Ortiješu i Željuši, dok u gradu preživljavaju od povremenih i slabo plaćenih poslova.


Urednica programa Međunarodnog beogradskog sajma knjiga Vladislava Gordić-Petković rekla je da će, pored veka od rođenja književnika Meše Selmovića i 150. godišnjice smrti pesnika Laze Kostića, raznovrsnim programima biti obeležen i vek srpskog stripa.\nPrema njenim rečima, pored brojnih pisaca iz Švedske, ovogodišnjeg počasnog gosta Sajma knjiga, Sajam će ugostiti i ugledne pisce iz Ukrajine, Velike Britanije, Hrvatske, Slovenije i Makedonije. Posebni gosti Sajma biće autori iz Istre okupljeni oko "Kuće za pisce", koji će predstaviti književnost tog regiona Hrvatske.\n"Ćaskaonica" Sajma knjiga, program koji je uveden prošle godine, ugostiće pisce iz Srbije i regiona, od "modernih klasika do autentičnih desperadosa", a novost je što će pored pisaca u njoj ove godine nastupati i rokeri i blogeri.\nU pripremi su i maraton kratke priče, organizovan u saradnji s festivalom "Kikinda šort", s gostima iz osam zemalja, i maraton urbane poezije koji će, uz video-filmove, ples i performans, odati počast velikom srpskom pesniku i eksperimentatoru Lazi Kostiću.\nIz Ambasade Švedske u Beogradu ranije je najavljeno da će ta zemlja svoju književnost i kulturu predstaviti u programu "Glasovi Švedske", uz gostovanje brojnih autora.


Nigerija - Blic Sport\nKad se Nigerijom ori pesma Duletu Vujoševiću /VIDEO/\nU Nigeriji je zabeleženo jedno neobično skandiranje - i to treneru košarkaškog kluba Partizan i predsedniku crno-belog sportskog društva, Dušku Vujoševiću.\nArsenal na leto prvi put gostuje u Nigeriji\nEngleski fudbalski premijerligaš Arsenal saopštio je da će 5. avgusta odigrati prijateljsku utakmicu u Abudži, glavnom gradu Nigerije.\nFudbaler umro posle kolapsa na utakmici\nNigerijski fudbaler Emanuel Ogoli umro je nekoliko sati pošto je kolabirao na prvenstvenoj utakmici.\nMaradona debitovao pobedom na klupi Argentine\nFudbaleri Argentine savladali su Nigeriju u prvom kolu grupe B rezultatom 1:0 čime su se na tabeli na vrhu priključili reprezentaciji Južne Koreje koja je u prvom meču dana savladal Grčku rezultatom 2:0.\nOdemvingi: Nigerija će dominirati afričkim fudbalom\nNapadač Lokomotive Osaze Odemvingi smatra da će Nigerija biti bolja od branioca trofeja Egipta.


Septembar 11, 2019 14:19\nNa liturgiji , povodom obeležavanja slave Usekovanja glave sv.Jovana preteče u Peći, sabralo se više od sto vernika, raseljenih Pećanaca ali i Srba iz okolnih sela koji su i ovu priliku iskoristili da se okupe oko svog parohijskog hrama, poznatog i kao Mitropolija pećka.\n„Sveti Jovan preteča ovde nas je okupljao i pre ovih najnovijih stradanja ali i sada nas okuplja da u miru i ljubavi živimo svi, da preštamo jedni drugima jer nemože sa gorčinom da se živi i ugoditi Bogu“, poručio je okupljenima u besedi iguman manastira Visoki Dečani arhimandrit Sava.\nCrkva Svetog Jovana u Peći, koja je porušena u etničkom nasilju 2004. a obnovljenja 2012. godine, podignuta je pre više od tri decenije, kada je svetu liturgiju služio pokojni patrijarh Pavle uz sasluženje sadašnjeg patrijarha Irineja.\nKiMMitropolija pećkaPećcrkvena slava\nKosovska Mitrovica: Spirić sutra Jeleni Gajić predaje ključeve novog stana 123\nSeljimi nakon saslušanja tražio zaštitu 35\nKurti govoreći o Skenderbegu poslao poruku DSK 49\nPodsticajna sredstva za porodice u Postenju i Donjem Krnjanu 57\nTri večeri evropskog filma u Kosovskoj Mitrovici 11\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 6606\nKurti govoreći o Skenderbegu poslao poruku DSK\n18:01 January 17, 2020\nU ponedeljka sednica skupštine\n18:00 January 17, 2020


STRUČNI SKUP TREĆI DAN KARAVANA DAJ PEDALU RAKU 2016. - Ženski Centar MILICA\nby Milicavb · Published 13/01/2019 · Updated 13/01/2019\nTreći dan karavana u Kongresnoj sali zgrade Termalnog kupatila- Specijalne bolnice „Merkur“, održan je stručni skup “Daj pedalu raku”, akreditovan od strane Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut”, pod pokroviteljstvom Ministarstva zdravlja Srbije, a u organizaciji Ženskog centra „Milica“. Skup je otvorila Vesna Bondžić, predsednica i osnivač Ženskog centra „Milica“ pozdravivši sve prisutne izrazila je veliku zahvalnost Ministarstvu zdravlja, Opštini Vrnjačka Banja i Specijalnoj bolnici Merkur” što su podržali ovaj skup, kao i IZJZS „Dr Milan Jovanović Batut“ i ZJZ Kraljevo što su uzeli učešće u realizaciji ovog skupa. Pozdravivši goste iz japanskog tima, koji učestvuje u realizaciji „Projekta za unapređenje Nacionalnog programa za rano otkrivanje raka dojke u Republici Srbiji“ Vesna Bondžić je izrazila nadu da će biti prepoznata potreba za ulaganjem u kapacitete zdravstvenih ustanova u tehničkom i stručnom smislu u borbi protiv raka dojke. Ona je navela da je primarna zdravstvena zaštita prva i izuzetno važna karika u skriningu koju treba ojačati i da se zajedničkim delovanjem nevladinih organizacija i zdravstvenih institucija možemo nadati smanjenju procenta smrtnosti od raka u Srbiji. Prisutne je u ime domaćina Specijalne bolnice „Merkur“ pozdravila dr Danijela Karamarković, a u ime Opštine Vrnjačka Banja skupu se obratio zamenik predsednika opštine Ivan Džatić.\nby Milicavb · Published 01/09/2015 · Last modified 02/09/2015\nby Milicavb · Published 04/07/2018 · Last modified 09/11/2018\nOkrugli sto “Daj pedalu raku 2018”\nby Milicavb · Published 06/11/2018\nNext story DONATORSKO VEČE ZA “MILICE”-KRISTALNA SALA ZEPTER HOTELA\nPrevious story ZAHVALNICA POVODOM DANA OPŠTINE I JUBILEJA 150 GODINA TURIZMA


Obeležen Dan pobede – Semendria\n11. maj 2015. DRUŠTVO – Polaganjem venaca kod spomenika u parku Tri heroja u Smederevu je u subotu obeležen 9. maj – Dan pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu.\nProgram obeležavanja ovog značajnog istorijskog datuma, počeo je intoniranjem himne “Bože pravde”. Minutom ćutanja i polaganjem venaca prisutni su odali poštu borcima palim za slobodu u Drugom svetskom ratu.\nU znak sećanja na borce koji su poginuli u Drugom svetskom ratu vence su položili, u ime Grada Smedereva, zamenik gradonačelnika, Bojan Teofilović i član gradskog veća, Vesna Stefanović, kao i delegacije SUBNOR-a, SPS-a, Udruženja potomaka ratnika 1912-1918. i Udruženja ratnih dobrovoljaca grada Smedereva.\nPrisutnima se obratila predsednica Gradskog odbora SUBNOR-a, Radmila Lukić, koja je pored ostalog rekla da je više od 6.000 naših građana učestvovalo u NOR-u, a svoje živote u temelje slobode ugradila 963 borca, među kojima i tri narodna heroja – Ivan Stefanović Srba, Milivoje Stojković-Mića i Sveta Mladenović.\n« Smederevski veslači “kuju” medalje\nSmederevski strelci petostruki vicešampioni Srbije »


Dodik i Đinping o budućoj saradnji - Nova Borba\nDodik i Đinping o budućoj saradnji\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik sastao se u Beogradu sa predsednikom Kine Si Đinpingom i dvojica zvaničnika izrazili su obostrano poštovanje, kao i želju da saradnja Kine i Srpske bude nastavljena.\nNakon jučerašnjeg sastanka sa kineskim predsednikom, Dodik je prisustvovao svečanoj večeri u zgradi Predsedništva Srbije na Andrićevom vencu u Beogradu koju je u čast Đinpinga organizovao predsednik Tomislav Nikolić, prenosi RTRS.\nSvečanoj večeri prusustvovao je i premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nPredsednik RS doputovao je u petak uveče u Beograd nakon višednevne posete Sankt Peterburgu gde je prisustvovao na 20. Međunarodnom ekonomskom forumu.\nDodik je u izjavi za Sputnjik rekao da sastanci u razmaku od samo par dana sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom i predsednikom Kine za njega predstavljaju privilegiju.\n"To je mogućnost da afirmišem već značajno dobru saradnju sa kineskom privrednim kompanijama u Republici Srpskoj. Kina, kao i Rusija, predstavlja za nas značajnog ekonomskog partnera", izjavio je predsednik Srpske.\n"Mi želimo da radimo sa njima na nekoliko važnih projekata - Termoelektrana u Gacku, autoput kojim želimo da povežemo Bijeljinu i Banjaluku i tako omogućimo najbržu vezu, izgradimo najbolje potencijale i povežemo se još bolje sa Srbijom. Novi režimi putovanja preko Hrvatske, kao članicom EU, mogu da budu restriktivni za naše ljude", rekao je Dodik.\nDodik podseća da je jedna kineska kompanija izgradila Termoelektranu u Stanarima koja je jedini objekat te vrste podignut posle 40 godina na području bivše Jugoslavije. Naglasio je da se time svakako ponose građani Republike Srpske, ali i Kinezi.


CG razmatra moguće gašenje KAP-a - Bizlife.rs\nCG razmatra moguće gašenje KAP-a\n22:36 Podgorica, 01/12/2011\nVlada Crne Gore je ocenila da u kratkom roku treba da bude rešena kriza Kombinata aluminijuma Podgorica (KAP). Jedno od mogućih rešenja je gašenje te fabrike u vlasništvu vlade i kompanije ruskog milijardera Olega Deripaske.\nMinistar finansija Milorad Katnić je posle sednice saopštio da je Vlada razmatrala teško stanje KAP koja može da ugrozi stabilnost elektroenergetskog sistema. On je izneo da Vlada još nije preuzela obavezu vraćanja kredita od 22 miliona evra fabrike aluminijuma Dojče banci, već je odlučila da pregovara sa kreditorom o preuzimanju duga.\n„Vlada nije preuzela obavezu vraćanja duga, niti se obavezala da će ga platiti, osim kroz ranije izdatu garanciju. Bilo bi neodgovorno da ne započnomo razgovore sa kreditorima jer bi to potencijalno značilo aktiviranje svih garancija države u iznosu od 131 milion evra, što bi bio veliki udar na naš sistem“, kazao je Katnić.\nPostoji mogućnost, kako je ukazao, da će Vlada platiti dug KAP ako bude morala, ali namerava da se u razgovorima sa nemačkim kreditorom utvrde rokovi i način vraćanja duga. On je rekao da nije izvestan ulazak indijskog partnera u podgoričku fabriku aluminijuma sa kojim se pregovara.\nPodgorički radio „Antena M“ je objavio da je Vlada preuzela obavezu vraćanja duga KAP Dojče banci, te da je ministar finansija parafirao pismo banci o tome.\nUgovorom o kreditu, potpisanim juna 2010. godine, predviđen je dvogodišnjnji grejs period, ali je Vlada morala da interveniše jer KAP nije poštovao niz elemenata ugovora. U slučaju kršenja ugovora, prema navodima radija, predviđeno je aktiviranje bankarske garancije što znači da bi kompletan dug KAP bio naplaćen odjednom.\nFabrika aluminijuma je u poslednje tri godine poslovala sa gubitkom od 56 miliona evra, a država je za njen spas 2010. godine namenila 131 milion evra državnih garancija.


Članice Američko-jadranske povelje podržale evropski put BiH - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Članice Američko-jadranske povelje podržale evropski put BiH\nPredstavnici zemalja potpisnica Američko-jadranske povelje usvojili su izjavu u kojoj je izražena zahvalnost za podršku NATO-u i Evropskoj uniji u borbi protiv pandemije KOVID-19, ali i za podršku u oblastima očuvanja zdravlja i ekonomskih sistema.\nTakođe, izjavom se podržava snažna posvećenost zajedničkim demokratskim vrijednostima, poštivanju ljudskih prava, osnovnih sloboda i vladavine prava, kao i stabilnosti i prosperiteta u regionu.\n“Naglašava se i pozdravlja napredak koji je učinila Bosna i Hercegovina u implementaciji reformskih programa, kao i ispunjenja dijela obaveza koje proističu iz 14 prioriteta Evropske komisije. Podržava se napredak Bosne i Hercegovine na evropskom putu, s ciljem dobijanja kandidatskog statusa u 2021. godini. Članice povelje izražavaju duboku zahvalnost Bosni i Hercegovini na aktivnom i uspješnom predsjedavanju tokom 2020. godine, uprkos značajnim poteškoćama sa kojima se ova zemlja morala nositi tokom pandemije KOVID-19”, naveli su u usvojenoj izjavi.\nNa sastanku, kojim je predsjedavala zamjenica predsjedavajućeg Savjeta ministara i ministarka spoljnih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković, govorili su predstavnici zemalja članica i posmatrača Američko-jadranske povelje.\nPrethodni članakOSCE zainteresovan za slučaj MHE u Jajcu: Poštovati stav lokalne zajednice\nNaredni članakThierry Henry o veznjaku porijeklom iz BiH: Veoma je važan za nas i sretni smo što ga imamo


Vakcine u zdravstvenim ustanovama, imunizacija od 1. oktobra - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Vakcine u zdravstvenim ustanovama, imunizacija od 1. oktobra\nBEOGRAD – Imunizacija građana Srbije vakcinom protiv sezonskog gripa počeće, kako je i planirano, 1. oktobra, a ove godine je obezbeđen rekordan broj vakcina, odnosno više od 500.000 doza, saopštilo je danas Ministarstvo zdravlja.\nMinistarstvo u saopštenju navodi da je trenutna epidemiološka situacija u našoj zemlji stabilna i da odlazak u zdravstvene ustanove u ovom trenutku ne predstavlja veliki epidemiološki rizik po građane koji bi da se vakcinišu.\n“Upravo iz tog razloga, a u cilju dobijanja najefikasnijeg i najdelotvornijeg imuniteta stečenog vakcinom, preporučuje se imunizacija u navedenom terminu, od 1. oktobra. Od posebne je važnosti da se vakcinišu hronično obolele osobe kao i osobe sa udruženim bolestima”, navodi se u saopštenju.\nMinistarstvo zdravlja je u skladu sa globalnom pandemijom korona virusa kao i povećanim interesovanjem građana, ove godine obezbedilo rekordan broj doza vakcina protiv gripa, više od 500.000 doza.\nVakcine protiv gripa će za sve građane biti besplatne, a trenutno se vrši njihova distribucija zdravstvenim ustanovama, kako bi građanima u svim domovima zdravlja bile dostupne već od 1. oktobra.\nPored toga, ove nedelje počinje i distribucija vakcine protiv pneumokoka ustanovama za smeštaj odraslih i starih lica.


Radoje Prvulović (Rade Šljivarac) fudbalska legenda Zaječara\nRadoje Prvulović rođen je u selu Šljivar pored Zaječara 20. septembra 1947. godine. Prve fudbalske korake napravio je sa svojim prijateljima u selu, a zatim sa nepunih 10 godina počeo da igra za petliće Timoka kod trenera Filipa Milojkovića. „Eh bila su to vremena….“ – zagonetno je uzdahnuo Rade.\n„Sa 15 godina počeo sam da igram za prvi tim FK Šljivar-a koji je tada igrao opštinsku ligu“- nastavio je Radoje.\nNjegove fantastične igre nisu prošle ne zapaženo tako da po sticanju punoletstva on prelazi u FK Radnički Lubnica, a potom kao vrsni strelac prelazi u FK Timok gde ostaje 6 meseci, zato što je u to vreme naporno radio i nije fizički mogao da odgovori uslovima koje je FK Timok zahtevao. Timok je tada bio stabilni Srpskoligaš.\nU daljoj karijeri nizaju se klubovi za koje Radoje igra a to su Kosovo iz Zvezdana, Timok iz Trnavca, Rudar iz Grljana, KTK iz Grlišta da bi svoju više nego dugu i uspešnu karijeru završio kao svi veliki igrači , u klubu iz kojeg je i potekao, FK Šljivar. Poslednju utakmicu za FK Šljivar odigrao je u 62. godini života.\nRadoje je kod prijatelja poznat kao Rade „F“ zbog specifičnog držanja ruku kod izvođenja prekida. „Mnogi ga upoređuju sa Dušanom Bajovićem, zbog stasa i stila igre“ – rekao je Radoje.\nStarijim ljubiteljima fudbala ostale su u sećanju majstorije Radeta Šljivarca, koji je „Lažnjacima“ protivničke igrače dovodio do ludila.\n„Kada napravim fintu, protivnički igrač prosto lazi po terenu“- osmehnuo se Rade\nProtiv Valevca je postigao 7 golova što je njegov rekord na jednoj utakmici.\nDanas je Radoje penzioner i penzionerske dane provodi tako što unuka Davida vodi na treninge FK TIMOK-a gde mali david trenira. „Osećam da će biti veliki igrač“- prokomentarisao je Radoje.\nunuk david vitomirović\n„Nadam se da će nadmašiti mene i da će jednog dana imati uspešnu i bogatu fudbalsku karijeru“-završio je Rade\nRadoje Prvulović danas je i aktivan u KUD penzionera u Zaječaru gde je kolovođa folklora.\ndavid vitomirović fk šljivar fk timok fudbaler rade f rade šljivarac radoje prvulović zaječar


ŠOKANTAN SLUČAJ U NIŠU! Ugledni domaćin se na Fejsbuku poverio mladiću, USLEDILA DRAMA U KOJOJ JE NA KRAJU MORALA DA INTERVENIŠE I POLICIJA - Informer\nD. K. | 28. 11. 2020.\nVrščanin Petar M. (24) osuđen je na godinu dana zatvora jer je zaveo iz Niša (52), pa mu iznudio 10.000 evra, preteći mu da će objaviti njegove slike i snimke.\nPetar je osuđen na osnovu sporazuma o priznanju krivice i dobio je minimalnu kaznu za ucenu!\nKako smo saznali, Petar je uhapšen u septembru prošle godine, kada je protiv njega najpre podneta krivična prijava za iznudu. Međutim, tokom istrage ustanovilo se da je zapravo reč o klasičnoj uceni, pa je delo prekvalifikovano. Shvativši da protiv njega postoje neoborivi dokazi, Petar je odlučio da izbegne suđenje, pa se nagodio sa Osnovnim javnim tužilaštvom i dobio je samo godinu dana robije. Prema rečima našeg izvora iz istrage, Petar je početkom prošle godine zaveo starijeg muškarca iz okoline Niša, koji je ugledan poljoprivrednik i domaćin, ali je krio svoje sklonosti ka istom polu.\n- Najpre su komunicirali preko Fejsbuka, a zatim su razmenili brojeve telefona i počeli da razgovaraju preko Vajbera. Nišlija je, misleći da je našao srodnu dušu, priznao da je naklonjen muškarcima, pa je Petru počeo da šalje fotografije i video-snimke na kojima je nag. Za to vreme uspostavio je vezu sa još nekim mladićima sa Fejsbuka, ne sluteći da se radi o lažnim profilima, koji takođe pripadaju Petru - kaže naš izvor.\nUcena preko Fejsbuka\nPrevejani Vrščanin je shvatio da može da uceni naivnog čoveka, pa je napravio novi profil na Fejsbuku, na kom se predstavio kao policajac.\n- Glumeći policajca, Petar je kazao Nišliji da je u velikom problemu, ali da će mu on pomoći, uz naknadu. Ubedio je prepadnutog čoveka da je uspeo da sazna da se neki prevaranti spremaju da ga ucenjuju, te da će on to sprečiti za 500 evra. Nišlija je odmah pristao, iz straha da u njegovom selu ne pukne bruka, pa je preko Post neta navodnom policajcu poslao 500 evra - objašnjava naš sagovornik.\nMeđutim, ova uplata je samo dodatno otvorila apetit ucenjivaču, koji je nastavio da mu traži pare, a Nišlija je pristajao na sve, samo da bi sačuvao svoju tajnu.\n- Petar je na kraju "otvorio karte" i priznao je Nišliji da su slike i snimci kod njega i počeo je otvoreno da mu preti da će ga uvaliti u nevolju. Pretio mu je: "Pokazaću video-snimke tvom ocu i bratu, svi će saznati!" Osim toga, Petar je znao da Nišlija ima vredne poljoprivredne mašine, i zahtevao je od njega da sve to proda da bi ga isplatio. Nišlija je iz očaja podigao kredit samo da bi namirio ucenjivača, ali se njegova agonija produžavala unedogled. Poslao mu je ukupno više od 10.000 evra - kazao je naš izvor.\nKad je konačno shvatio da je priteran uza zid, Nišlija je u septembru prošle godine odlučio da svog mučitelja prijavi policiji.\n- Bilo mu je nelagodno kad je došao u policiju, ali je ispričao svoju muku i zatražio je pomoć. Policajci su mu rekli da ucenjivaču i sledeći put plati traženu sumu, kako bi bio uhvaćen na delu. Kada je Nišlija javio Petru da mu je poslao još para preko Post neta, Vrščanin je požurio u poštu da podigne novac, ali čim je to učinio, stavljene su mu lisice na ruke - ispričao je naš izvor.\nSud cenio olakšavajuće okolnosti\nMinimalna kazna za ucenu je šest meseci zatvora. Međutim, prema zakonu, ukoliko je korist stečena ucenom veća od 450.000 dinara, najmanja predviđena kazna je jedna godina zatvora. Sud je prilikom odlučivanja o kazni za Petra uzeo u obzir da je on mlad čovek, da se pokajao i odlučio da prizna krivično delo, pa mu je izrečena minimalna kazna.\nPolicija pare hronika prevara Iznuda ucena Vršac Nišlija Grad Niš\nMalo mu je trazio , kakav bolesnik salje svoje slike .\n@bg - molim policiju da hospitalizuje ovu barabu, posto je pitanje dana kada ce ovaj moron da uradi nesto slicno.... treba vas sve pod kljuc...\nOloš je uz pokajane zadržao i 10.000 eura. Onda mu se isplatilo.


Sanacija saobraćajnica i postavljanje nove signalizacije u Općini Centar - Akta.ba\nSanacija saobraćajnica i postavljanje nove signalizacije u Općini Centar\n14.06.2019. 11:07 / Izvor: Akta.ba\nU skladu sa ugovorom o izvođenju radova na redovnom održavanju saobraćajnica na području općine Centar, kojeg su potpisali načelnik Nedžad Ajnadžić i direktor firme "Bosman" Sunija Jahić, radnici ove građevinske firme su tokom proteklog perioda završili sa nekoliko projekata na redovnom održavanju saobraćajnica.\nTako je urađeno postavljanje novog tamponskog sloja u ulicama Aleksandra Puškina i Nahorevska kod Psihijatrijske bolnice Jagomir (Nahorevska 248), te je također izgrađena nova bankina u ulicama Nahorevo i Nahorevska brda.\nNova saobraćajna signalizacija je postavljena u ulicama: Asima Ferhatovića kod broja 15a, na raskrsnici ulica Asafa Serdarevića i Nusreta Fazlibegovića, Jovana Bijelića i Patriotske lige 2, te je također postavljeno novo saobraćajno ogledalo u Ulici Nahorevska kod broja 90.\nU okviru ovog ugovora radnici pomenute građevinske firme su postavili novu zaštitnu ogradu duž saobraćajnica u ulicama: Nahorevska, Marcela Šnajdera i Stjepana Tomića.\nZa bolju preglednost i smanjenje opasnosti za vozače i ostale učesnike u saobraćaju završeno je i uređenje i kresanje šiblja u putnom pojasu ulica: Midhata Karića Mitketa, Nahorevska i Nahorevo do broja 30. Za sve navedene poslove Općina Centar je iz svog budžeta izdvojila 15.620 KM.\nRedovno održavanje saobraćajnica podrazumijeva sanaciju oštećenja na kolovozu, popravljanje oštećenih ivičnjaka, te obnovu i postavljanje nove horizontalne i vertikalne saobraćajne signalizacije. Navedeni radovi se izvode na osnovu sporazuma o redovnom održavanju ulica na području općine Centar.\nU ovogodišnjem budžetu Općine Centar za izgradnju, rekonstrukciju, sanaciju i redovno održavanje lokalnih cesta je izdvojeno gotovo 1.982.500 KM, a za nekategorisane ceste 524.000 KM.


Umetničko klizanje: "Skate Helena 2018" u Pioniru - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » Umetničko klizanje: „Skate Helena 2018“ u Pioniru\nUmetničko klizanje: „Skate Helena 2018“ u Pioniru\nNeko drugi 17. januar 2018. Sport 1 komentar\nOd 23. do 27. januara biće organizovan Evropski kup u umetničkom klizanju „Skate Helena“ u Ledenoj dvorani Pionir.\nNa jedanaestom kupu „Skate Helena“ učestvovaće 320 sportista iz 23 države.\nSvečano otvaranje kupa i žreb će se održati 23. januara od 20.00 u hotelu „Zira“, dok će se 24. i 25. januara od 7.00 do 20.00 u Ledenoj dvorani Pionir održati takmičenje mlađih kategorija.\nTakmičenje mlađih juniora, juniora i seniora (kratki program) održaće se 26. januara od 9.00 do 20.00, dok će se 27. januara od 10.00 do 17.00 odvijati takmičenje istih kategorija, ali u dugom programu.\nEvropski kup u umetničkom klizanju „Skate Helena“ podržavaju Ministarstvo omladine i sporta, Sekretarijat za sport i omladinu i Međunarodna klizačke federacije. (Beoinfo)\nTagoviizlasci klizanje ledena dvorana pionir skate helena sport umetničko klizanje zima u beogradu\nPrethodni Nagrada Politikinog zabavnika za knjigu Jasminke Petrović „Sve je u redu“\nSledeći Bioskopski repertoari (18-24. januar 2018)\n22. јануара 2018. at 15:18\nKako nabaviti ulaznice i koja je cena?


RT: SAD insistiraju da se njihove snage u Iraku nalaze zbog „njegovog dobra“ nakon što je irački parlament glasao za njihovo proterivanje\nIzvor: Vostok.rs, 18.Jan.2020, 16:37 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nAmeričko ministarstvo odbrane tvrdi da njihovo vojno prisustvo Irak čini sigurnijim i "prosperitetnijim", uprkos pozivima iračkih poslanika na odlazak svih stranih snaga iz zemlje i sve većim tenzijama sa Iranom. "U ovom trenutku, ne postoje planovi američke vojske da se povuče iz Iraka", rekao je pomoćnik ministra odbrane SAD Džonatan Rat Hofman novinarima na pres konferenciji.\n"Mislim da je to očigledno. Konsenzus o Iraku je takav da snage Sjedinjenih Američkih Država postoje za njegovo dobro."\nZvaničnik je rekao da je američko prisustvo u zemlji „korisno“ za Irak i „da će nastaviti da vodi povećanoj bezbednosti i prosperitetu za irački narod“. Uprkos Hofmanovom uverenju, njegove reči izgledaju u suprotnosti sa iračkim parlamentom, koji je 5. januara doneo neobavezujuću rezoluciju, kojom se traži od premijera Adila Abdula Mahdija da otkaže zahtev za vojnu pomoć od koalicije koju predvode SAD. Glasanje je usledilo dva dana nakon što je u američkom napadu bespilotnim letelicama ubijen iranski general Kasem Sulejmani i Abu Mahdi al Muhandis, zamenik komandanta iračkih milicija koje podržava Iran, kada je njihov konvoj napuštao bagdadski aerodrom. Tog dana, Sulejmani je planirao da se sastane sa iračkim premijerom. Iran se osvetio za Sulejmanijevu smrt, ispalivši nekoliko balističkih raketa na iračke baze u kojima su stacionirane američke snage. Američke snage se nalaze u Iraku od 2003. godine, kada je koalicija pod vođstvom Vašingtona napala zemlju kako bi srušila njenog dugogodišnjeg predsednika Sadama Huseina. Američki predsednik Donald Tramp upozorio je da se američke trupe neće povući ako Irak ne nadoknadi novac utrošen za američke baze u zemlji, te je obećao sankcije ako Irak to odbije. Izvor: Vostok / RT


Boban Janković treći put izabran za predsednika opštine Mionica | Patak Online – Valjevo vesti\nMIONICA- Za predsednika opštine Mionica je treći put zaredom izabran Boban Janković, koji je bio nosilac liste “Za decu Mionice – Aleksandar Vučić”. Jankoviću je ovo treći uzastopni mandat, i prvi je predsednik opštine koji je nakon uvođenja višestranačja na tu funkciju biran tri puta.\n„Prvi put od uvođenja višestranačja jedna lista tri puta zaredom pobeđuje na izborima. Naša lista ’Za decu Mionice – Aleksandar Vučić’ je dobila 72 odsto glasova na izborima 17. oktobra. To je oko sedam odsto više nego na prethodnim lokalnim izborima. Taj rezultat nas obavezuje da nastavimo da gradimo Mionicu. Da imamo još veću odgovornost prema građanima“, rekao je u svom ekspozeu Janković.\n„Urađeno je mnogo i rezultati to neosporno potvrđuju. Uložili smo ogroman napor kako bi život u Mionici bio bolji, kako bi Mionica postala mesto za primer, mesto u kom se ljudi zapošljavaju, gde se grade škole, mostovi, asfaltiraju putevi, ulaže u kulturu i obrazovanje. Od 2014. godine investirano je preko 1,1 milijardi dinara. Mi smo odlučni u svojoj nameri da još više unapredimo kvalitet života svih naših građana. Mionica je mesto sa perspektivom, i taj potencijal ćemo zasigurno iskoristiti“, rekao je Janković.\nOn je istakao da je 2021. godina istorijska za Mionicu i po visini investicija u infrastrukturu i bolji život Mioničana.\n„Iz državnog budžeta, kroz razne projekte, u opštinu je ove godine stiglo više od 1,8 milijardi dinara. Ulaže se u elektro snabdevanje, rešava se problem kanalizacije u 22 naselja u Mionici i Banji Vrujci, a brojni projekti su još pred nama. Naš plan je da svaka kuća u opštini ima stabilno vodosnabdevanje. Počeli smo sa velikim ulaganjima u vodovodnu mrežu, i u narednom periodu to je jedan od prioriteta. Smanjenje nezaposlenosti je bilo jedno od gorućih pitanja. Otvorena je jedna fabrika koja je zaposlila 300 radnika a nakon proširenja zaposliće se još 300 radnika. Gradi se industrijska zona i već imamo nekoliko potencijalnih investitora. Za Mionicu je došlo bolje vreme, vreme sigurnog i stabilnog života svih njenih građana“, kazao je Janković.\nPored analize rezultata Janković je odbornicima predočio plan razvoja Mionice u naredne četiri godine.\n„Cilj opštine je da se ubrza ekonomski razvoj, da se eliminiše nezaposlenost, podigne životni standard, da se razvijaju poljoprivreda i turizam, da se unapredi stanje u oblasti obrazovanja i vaspitanja, socijalne zaštite, kulture, sporta i omladine, kao i da se javne i komunalne usluge u nadležnosti opštine unaprede i modernizuju kako bi Mionica postala privlačna destinacija za ulaganje, posete, život i rad. Pred nama je prioritet kreiranja Mionice kao atraktivne investicione destinacije. U narednom period usresredićemo se na podršku razvoju poljoprivrede i turizma“, rekao je Janković.\nPo njegovim rečima, u naredne četiri godine prioritet će biti i unapređenje urbanog ambijenta i putne infrastrukture, modernizacija vodovodne mreže, održivo upravljanje čvrstim otpadom i unapređenje upravljanja otpadnim vodama.\nIzboru predsednika opštine prethodila je konstitutivna sednica na kojoj je izabrano rukovodstvo Skupštine opštine, kao i članovi Opštinskog veća.\nVećinu u Skupštini opštine Mionica koja broji 39 odbornika u naredne četiri godine će imati Srpska napredna stranka sa 31 odbornikom. Četiri odbornička mandata imaa kolicija SPS-SRS, a po dva odbornika imaju „Slobodni građani Mionice“ i koalicija „Nada za Mionicu“.\nPrethodni članak Hala „Partizan“ data na upravljanje „Valisu“\nSledeći članak Vazduh u Valjevu je i protekle sedmice bio opasan po zdravlje