U više od 11 zemalja tokom 5. i 6. decembra došlo je do prekida rada mobilne telefonije, gubljenja podataka i pada onlajn servisa zbog - isteklog sertifikata!\nVelika Britanija, Japan, Španija i mnoge druge zemlje, preko 11 njih je potvrđeno za sada, imale su problema sa radom mobilne telefonije, onlajn usluga i servisa i došlo je do gubitka podataka nekih korisnika zbog isteklog sertifikata kompanije Ericsson.\nPrema informacijama portala The >> Pročitaj celu vest na sajtu Mondo << Verge softver, koji se bavi kontrolom sertifikata nije na vreme upozorio nadležne o isticanju jednog od njih, što je, nakon prestanka rada, dovelo do velikih problema u komunikaciji mobilnim telefonima širom planete.\nIsti izvor je rekao da do svega ovog ne bi došlo, da je sistem ili neko, ko je zadužen za njegovo održavanje primetio na vreme da će sigurnosni sertifikat isteći.\nU svakom slučaju, ako ništa drugo - dobro je da se ne radi o bilo kakvom hakerskom ili drugom napadu, o kojima su pojedini mediji spekulisali.


Ostavka: Američki ambasador odlazi iz Moskve - Infobrif\nOstavka: Američki ambasador odlazi iz Moskve\nObjavljeno 6.08.2019. u 19:48\nAmerički ambasador u Rusiji Džon Hantsmen obavestio je predsednika SAD Donalda Trampa da podnosi ostavku i najavio povratak u zemlju do oktobra, prenosi N1.\nHantsmen, bivši guverner američke savezne države Juta koji je ambasador u Moskvi manje od dve godine, poslao je pismo Trampu u kojem ga je obavestio o ostavci, prenosi Hafington post.\n„Biti američki državljanin je privilegija i verujem da je služenje zemlji minimalna dužnost koja se može učiniti zauzvrat. Počastvovan sam poverenjem koje ste mi ukazali imenovanjem za ambasadora SAD u Rusiji tokom istorijski teškog perioda u bilateralnim odnosima“, naveo je Hantsmen u pismu Trampu.\nAmerički mediji navode da Hantsmen razmatra da se ponovo kandiduje za guvernera Jute na izborima 2020. godine.\nBoravak Hantsmena u Rusiji obeležen je poznatom konferencijom za medije Trampa i ruskog predsednika Vladimira Putina, na njihovom samitu u Helsinkiju jula 2018. godine, na kojoj je šef Bele kuće odbio da osudi Moskvu za mešanje u američke predsedničke izbore 2016. godine, navodi Hafington post.\nHantsmen je bio guverner Jute od 2004. do 2008. godine, a početkom drugog mandata podneo je ostavku i postao ambasador SAD u Kini. Ambasador u Pekingu bio je od 2009. do 2011. godine, kada je podneo ostavku da bi učestvovao na unutarpartijskim izborima za kandidata Republikanske stranke na predsedničkim izborima 2012. godine. Bio je i ambasador u Singapuru, od 1992. do 1993. godine.\nProšle godine je objavio da ima rak kože, ali da mu to neće poremetiti planove za budućnost, dodaje Hafington post.


U Dečjoj bolnici kažu da teško da mogu sami da plate rekonstrukciju\nZgrada pod zaštitom države u kojoj je sada smeštena bolnica za mališane iz cele Srbije sagrađena je 1940. U nju je odmah useljena Univezitetska dečja klinika.\nGodinu kasnije, u bombardovanju je teško oštećena, ali je nakon tri meseca osposobljena za rad, da bi posle rata bila potpuno obnovljena.\nDanas se na toj klinici godišnje izvede oko 70.000 pregleda na pedijatriji i oko 55.000 na hirurgiji. Lekari godišnje urade oko 7.000 operacija, od čega čak 200 kardiohirurških.\n- Problem bolnice je i u tome što je ona predviđena za boravak 100 mališana, a u njoj se sada leči njih 300 - kaže dr Zoran Radojičić, direktor Univerzitetske dečje klinike.\nZamenik direktora Siniša Dučić kaže da su posle pada fasade obavestili građevinsku inspekciju, a da su juče ujutru došla dva inženjera Gradskog stambenog, kao i ljudi iz Zavoda za zaštitu spomenika, jer je klinika i spomenik kulture.\n- Dogovorili smo se s inženjerima da pregledaju fasade, krovove i oluke, da ne bi došlo do nekog incidenta. Oni treba da nam daju procenu šta treba da uradimo, a taj podatak ćemo imati za tri do pet dana. Tada ćemo videti koliko bi koštala rekonstrukcija, ali nisam siguran da bismo to mogli sami da finansiramo - kaže Dučić.\nOn navodi da je fasadu rekonstruisala Fondacija Karić 2001. ili 2002. i da tada ništa nije ukazivalo da je loše urađena.\n- Prvi pad se desio prošle godine u avgustu, posle čega je naša tehnička služba uz savet spoljnog saradnika procenila da je deo kod ulaznih vrata rizičan, pa su ga srušili. Sada nismo dobili ništa zvanično od inspekcije, a neformalno smo saznali da armatura nije urađena najprofesionalnije - kaže Dučić.


Ruski ambasador u Bijeljini: Razvijati privrednu saradnju :: Dešavanja u Bijeljini ::\n21. June 2021. / 00:37\nBijeljinu je danas posjetio ambasador Ruske Federacije u BiH Petar Ivancov koji je sa gradonačelnikom Mićom Mićićem razgovarao o trenutnoj situaciji u Republici Srpskoj i BiH, kao i o privrednoj saradnji između Rusije i Bijeljine u oblasti privrede.\n- Ovo je jedan od najljepših i najperspektivnijih gradova BiH, na čijem čelu je i veoma racionalno rukovodstvo. Mogućnosti za privrednu saradnju između Rusije i Bijeljine postoje i mi ćemo uložiti zajedničke napore da ostvarimo saradnju na obostranu korist - naveo je ambasador Ivancov.\nOvom prilikom, ambasador Rusije je ponovio da je čvrsto stanovište Rusije da se mora poštovati Dejtonski sporazum i ravnopravnost naroda, odnosno, oba entiteta BiH.\n- To je temelj razvoja BiH kao nezavisne, suverene države - istakao je ambasador Ruske Federacije u BiH.\nGradonačelnik Bijeljine Mićo Mićić je izrazio zadovoljstvo zbog posjete ambasadora Ivancova i istakao da je na sastanku zaključeno da Dejtonski mirovni sporazum daje okvir da se u BiH može više razvijati ekonomija.\n- Cilj nam je da privučemo ivestitore u Srpsku i BiH i da se u našem Gradu otvaraju preduzeća, a time i nova radna mjesta, a ne da mladi odlaze u Evropsku Uniju u potragu za poslom. Mi u Bijeljini još nemamo tako veliki problem i odliv stanovništva, ali želimo da reagujemo preventivno - naveo je Mićić.\nOn je istakao da privrednici iz Bijeljine trenutno svoje proizvode ne izvoze direktno u Rusiju, nego posredstvom partnera iz Srbije.\n- Ove godine Bijeljina se bratimila sa ruskim gradom Azovom i očekujemo da ćemo, zahvaljujući tim vezama, između ostalog, imati i ekonomsku korist - istakao je Mićić.\nU okviru radne posjete Bijeljini, ambasador Ivancov je dan ranije u prostorijama Univerziteta „Apeiron“ otvorio foto-izložbu „Narodi Rusije“, autora Željka Stojanovića, na kojoj je predstavljena tradicija 46 nacionalnosti iz te zemlje.


Omladinska konferencija Talasi demokratije | Autonomija\nOmladinska konferencija Talasi demokratije\nPolitičari se sastaju i donose odluke, ali su mladi ti koji razbijaju barijere i predrasude\nDirektorka Kancelarije za evropske integracije Vlade Srbije Milica Delević izjavila je danas da je veoma važno da mladi iz evropskih zemalja shvate zašto je važno da Srbija i ceo zapadni Balkan postanu deo Evropske unije.\nDelevićeva je na otvaranju omladinske konferencije „Talasi demokratije 2010“ u Novom Sadu rekla da su takve konferencije prilika da mladi širom Evrope razumeju Srbe kao narod, ali i izazove koji stoje pred Srbijom i šta je još potrebno da se uradi u procesu njenih evropskih integracija.\n„Pre deset godina tek smo počeli da učimo, ali smo vrlo brzo počeli i da donosimo važne odluke i pravimo velike korake ka članstvu u EU“, rekla je Milica Delević.\nAmbasadorka Danske u Srbiji Mete Kjuel Nilsen (Mette Kjuel Nielsen) rekla je da je učešće mladih iz 27 zemalja izuzetna prilika da se čuje kakvu Evropu mladi žele da vide u budućnosti.\n„Političari se sastaju i donose odluke, ali su mladi ti koji razbijaju barijere i predrasude“, rekla je ambasadorka i dodala da je ideja da sličnih konferencija bude što više.\nMete Kjuel Nilsen je ocenila da su takvi skupovi i izuzetna prilika za izgradnju međunarodnog razumevanja, stvaranja budućeg liderstva i prijateljstva koje će mladima jednog dana biti od izuzetne koristi.\nUčesnike konferencije pozdravio je i gradonačlenik Novog Sada Igor Pavličić koji je rekao da su Srbija i zapadni Balkan deo Evrope, a Novi Sad „izuzetno mesto“, gde mladi Evropljani imaju priliku da bolje upoznaju Srbiju.\nKonferenciju „Talasi demokratije 2010“ organizuju Evropski pokret u Srbiji i danske nevladine organizacije Global sitizen (citizen) i Internacionalni edukativni centar (International Education Centre).\nKonferencija će trajati do 8. jula, a u njenom radu učestvuje oko sto mladih iz zemalja Evropske unije i zapadnog Balkana.


TV Banat / SANIRA SE KOMPLETNA FASADA OŠ „DOSITEJ OBRADOVIĆ“ U BELOJ CRKVI\n11:58 ČETVRTAK, 7. 11. 2019. - 11:58 Autor: Marija Trišić\nKada pogledate ovu fasadu, pomislite da je u pitanju neka napuštena, oronula zgrada, ali nije. U pitanju je belocrkvanska osnovna škola „Dositej Obradović“, radovi na sanaciji fasade su u toku, a do sada je završen deo do ulice. Zgrada u kojoj se nalazi škola podignuta je 1896., a za vaspitno-obrazovni rad koristi se od 1956.. Od tada je vrlo malo, u skladu sa mogućnostima, rađeno na rekonstrukciji i sanaciji, a ove godine, sa tim projektom, Opština Bela Crkva je konkurisala kod Norveške Ambasade i UNOPS programa UN.\n„Radovi su vredni oko 100.000 dolara, i finansiraju se u stoprocentnom iznosu. Moram da istaknem da je ovo jedan od samo 8 projekata odobrenih u čitavoj Republici Srbiji, a jedini na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine. To je jako značajno za nas, jer ova škola nije rekonstruisana, od njene izgradnje“, ističe predsednik Opštine Bela Crkva Darko Bogosavljević.\nOsim sanacije svih 1800m2 fasade, preko projekta „Norveška za Vas“, škola je dobila i opremu za informatički kabinet - 20 novih računara, stolice, laptopove, projektore i drugo. To će mnogo značiti unapređenju kvaliteta nastave:\n„S obzirom na to da smo ove godine i od Ministarstva prosvete dobili projekat „2000 digitalnih učionica“, mi smo prva škola u opštini koja je završila tu fazu, i sve učionice su opremljene stabilnom i bežičnom internet vezom. Informatički kabinet će nam mnogo značiti, i omogućiti rad sa elektronskim udžbenicima i elektronskim dnevnicima“, objašnjava direktor škole Andriano Juga.\nOvo je još jedan u nizu projekata kojima se nastavlja podizanje kvaliteta obrazovanja i uslova u kojima deca i zaposleni uče i borave, na teritoriji čitave opštine. Već do kraja godine, započeće radovi na rekonstrukciji područnog odeljenja OŠ Marko Stojanovićć, u Crvenoj Crkvi, za koju je pokrajinski sekretarijat odobrio 4,5 miliona dinara.


Krunić: Moramo se što pre vratiti na pobednički put\nNiški Radnički u okviru 3.kola Linglong Tire Super lige Srbije na svom terenu dočekuje goste iz Ivanjice, ekipu Javor Matisa.\nNišlije još uvek nisu prežalile evropski neuspeh, ali se što pre moraju u potpunosti okrenuti domaćem prvenstvu kako bi i ove godine bili konkurentni u borbi za najviši plasman. O tome je u izjavi za medije datoj pred susret sa Ivanjičanima govorio i šef stručnog štaba Simo Krunić koji je istakao da je pobeda jedina prihvatljiva opcija:\n’’Igramo na Čairu i daćemo sve od sebe da zabeležimo pobedu u ovom meču. U prošlom kolu smo poraženi od Crvene zvezde i moramo se što pre vratiti na pobednički put u domaćem prvenstvu. Ispadanje od Flore u Ligi Evrope ostavilo je velike psihičke poslednice na nas, pre svega zbog odgovornosti prema klubu i ljudima koji ga vode, a koji su nam sve dali i omogućili vrhunske uslove za rad. Sve to nas još uvek boli, ali mi moramo da se okrenemo Super ligi. Čeka nas Javor koji je tradicionalno neugodan rival za sve timove u ovoj ligi. Oni su do sada odigrali samo jednu utakmicu u prvenstvu, izgubili u gostima od Zvezde sa 2:0, i gledajući taj meč stekao sam utisak da se radi o veoma disciplinovanoj ekipi. Organizovano se brane i pokušavaju da protivnika ugroze iz kontri. Tako su igrali protiv Crvene zvezde, a ja očekujem da tako igraju i protiv nas. Mi ovaj meč dočekujemo spremni i svesni da nam nijedan drugi rezultat osim pobede ne odgovara. Igramo pred svojom publikom, imaćemo sigurno lepu podršku sa tribina i sve preduslove da odigramo dobro i osvojimo tri boda.’’


MUP: Falsifikovan svaki deseti lek na tržištu - Ozon Media\nMUP: Falsifikovan svaki deseti lek na tržištu\nOd strane Ozon 16.12.2016.\nOd strane Ozon 16.12.2016. 0 komentar\nU jednom, ipak, ne zaostajemo za svetskim trendom, jer se i u Srbiji najčešće krijumčare lekovi za potenciju.\n“Vijagra, kamagra, cijalis – to su prva tri mesta, sledeći idu lekovi za hronične bolesti, za dijabetes i povišeni krvni pritisak, i na trećem mestu su lekovi koji su značajno skuplji, pre svega lekovi za lečenje kancera”, navodi predstavnik Odseka za suzbijanje kriminala u oblasti intelektualne svojine MUP-a Srbije Mikailo Tijanić.\n“Možemo da očekujemo da nema terapijskog dejstva uopšte, jer može da se stavi šećer u falsifikovanu supstancu, ili da ima negativnih terapijskih efekata, neželjeniih dejstava koja mogu da budu i fatalna”, objašnjava klinički farmakolog Lepa Jovanović.\nDirektor Globalne bezbednosti Pfizer Duncan Elson rekao je da su u državama poput Kine, Pakistana, afričkih zemalja i drugih pronađene skrivene laboratorije u kojima se falsifikuju lekovi. Elson je istakao da su u zaplenjenim količinama falsifikovanih lekova najčešće pronadjeni otrov za pacove, boje za puteve i druge neželjene supstance.\nBesplatna struja u 85.000 domaćinstava\nStanje u sobraćaju: Dve nezgode


Visoka škola novinarstva i odnosa sa javnošću i Institut za medijsku raznolikost u Londonu razvili su ,,Priručnik za medijsku pismenost mladih, medija i organizacija civilnog društva". Isti sadrži korisne savete o tome kako sve ove grupe mogu da promovišu medijsku pismenost.\nPreuzmi (MKD) Preuzmi (ALB) Preuzmi (ENG)\nVisoka škola novinarstva i odnosa sa javnošću, uz podršku Biroa za razvoj obrazovanja, sprovela je istraživanje pod nazivom „Medijska pismenost u Makedoniji: pokušaj za implementaciju u osnovnom obrazovanju“, kako bi utvrdila kako se ovaj koncept tretira u nastavnim planovima i programima, zatim koji se oblici sticanja znanja koriste za medijsku pismenost (didaktički materijal, oprema, prostorni uslovi i sl.) i kakva je edukacija nastavnog osoblja za medijsku pismenost.\nPriručnik “Kako efikasnije komunicirati sa građanima putem digitalnih medija: priručnik za organizaciju civilnog društva” nudi pregled mogućnosti koje nude digitalni mediji za razliku od tradicionalnih. Pored toga, govori o tome kako digitalni mediji mogu pomoći OCD-ima da promovišu svoje aktivnosti, projekte i inicijative. U priručniku se nalaze i praktični saveti za stvaranje efikasnih poruka, segmentiranje publike i saveti o tome koji su digitalni alati najprikladniji za određenu publiku, kako najlakše izmeriti uticaj društvenih medija i kako pripremiti plan društvenih medija koji će pomoći OCD-a da se približe svojoj ciljnoj publici.\nDokument „Veća odgovornost ili povećana propaganda: novinarska etika u digitalnom dobu” fokusira se na izazove i probleme sa kojima se suočava novinarstvo u digitalnom dobu. Dokument pruža pregled zakonodavstva na terenu, pregled slučajeva iz prakse i preporuke o tome kako mediji i novinari treba da izveštavaju profesionalno i etično.\nPreuzmi (MKD) Preuzmi (Резиме - MKD) Infografik (MKD)\nDokument „Sloboda izražavanja protiv govora mržnje u medijima u Makedoniji” fokusira se na problem govora mržnje koji postoji u medijskoj zajednici u Makedoniji. Dokument nudi pregled evropskog i makedonskog zakonodavstva na terenu, nudi pregled slučajeva iz prakse, kao i preporuke za efikasno i sistematsko suočavanje sa govorom mržnje.\nAnaliza „Povezivanje građana: Digitalna komunikacija u sektoru civilnog društva u Makedoniji” bavi se koristima i potrebom efikasne i delotvorne komunikacije organizacija civilnog društva sa njihovim ciljnim grupama i širokom javnošću koristeći moderne komunikacijske alate i tehnike. Pored toga, istražuju se kapaciteti i resursi dostupni građanskim organizacijama, koji se bave digitalnim komunikacijama i stepen do kojeg one koriste digitalne alate za prenošenje svojih poruka javnosti i ciljnim grupama.\nDokument „Jačanje profesionalnih standarda ili erozija slobodnog govora: regulacija onlajn medija u Makedoniji” bavi se pitanjima koja se odnose na regulaciju onlajn medija i izazovima i problemima koji proizlaze iz ovog procesa. Dokument analizira domaće i evropsko zakonodavstvo iz oblasti i nudi preporuke za poboljšanje u toj oblasti, primjenjive za različite činioce makedonskog društva.\nAnaliza „Potraga za novim rešenjima: Kreiranje idealnog nastavnog plana i programa novinarstva za Jugoistočnu Evropu” ima za cilj utvrđivanje sastavnih elemenata idealnog kurikuluma novinarstva Jugoistočne Evrope (SEE), uzimajući u obzir različite strukturne i društveno-političke okolnosti sa kojima se suočava novinarsko obrazovanje u ovom regionu. Cilj istraživanja je podstaknuti institucije visokog obrazovanja da prate preporuke sadržane u njemu kako bi procenili i modifikovali svoje kurikulume u novinarstvu prateći indikatore utvrđene u ovom istraživanju.\nPreuzmi (ENG) Preuzmi (MKD) Infografika (MKD) Infografika (ENG)\nKako da se makedonska Radiotelevizija (MRT) transformiše u moderan radiodifuzni medij blizak građanima? Da bi se to postiglo, potreban je drugačiji normativni model javnog servisa od onog koji je sada ugrađen u zakonodavstvo i zakonodavnoj regulativi - participativni model javnog medijskog servisa. Promene koje je potrebno uvesti moraju biti sveobuhvatne - od promene propisa, pružanja odgovarajućih nezavisnih i stabilnih izvora finansiranja, izrade sveobuhvatne strategije razvoja MRT-a i unutrašnjih organizacijskih i tehnološko-proizvodnih aktivnosti. Dokument o javnoj politici „Participativni model za javne medije u Makedoniji: Oživljavanje jedne ideje” pripremljen je u okviru projekta „Perspektive i razvoj javnih medijskih servisa: Komparativna studija o razvoju javnih radiodifuznih servisa Zapadnog Balkana u svetlu evrointegracija.”\nPreuzmi (MKD) Preuzmi (ENG)\nAnaliza „Kampanje od javnog interesa na makedonski način: informisanje građana ili politička propaganda?” Cilj je utvrditi da li su kampanje od javnog interesa koje su se realizovane u Makedoniji putem medija u poslednjih nekoliko godina zaista bile od javnog interesa ili su služile interesima političkih elita ili drugih institucija? Analiza se takođe bavi makedonskim zakonodavstvom i da li se isto poštuje tokom sprovođenja ovih kampanja. Dokument takođe sadrži preporuke za poboljšanje u tom području.\nU iščekivanju predstojećih reformi u medijskoj sferi koje proizlaze iz Pržinskog sporazuma, grupa medijskih organizacija podnela je Vladi Zahtev za sprovođenje sistemskih reformi u medijima, naglašavajući prioritetna pitanja koja zahtevaju hitne zakonske izmene i praktične mere koje nadležne institucije treba da sprovedu. Od Vlade se takođe zahteva da pokrene inkluzivan i transparentan proces javne rasprave sa svim uključenim subjektima, kako o prioritetnim tako i o drugim pitanjima, čije rešavanje može dovesti do poboljšanja slobode izražavanja i stanja u medijskom sektoru.\nSvrha analize „Pod lupom javnosti: pravo na privatnost javnih ličnosti u Makedoniji” je da utvrdi da li informacije o javnim ličnostima objavljene u medijima zadovoljavaju tzv. “Test javnog interesa”, tj. Da li mediji pravilno balansiraju pravo na privatnost tih osoba sa pravom javnosti da “zna”. Dokument takođe daje pregled i analizu zakonodavstva u oblasti i procenjuje da li ispunjava evropske standarde.\nVisoka škola novinarstva i odnosa sa javnošću sprovela je istraživanje “Medijska pismenost u Makedoniji: karika koja nedostaje za aktivno građanstvo”. Uz objašnjenje koncepta „medijske pismenosti” i kako je definisan u međunarodnoj regulaciji, izveštaj je ujedno analizirao i situaciju na ovom području iz lokalne perspektive, odnosno kako se medijska pismenost shvata i praktikuje u srednjem obrazovanju, civilnom društvu i medijima u Makedoniji. Istraživanje je sprovedeno uz podršku Europske Unije.\nPreuzmi (MKD) Preuzmi (Заклучоци - MKD) Preuzmi (Заклучоци - ENG)\nCilj istraživanja „Udruženi za promene: obnavljanje odgovornosti vlade kroz građanske proteste”je da sagleda komunikacijsku praksu medija, aktivista i predstavnika državnih institucija tokom nekih građanskih protesta koji su se održali u Makedoniji 2014 i 2015 godine, to jest, kako ovi činioci komuniciraju sa svojim ciljnim grupama i kako su njihove aktivnosti uokvirene u medijima.\nGrupa stručnjaka i građanskih organizacija, uključujući i IKS Institut za komunikacijske studije, pripremili su Predlog za hitne demokratske reforme čiji je cilj da vrate demokratske standarde i vrednosti u Makedoniji, vraćanjući na taj način i poverenje građana u ključne državne institucije.\nSvrha ovog dokumenta je analizira ravnoteže između prava na privatnost i prava na informisanje javnosti. Dokument se bavi evropskim i makedonskim zakonodavstvom o privatnosti, primerima iz prakse medijskog izveštavanja u Makedoniji s tim u vezi i nudi preporuke za poboljšanje politike privatnosti i informisanja.\n“Priručnik za javni interes u novinarstvu”sublimira opšte prihvaćene vrednosti, principe, standarde i prakse u novinarskoj profesiji. Na osnovu etičkih kodeksa novinarstva, regulacije domaćih i stranih medija i politika rada u najuticajnijim svetskim novinama, priručnik pruža jasne kriterijume za utvrđivanje javnog interesa u vestima. Pored 10 osnovnih principa u novinarstvu, knjiga uvodi test o javnom interesu za novinarstvo.\nInstitut za komunikacijske studije napravio je Sažetak javnih politika u kojem ocenjuje situaciju u medijskom sektoru u Makedoniji u kontekstu preporuka iznesenih od strane Grupe visokih stručnjaka, koju predvodi Reinhard Priebe. Sažetak sadrži precizne dokaze čiji je zaključak da Makedonija nije stvorila osnovne elementarne uslove za fer i demokratske izbore u aprilu 2016 godine.\n“Mediji u Makedoniji: zaštitnici javnosti ili taoci političkih interesa”analizira ulogu medija u zaštiti javnog interesa u Makedoniji i način na koji makedonski mediji tretiraju javni interes u izveštavanju. Dokument analizira makedonsko medijsko zakonodavstvo i nudi preporuke za jačanje uloge medija u zaštiti javnog interesa u Makedoniji.\n“Sudovi: Čuvari javnog interesa ili pojedinačni interesi”bavi se važnijim pitanjima koja se odnose na javni interes u pogledu uživanja osnovnih sloboda i prava građana i pravnih lica u Republici Makedoniji. Svrha dokumenta je prikazati različita stajališta o ulozi sudova u balansiranju između individualnih sloboda i prava i javnog interesa.\nInicijalni izveštaj „Dekonstruisanje koncepta javnog interesa u Republici Makedoniji: (zlo) upotreba u ime građana” pruža sveobuhvatan pregled onoga što predstavlja javni interes i kako se ovaj pojam koristi u različitim pravnim i etičkim kontekstima. Pored toga, izveštaj utvrđuje ključne činioce koji štite javni interes u jednom društvu i identifikuje najbolje prakse u oblasti.\n“Izveštavanje o međureligijskim i međuetničkim tenzijama: značenje iza naslova”fokusira se na medijsko izveštavanje o pitanjima multietničke i multireligiozne prirode i poštovanju profesionalnih novinarskih standarda u informisanju javnosti.\n“Izveštavanje iz paralelnih svetova: mediji zajednica u Makedoniji”otvara ozbiljna pitanja o pravima etničkih zajednica u medijskoj sferi u Makedoniji, zatim o regulatornoj politici u ovoj oblasti i izazovima koji se postavljaju novinarskoj profesionalnoj zajednici.\n“Razlike kroz prizmu redakcija: Pogled iz bliza na stvaranje vesti”prikazuje situaciju u redakcijama i stavove i percepcije urednika, novinara i nekih vlasnika o temama vezanim za izveštavanje o različitostima.\nOva publikacija objavljuje najvažniju dokumentaciju koja je nastala iz projekta „Merenje ekonomskog doprinosa audiovizualnih industrija u Makedoniji”. Smernice za razvoj audiovizualnih industrija sadrže ideje i mere koje su predložili predstavnici ovog sektora na brojnim diskusijama i sastancima, zajedno sa Operativnim planom za njihovu realizaciju.


Datum objave: 12.11.2018 13:31 | Autor: Ministarstvo sporta\nMinistar sporta Nikola Janović održao je danas pres konferenciju povodom isteka roka za podnošenje zahtjeva za usklađivanje rada sportskih klubova sa Zakonom o sportu.\nJanović je podsjetio da su sportski klubovi dužni da ispoštuju zakonski rok i do 14. novembra pristupe procesu usklađivanja sa novim Zakonom, jer će u suprotnom biti izbrisani iz Registra sportskih organizacija.\nU Ministarstvu sporta zadovoljni su dosadašnjim odzivom sportskih klubova, koji, istakao je Janović, korespondira broju onih koji su u prethodne dvije godine dobijali podršku za realizaciju programskih aktivnosti.\nTakođe, Janović je ukazao da je cilj ovog procesa brisanje fiktivnih klubova koji su postojali godinama unazad i konačno uređenje Registra sportskih organizacija, kako bi se stvorio održiv sistem kao nužan preduslov za dalje unaprjeđenje sportske oblasti, te naglasio punu otvorenost Vlade Crne Gore i resornog Ministarstva za dalju snažniju finansijsku podršku sportskim organizacijama.\nLink sa današnje pres konferencije: https://youtu.be/t5aL0Fk1cr8


subota, 30 Novembar 2019 00:00\nZbog tehničkog kvara avioni SAAB 105 neće moći više da lete.\nSat letenja SAAB-a košta 3.000 eura, a Eurofightera 30.000 evra.\nAustrijska vojska, koja već duže vrijeme, zbog teške ekonomske situacije u kojoj se nalazi, ne prestaje da bude predmet izvještavanja medija i debate u javnosti, suočena je sa novim problemom, koji bi mogao ugroziti vazdužnu odbranu zemlje, prenosi Tanjug.\nZbog tehničkog kvara avioni SAAB 105 neće moći više da lete, a do otklanjanja kvara, što bi moglo da traje mjesecima, vazdušnu odbranu moraće da preuzmu avioni Eurofighter.\nTo će, kako se navodi, donijeti ogroman rast troškova za vazdušnu odbranu, jer sat leta Eurofightera košta deset puta više nego SAAB-a 105.\nUz to prijeti potpuni krah vazdušne odbrane, jer kada aerodrom Zeltwelg, na primjer zbog teških zimskih uslova bude zatvoren, onda više vojska neće imati mogućnosti da nadgleda vazdušni prostor letjelicama.\nAvioni nabavljeni 1970-tih\nDo sada je uvijek moglo da se, ako dođe do problema vezanih za vremenske prilike u Zeltwelgu, polete SAAB-ovi koji su stacionirani u Linzu.\nInače avioni SAAB, koji su nabavljeni tokom 1970-tih godina, trebalo je do kraja iduće godine da lete, ali se vojska odlučila za njihovo popravljanje pošto su ovi avioni daleko jeftiniji od Eurofightera.\nPoređenja radi sat letenja SAAB-a košta 3.000 eura, a Eurofightera 30.000 evra.\nAustrijske vlasti trebalo je odavno da odluče o zamjeni zastarjelih SAAB-ova, ali prošla vlada je odluku odložila.\nAustrija je 1970-tih nabavila 40 SAAB 105, a bilo je planirano 20, a do skoro je još samo jedna desetina bila u upotrebi, dok se ostali koriste za dijelove.


Šajkaš uspešno realizovao još jednu akciju čišćenja – Moj Titel\n5. aprila 2021. 10. aprila 2021. urednikLeave a Comment on Šajkaš uspešno realizovao još jednu akciju čišćenja\nŠajkašani i vredni članovi iz Udruženja ljubitelja prirode „Šajkaš” i Lovačkog društva u Šajkašu, uz pomoć Mesne zajednice uspešno su realizovali još jednu akciju čišćenja mesta.\nAkciji se priključio i predsednik opštineTitel, Dragan Božić. Plan je uspešno realizovan i očišćen je put za Mošorin do Titelskog brega.\nTridesetak učesnika ove akcije bili su izuzetno vredni i skupljali smeće koje drugi razbacuju. DOO „Izvor” Šajkaš, nakon četvorosatne akcije skupio je 2 kamiona – „smećara” komunalnog otpada i jedan traktor animalnog otpada.\nZorko Gelić, jedan od organizatora akcije kaže da Udruženje ljubitelja prirode organizuje, pored čišćenja Šajkaša i okoline i akcije pošumljavanja. Apeluje na sugrađane da vode računa o životnoj sredini kako bi njihovo mesto bilo zdravo, a time i lepo.\nPredsednik opštineTitel, Dragan Božić naglašava sa se priključio akciji kako bi dao punu podršku sugrađanima, kako bi Šajkaš zajedničkim snagama učinili lepšim i čistijim, uz nadu da će ekološka svest jačati.\nPoloženi venci na spomenik palim pilotima u Vilovu\n20. aprila 2018. admin@mojtitel\nAkcija uređenja priobalja reke Tise\n26. maja 2018. admin@mojtitel\nMladi u akciji pripremili poselo za graditelje gasovoda Turski tok\n27. novembra 2019. 28. novembra 2019. urednik


Predstavnik BOŠ-a na konferenciji o izazovima i perspektive Srbije u oblasti životne sredine - Centar za evropske integracije\nPredstavnik BOŠ-a na konferenciji o izazovima i perspektive Srbije u oblasti životne sredine\nFond „ECOTOPIA“ organizovao je konferenciju „EU - Izazovi i perspektive Srbije u oblasti životne sredine 2013. godine“, 3. aprila 2013. godine u Beogradu. Konferencija je deo projekta pod nazivom „Unapređenje dijaloga predstavnika državnih institucija u procesu evropskih integracija Srbije u oblasti zaštite životne sredine“ kojeg podržava Britanska ambasada.\nPrvi panel bio je posvećen napretku u procesu usaglašavanja zakonske regulative Republike Srbije sa pravnim tekovinama EU, dok je tema drugog panela bila je vezana za sprovođenje zakonske regulative u oblasti životne sredine u Republici Srbiji.\nAmbasador Velike Britanije u Srbiji Majkl Devenport izjavio je na skupu da se ta ambasada trudi da promoviše značaj zaštite životne sredine. On je rekao da je u prethodnim godinama vidan napredak Srbije u usklađvanju zakona za pravnim tekovinama EU o zaštiti životne sredine, ali da ima jos prostora za unapređenje, naročito u sprovođenju tih zakona. Na niskom nivou, kako je rekao, jeste i nivo svesti i uključivanja civilnog društva u proces odlučivanja, a ključna tačka je i poboljšanje dijaloga Vlade i civilnog sektora.\nO kreiranju javne politike životne sredine u Srbiji i prostoru za aktivno učešće civilnog društva, kao i o iskustvima, aktivnostima i projektima Beogradske otvorene škole u oblasti životne sredine, govorio je Mirko Popović.\nSkupu je prirustvovalo oko 30 predstavnika relevantnih ministarstava i drugih državnih institucija, predstavnici lokalnih samouprava, organizacija civilnog društva koje su aktivno uključene u oblast životne sredine i proces evropskih integracija, predstavnici obrazovnih i naučno-istraživačkih organizacija, privrednog sektora i međunarodne zajednice.


ČIJE DUPE VI OVDE ZASTUPATE? Sergej Trifunović žestoko napljuvao organizatore protesta 1 od 5 miliona! - Informer\nLider Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović žestoko je na Tviteru napljuvao organizatore protesta koji su nedavno poručili daje bojkot izbora jedina opcija i apelovali da se svi potpisnici Sporazuma s narodom pridržavaju tog dokumenta, jer - u suprotnom - za njih neće biti mesta u okviru subotnjih demonstracija\n- Dragi organizatori protesta: vi bejaste građanski protest, je l' tako? Optućujete Vučića za polarizaciju, a šta znači ovaj politički proglas? Čije dupe vi ovde zastupate? Stvarno, jeste li normalni - upitao je Trifunović organizatore protesta 1 od 5 miliona.\nSergej Trifunović PSG protesti 1 od 5 miliona tviter


STAJE I KIA: Obustavlja se proizvodnju u tri fabrike u J. Koreji | Mondo.Me Prod\nSTAJE I KIA Obustavlja se proizvodnju u tri fabrike u J. Koreji\n28. September, 08:18\nSTAJE I KIA: Obustavlja se proizvodnju u tri fabrike u J. Koreji 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n13.04.2020. / 17:19\nSTAJE I KIA: Obustavlja se proizvodnju u tri fabrike u J. Koreji\nAutor mondo.me Izvor mondo.rs Izvor Tanjug 13.04.2020. / 17:19\nJužnokorejska kompanija Kia motors obavestila je sindikat da namerava da obustavi rad u svoje tri fabrike u zemlji, zbog pada izvoza u Evropu i SAD pod uticajem pandemije korona virusa.\nSindikat još nije dao saglasnost na ovaj plan menadžmenta, s kojim trenutno pregovara o platama, izveštava Rojters pozivajući se na izjavu jednog sindikalog funkcionera.\nRad fabrika bi bio obustavljen od 23. do 29. aprila. Slična situacija je i kod drugioh svetskih proizvođača od kojih neki, kao Tojota, kažu da će pokušati da ne otpuštaju radnike.\nIz menadžmenta Kia Motorsa za sada nema komentara povodom ovog pitanja.\nUpravo gledate DANIJEL ALIBABIĆ: "AKO STE ODLUČILI DA SE BAVITE JAVNIM POSLOM, BUDITE DOSLEDNI U SVEMU TOME!" 0 Video Prije 52 min Razgovarali smo sa jednim od omiljenih pjevača crnogorske publike, Danijelom Alibabićem i saznali da uskoro snima...\nUpravo gledate ACO NOVOVIĆ ŠAPTAČ VUKOVIMA: "JA BIH TE LJUDE ODMAH STAVIO NA 2 GODINE ROBIJE!" 1 Video Prije 49 min Aco Novović, čovjek koji uzgaja vukove je zgrožen ubijanjem vukova i mladunčadi i apeluje na sve da se izgradi jedna...


Situacija sa virusom stabilizovana, nije bilo govora o popuštanju mera - Biznis.rs\n9.2.2021 11:11 Autor: Aleksandra Vasić 0\nSve epidemiološke mere u borbi protiv širenja korona virusa u Srbiji ostaju na snazi, rekao je epidemiolog Predrag Kon nakon sednice Kriznog štaba i...\nSve epidemiološke mere u borbi protiv širenja korona virusa u Srbiji ostaju na snazi, rekao je epidemiolog Predrag Kon nakon sednice Kriznog štaba i dodao da nije bilo govora o bilo kakvom popuštanju istih.\n„Procena epidemiološke situacije pokazuje da postoji stabilizacija na visokom nivou, ali se vidi i blagi porast broja zaraženih, koji se može povezati sa povratkom sa skijališta, ali i samom prisutnošću britanskog soja koji je dokazan u više navrata“, objasnio je Kon.\nKrizni štab je predstojeće praznike prepoznao kao dodatni rizik, posebno u situaciji kada još nemamo vakcinisanost sa dve doze cepiva, rekao je epidemiolog i podsetio da je zaštita vakcinom obezbeđena tek kada se primi i druga doza i prođe najmanje desetak dana posle toga.\nKon je rekao i da treba pokušati da se ovo stanje ne pogoršava dalje, objašanjavajuči da je to moguće samo poštovanjem mera.\nNajavio je povećanje kontrola poštovanja mera, koje se mogu očekivati u narednom periodu na planinama, skijalištima, kao i na mestima koja su prepoznata kao mesta zaražavanja, kao što su ugostiteljski objekti.\n„Činjenica je da moramo da izdržimo još neko vreme dok ne steknemo barijeru koju treba da steknemo vakcinom“, naglasio je Kon.\nEPIDEMIOLOŠKE MERE KORONA VIRUS KRIZNI ŠTAB SRBIJA VESTI\nOŽIVLJAVANJE ZEMLJE NIJE BILO LAKO, DRŽAVA MORALA DA PROMENI STAVOVE, kaže…\nU SVETU VIŠE OD 15 MILIONA LJUDI ZARAŽENO KORONA VIRUSOM Najteža situacija i…\nBLAGO SE POPRAVLJA EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA U SRIBIJI Još 295 osoba zaraženo…


EU od Srbije očekuje usaglašavanje spoljne politike sa evropskom EU od Srbije očekuje usaglašavanje spoljne politike sa evropskom\nZemlje kandidati za članstvo u Evropsku uniju imaju obavezu da svoju spoljnu i bezbednosnu politiku postepeno usaglašavaju sa evropskom, a Srbija je u proteklom periodu učinila nekoliko značajnih koraka ka tom cilju, izjavio je šef Delegacije EU u Srbiji Emanuele Žiofre.\n“Srbija se usaglasila sa nekim sankcijama koje je Evropska unija uvela, a koje se odnose na majdansku krizu iz 2014. godine, podržala je i restriktivne mere protiv Belorusije, pa očekujemo da će se ovaj trend nastaviti i u budućnosti. Nema fiksiranih rokova, već očekivanja da će se to dogoditi”, rekao je Emanuel Žiofre.\n“Moramo da zaštitimo naše komšije od sankcija, pogotovo kada je reč o gasu”, naveo je Žiofre i podsetio da je Brisel doneo odluku da Naftnu industriju Srbije izuzme iz paketa sankcija koje je EU uvela Rusiji, čime se ne ugrožava energetska stabilnost Srbije.\n“Mi želimo da vidimo Srbiju da stoji uz nas. Radimo zajedno sa srpskim partnerima na tome da zaustavimo rusku agresiju na Ukrajinu i u stalnom smo dijalogu sa srpskom vladom oko tog pitanja”, naveo je Žiofre.\nDa Evropska unija računa na podršku Srbije i usaglašavanje sa stavom Evropske unije povodom ruske agresije, poručio je i Nj.e Pjer Košar, francuski ambasador u Srbiji. On je naveo da Francuska, kao zemlja koja predsedava Savetom EU, razume da je pozicija Srbije izazovna.\n“Srbija koja želi da postane članica EU ima i određene obaveze, očekujemo da će ih preuzeti, ali smo svesni i poteškoća. Lično me šokira količina ruske propagande u srpskim medijima. Svi moramo da se više potrudimo da objasnimo građanima šta se tačno događa u Ukrajini i pomognemo im da razumeju da nije u pitanju zapadna izmišljotina, već kršenje ljudskih prava i međunarodnog prava”, naveo je Košar.\n“Ruski predsednik Vladimir Putin svojim jednostranim potezima uništio je sav diplomatski napor i naterao nas da reagujemo i tražimo načine da spasimo svetski poredak. Jedinstvo Unije je bilo važno jer je i sam Putin računao da će doći do podele među država članicama”, rekao je Košar.\n“Strateški kompas je veliki iskorak u bezbednosnoj politici, koji se zasniva na 4 stuba – delovanje, bezbednost, ulaganje i saradnja. Evropska unija želi da postane efektniji i jači igrač u krizama i zbog toga ćemo do 2025. godine osnovati stalnu jedinicu za brzo delovanje, koja će imati pet hiljada članova spremnih da odgovore na različite krize. Takođe, zaštitićemo evropske građane od sajber napada, hibridnog rata i manipulacije informacijama. Veliki bezbednosni izazov predstavljaju i klimatske promene”, naveo je Žiofre.\n“Evropska unija je jedna od glavnih ekonomskih sila, ali su naši vojni izdaci značajno manji u odnosu na ostale igrače. Postoji zajednička volja da se to sada promeni. Nemačka je već povećala svoj vojni budžet, a većina sredstava biće uložena u inovacije i razvoj nove opreme”, objasnio je Košar i dodao da je važno da Evropska unija radi sa partnerima na odbrani svetskog poretka u koji je, prema njegovim rečima, Rusija vratila silu.


otadžbina | CityMagazine\nNa nedavno završenom 44. FEST-u, pred beogradskom publikom premijerno je prikazano nekoliko novih domaćih filmova. U tekstu koji sledi osvrnuću se na dva naslova – jedan od njih je pun pogodak, drugi krupno razočaranje.\n„Otadžbina“ i „Dobra žena“ uskoro u bioskopima\nNajmlađa distributerska kuća Fame Solutions, sa timom iskusnih profesionalaca, zadužena je za distribuciju dva nagrađena filmska ostvarenja na tek završenom ovogodišnjem Festu. Reč je o naslovima “Otadžbina” Olega Novkovića i “Dobra žena” Mirjane Karanović, koji u domaće bioskope stižu u martu, odnosno aprilu.\nNacionalna premijera filma “Otadžbina” Olega Novkovića na ovogodišnjem FEST-u\nNovi film reditelja Olega Novkovića, “Otadžbina”, po scenariju Milene Marković, koji je imao svoju svetsku premijeru u zvaničnom takmičarskom programu jednog od najvećih evropskih filmskih festivala u Varšavi, biće premijerno prikazan srpskoj publici na svečanoj premijeri u okviru ovogodišnjeg Internacionalnog filmskog festivala FEST u Beogradu.


Zaječarske rukometašice su u okviru poslednja 2 kola B grupe WRH lige doživele dva visoka poraza od ekipa Grude i Kumanova.\nEkipa “Zaječar 1949” u ove dve utakmice nastupila je u sastavu koji se znatno razlikuje od onog koji je odigrao poslednju utakmicu jesenjeg dela prvenstva ženske Superlige. Čak 6 rukometašica koje su tada bile u ekipi više nisu u klubu i trenutno ekipa nije na nivou koji je za ovakve utakmice potreban.\nOd dva poraza koje su Zaječarke doživele posebno se izdvaja onaj protiv Kumanova od čak 29 golova razlike. Rezultat na kraju utakmice je bio 20:49 u korist makedonske ekipe u kojoj se posebno istakla Trajković koja je postigla 14 pogodaka, 6 manje od kompletnog zaječarskog tima.\nUprkos tome, ova dva visoka poraza nisu preterano poljuljuala samopouzdanje igračica, koje veruju da će uz par pojačanja koja se očekuju ove nedelje moći da u nastavku prvenstva Superlige dođu bar do 8. mesta i sačuvaju mesto u elitnom društvu. Do kraja takmičenja u Superligi ostalo je 9 kola, a zaječarska ekipa nalazi se na 9. mestu i udaljena je 1 bod od pozicije koja garantuje ostanak u ligi i naredne sezone.\nregionalna liga rk zaječar 1949 rukomet Superliga


Američki predsjednik Džo Bajden (Joe Biden) izjavio je 26. maja da je njegova administracija odlučila da se odrekne sankcija za gasovod Sjeverni tok 2, jer je projekat skoro završen, a sankcije bi naštetile odnosima sa evropskim saveznicima.\n„Gotovo je u potpunosti završen“, rekao je Bajden o gasovodu koji će dovoditi gas iz Rusije u Njemačku ispod Baltičkog mora.\n"Nije kao da mogu da dozvolim Njemačkoj da nešto učini ili ne"… " rekao je američki predsjednik novinarima, dodajući da je protiv projekta od njegovog osnivanja.\n"Mislim da bi nametanje sankcija sada bilo kontraproduktivno u smislu naših evropskih odnosa",\nState Department je prošle nedjelje saopštio da su se ruska kompanija koja stoji iza gasovoda, Sjeverni tok 2 AG, i njen njemački izvršni direktor Matijas Varnig (Matthias Warnig), saradnik ruskog predsjednika Vladimira Putina, bavili sankcionisanjem.\nAli Bajdenova administracija odrekla se sankcija, ocijenivši da je to u nacionalnom interesu SAD.\nU Vašingtonu je ova odluka naišla na kritike republikanaca i nekih demokrata. Gasovod, koji bi mogao biti završen do septembra, bio je u središtu političkih nesuglasica između Berlina i Washingtona tokom administracije bivšeg američkog predsjednika Donalda Trampa (Trump).\nOtkako je stupio na funkciju u januaru, Bajden je nastojao da poboljša odnose sa Evropom nakon što su bili narušeni tokom Trampovog mandata.\nAmerički zvaničnici upozorili su da će gasovod Evropu učiniti više zavisnom od ruskih zaliha energije i zaobići Ukrajinu, koja se oslanja na takse za tranzit gasa.\nNjemačka vlada odbila je da zaustavi projekat, tvrdeći da je to komercijalni poduhvat i suvereno pitanje.\nBajden, koji će se odvojeno sastati sa njemačkom kancelarkom Angelom Merkel i Putinom tokom putovanja u Evropu u junu, rekao je da su Nijemci bili svjesni zabrinutosti SAD.\n„Oni znaju da imam čvrst stav o tome i nadam se da ćemo od ovog trenutka moći da radimo na tome kako će se nositi sa tim“, rekao je Bajden.\nMerkel je ranije 24. maja rekla da očekuje dalje razgovore sa Sjedinjenim Državama o projektu Sjeverni tok 2 nakon ukidanja sankcija.


Novosadski pčelari dobili podršku grada - Agro TV\nPočetna Novo Novosadski pčelari dobili podršku grada\nNovosadski pčelari dobili podršku grada\nČlan Gradskog veća za privredu Novog Sada Milorad Radojević prisustvovao je podeli preparata Herba strip za zaštitu pčela čiju je nabavku subvencionisala Gradska uprava za privredu, članovima Društva pčelara “Jovan Živanović”.\n– Sa cilјem pobolјšanja rada udruženja iz oblasti polјoprivrede, Grad Novi Sad je i ove godine izdvojio 8,5 miliona dinara za podršku programskim aktivnostima ovih udruženja. Društvo pčelara “Jovan Živanović”, treću godinu uzastopno, dobija sredstva za nabavku preparata Herba strip, koji mnogo znači pčelarima u borbi protiv varoe. Ove godine, na Konkursu za udruženja, za nabavku tog preparata izdvojili smo milion dinara i omogućili da 12.500 košnica sa teritorije Grada bude na taj način tretirano – objasnio je Radojević i dodao da je subvencija preparata Herba strip samo jedan vid podrške Grada lokalnim pčelarima i udruženju “Jovan Živanović”.\n– Ta podrška se ogleda i u subvencionisanju troškova sertifikacije Fruškogorskog lipovog meda, nastupa na sajmovima i u organizovanju manifestacija. Podrška Grada je usmerena na male, lokalne proizvođače, a budžet za polјoprivredu se povećava iz godine u godinu – napomenuo je Radojević.\nPredsednik Društva pčelara “Jovan Živanović” Milan Bulajić zahvalio se članu Gradskog veća za privredu Miloradu Radojeviću na razumevanju i podršci. On je istakao da finansijska pomoć za nabavku preparata Herba strip mnogo znači pčelarima i doprinosi povećanju broja košnica.\n– Ove godine je interesovanje najveće i možemo da budemo zadovolјni što će veliki broj košnica u Novom Sadu biti tretiran modernim i veoma učinkovitim preparatom koji je na bilјnoj bazi, a koji smanjuje prisustvo parazita Varoe destructor što nam obezbeđuje sigurnije i stabilnije prezimlјavanje – izjavio je Milan Bulajić.


Kasipović: Nema zaraženih virusom korona u zatvorima - Glas Srpske\nSrna 13.07.2020 14:59\nBANjALUKA - Ministar pravde Republike Srpske Anton Kasipović rekao je danas da u kazneno-popravnim ustanovama nema lica zaraženih virusom korona na izdržavanju kazne. Kasipović je istakao da je zadovoljan mjerama koje su u ovim ustanovama preduzete na sprečavanju širenja virusa, saopšteno je iz Ministarstva pravde.\nNa sastanku u Banjaluci Kasipović i predstavnici Sindikata pravosuđa Republike Srpske razgovarali su i o poboljšanju materijalnog statusa zaposlenih u pravosudnim institucijama.\nU saopštenju se navodi da je razgovarano o potrebi izmjena zakona kojima se propisuje radno-pravni status za zaposlene u kazneno-popravnim ustanovama u Republici Srpskoj, kao i Sudskoj policiji, te o nabavci opreme za pripadnike kazneno-popravnih ustanova.\nSagovornici su izrazili zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom, kao i potrebu da se i dalje nastavi da bi bila riješena pitanja koja se odnose na bolji položaj zaposlenih u institucijama pravosuđa, dodaje se u saopštenju.


► Čadež: Osniva se poslovni savet za manje barijera na Zapadnom Balkanu\nPredsednik Кomorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana Marko Čadež najavio je danas da će zajednička regionalna komora, koja okuplja svih šest nacionalnih komora i predstavlja oko 400.000 preduzeća, formirati poslovni savet zapadnobalkanske šestorke, koji će pratiti napredak u otklanjanju prepreka za uspešnije privređivanje u regionu i o tome redovno informisati vlade, predlažući im mere koje će privrednicima olakšati poslovanje i smanjiti troškove.\nSavet će, po rečima Čadeža, činiti vlasnici i menadžeri 12 najvećih kompanija iz celog regiona koje će na operativnom nivou pratiti postignute rezultate u otklanjanju barijera i unapređenju privredne saradnje, saopštila je Privredna komora Srbije čije je Čadež predsednik.\nKako je navedeno, informacije sa terena redovno će biti prosleđivane ministarstvima i vladama regiona i Sekretarijatu CEFTA.\n"Mi sami, u regionu, moramo da preuzmemo odgovornost, ne čekajući signale iz Berlina i Vašingtona", poručio je Čadež, na panelu održanom u okviru video samita lidera Zapadnog Balkana posvećenog ekonomskoj saradnji, u organizaciji vašingtonskog Atlantskog saveta.\nDodao je da je jačanje privrednih veza i uklanjanje barijera uspešnijem međusobnom i poslovanju sa svetom u interesu poslovne zajednice, koja će napredak na tom polju meriti uspehom u savladavanju prepreka sa kojima se sada privrednici suočavaju, kao što je na primer, skraćenjem vremena koje kamioni gube čekajući na granicama i samim tim smanjenjem troškova poslovanja.\nPoslovna zajednica, kako je podsetio, nije zadovoljna brzinom kojom se ti procesi odvijaju i spremna je da aktivno učestvuje u rešavanju problema.\n"Regionalna saradnja je među prioritetima u agendama lidera regiona. To je dobro za region, za ekonomiju, ali i za same lidere, jer ostvarujući rezultate na nacionalnom nivou, ako njihova privreda dobro posluje i građani bolje žive, ponovo će biti izabrani", rekao je Čadež.\nUčesnici panela o regionalnim ekonomskim integracijama na Zapadnom Balkanu u funkciji privrednog oporavka i napretka istakli su značaj poboljšanja poslovne klime za kompanije iz regiona i investitore iz sveta, stvaranje predvidivog poslovnog okruženja, vladavine prava, unapređenja saobraćajne i energetske infrastrukture, jačanja privatnog sektora, pre svega malih i srednjih preduzeća, kao i podrške privredi da se digitalno transformiše i pređe na digitalno poslovanje.


Vučić je na Bledu rekao da su naša ulaznica za ceo svet promene koje sprovodimo, te da je Srbija cenjena zbog drugačijeg pristupa ekonomskim problemima i zbog prihvatanja "težeg puta" u njihovom rešavanju.\nPrema njegovim rečima, kada se postavi lak i težak put većina zemalja i ljudi uvek prihvata "onaj lagani", ali uvek će više biti poštovan onaj koji prihvata teži put.\n"To vam je kao kad na fakultetu učite iz skripte ili ćete 100 puta da pročitate knjigu od 1.000 strana da biste dobro znali. Ja sam uvek za to da se pročita bezbroj puta ta knjiga od 1.000 strana, nego da se te skripte napamet nauče. To jeste teži put, ali ćete više da znate i više ćete moći da doprinesete društvu", rekao je Vučić.\nVučić je naveo i da Srbija ima velike i široke mogućnosti, ali da mnogo toga zavisi od našeg rada.\nPremijer je istakao da ozbiljne zemlje i ljudi razmišljaju nekoliko godina, a neki čak i nekoliko decenija unapred, a kako smatra, kada ljudi hoće da sarađuju i da učine dobro i za neke druge zemlje, uvek mogu da pronađu zajednički interes oko različitih pitanja.\n"Mi imamo mnogo ponuđenog posla, a naše kompanije, i zbog godina koje su prethodile nisu u mogućnosti da obezbede bankarske garancije, nisu u mogućnosti da obezbede uvek najsavremenije mašine", rekao je Vučić.\nZa tako nešto, dodao je, potrebni su dodatni kapital i ulaganje, a Srbija je u stanju da obezbedi nova tržista i o tome je bilo reči sa slovenačkim prijateljima.\nPremijer Srbije veruje da to stvara drugačiju sliku, klimu, politiku i ekonomiju koje moraju da idu zajedno i smatra da je to "ključ i razlog zbog čega svi pozdravljaju promene i reforme u Srbiji".\nOn je, takođe, rekao da svi poštuju drugačiji pristup Srbije regionalnim pitanjima, kao i da nema ekonomskog napretka i uspeha bez političke i ekonomske stabilnosti.\n"Mi moramo da proširimo naše tržište, da proširimo naše vidike, da se ljudi osećaju slobodnije. Videli ste ovde - i Hrvati i Slovenci i Srbi, svi su nas pozdravljali, prilazili da pruže ruku i svi znaju koliko je važna uloga Srbije u regionu", rekao je premijer.\nOn je naveo da će se za godinu dana rezultati veoma ozbiljno videti, ali da nema ekonomskog napretka i uspeha bez političke i ekonomske stabilnosti.\n"Nama ne trebaju problemi u Bosni i Hercegovini, u Makedoniji, Crnoj Gori, u odnosima sa Hrvatskom i sa Slovenijom, niti sa bilo kim. Nama nikakvi problemi nisu potrebni i ako nekome ti problemi nisu potrebni pre svega nisu potrebni nama", podvukao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, slovenački premijer Miro Cerar je iskren prijatelj Srbije, koja ima još mnogo takvih prijatelja u Evropi i zato se o njoj lepo i dobro govori.\nDodao je i da ima onih koji Srbiju ne vole onoliko koliko je vole Cerar, Slovenija i Slovenci.\n"Ali nisam siguran da smo uvek i za sve mi krivi. Polazim uvek od toga da ima naše krivice, ali plašim se da nismo uvek mi za to krivi", naveo je Vučić.\nGovoreći o ekonomskoj saradnji sa Slovenijom, Vučić je rekao da "razmišljamo o izgradnji hipermarketa" u toj zemlji, za šta se nudi više srpskih distributera, pa ne očekuje da će oko toga biti teškoća.\nSuština je, dodao je, da Srbija ozdravi svoju privredu, a nada se da će se sa politikom praćenja tih aktivnosti obezbediti veće tržište za srpske investitore.\nTi investitori, dodao je, prvo moraju da budu dovoljno snažni i jaki u Srbiji, a "ne da se biznis zasniva na tome koliko će državne banke da daju kredita koji neće da budu vraćeni, već koliko će zaista zdravog posla da imaju".\n"Ako je srpski Nektar uspeo da kupi ponos slovenačke ekonomije Fruktal i da bude ovako cenjen u Sloveniji, ako imate Komtrejd koji ovde zapošljavanja oko 800 slovenačkih mladih inžinjera koji rade u IT sektoru, to pokazuje da može da se radi, ali jesmo li imali privredu koju smo mogli da poredimo sa slovenačkom, jesmo li mi to mogli da uradimo", upitao je Vučić.\nPremijer je takođe istakao da je ponedeljak, 23. februar, veliki dan za Srbiju, jer se tada očekuje odluka o sklapanju aranžmana sa MMF-om.


POČETAK OPERATIVNOG RADA KRAJEM GODINE - MontEnergija\nHome Električna energija\tPOČETAK OPERATIVNOG RADA KRAJEM GODINE\nby korisnik1 22/05/2020\nBerzanski tip tržišta koji se planira uvesti u Crnoj Gori omogućiće transparentni pregled tržišta i nove opcije za trgovinu. Osim transparentnosti, korisniku će se dati mogućnost da sam kreira svoj proizvod, time što će u početnoj fazi, osim standardnih proizvoda bazne i vršne energije, moći da kupuje satne profile koji njemu najviše odgovaraju navodi za list EPCG PR i tehnička sekretarka Crnogorske berze električne energije, Dragana Radulović.\nTrgovina na Crnogorskoj berzi električne energije trebalo bi da počne krajem ove godine. Pregovori sa NORD POOL-om uspješno se privode kraju pa se očekuje da svi potrebni ugovori o strateškom partnerstvu sa tom norveškom kompanijom budu potpisani tokom drugog kvartala ove godine. Saradnja uključuje podršku za uspostavljanje procesa i procedura potrebnih za funkcionisanje nacionalnog dan-unaprijed tržišta u Crnoj Gori, povezivanje tržišta sa susjednim zemljama i procese kliringa i finansijskog poravnanja. Početku operativnog rada Berze, prethodiće testna faza.\nPR i tehnička sekretarka Crnogorske berze električne energije, Dragana Radulović, navodi da se paralelno sa pregovorima radilo i na izmjeni zakonske regulative koja reguliše berzu kao novi energetski subjekat.Uskoro se očekuje izmjena Zakona o energetici, a u planu su i izmjene Zakona o PDV-u čime će se olakšati finansijske procedure trgovine na berzi, kaže Radulović.\nBerzanski tip tržišta koji se planira uvesti u Crnoj Gori omogućiće transparentni pregled tržišta i nove opcije za trgovinu.Svako organizovano tržište ima svoju cijenu i jasno je određena prosječna cijena energije na njemu i za koji vremenski period. Ta cijena, za određeni proizvod, ista je za sve učesnike na tržištu, poznata je svim učesnicima i tijelima za nadzor tržišta kako bi sve teklo na konkurentan i nepristrasan način za sve. Osim transparentnosti, korisniku se daje mogućnost da sam kreira svoj proizvod, time što će u početnoj fazi osim standardnih proizvoda bazne i vršne energije moći da kupuje satne profile koji njemu odgovaraju najviše. U kasnijoj fazi, plan je da se zajedno sa ostatkom evropskih tržišta krene na petnaestominutne profile, kao i na otvaranje tržišta unutar dnevne kupovine, koje bi dalo dodatne fleksibilne opcije svim igračima na tržištu da na taj način optimizuju svoju poziciju, najavljuje Radulović.\nOsnivanje berze podstaćiće razvoj konkurentnog, transparentnog i pouzdanog tržišta električne energije. Tržište će biti anonimno, niko neće znati s kim trguje pa tako neće moći ni da utiče na cijenu koja će, u svakom datom trenutku, biti realna. Izvještavanje o trgovanim količinama biće svakodnevno, a na berzi će energiju moći da nabave i postojeći snabdjevači i oni koji će se tek pojaviti u budućnosti, a kupovaće od satnih količina energije do godišnjih profila.\nU Crnogorskoj berzi električne energije ističu da je, uzimajući u obzir uporednu praksu iz regiona, prije svega primjere CROPEX-a i SEEPEX-a, opravdano očekivati visok stepen interesovanja trgovaca i za crnogorsku berzu. Interesovanje za učešće na berzi postoji, naročito zbog činjenice da je podmorski kabl omogućio fizičko spajanje našeg tržišta sa evropskim, najviše od trgovaca koji su već prisutni u regionu. Međutim, postoji i zainteresovanost trgovaca koji do sada nikada nijesu radili sa ove strane Jadrana. U prilog tome govori i interesovanje koje iskazuju trgovci kompanija iz regiona, ali i iz čitave Evrope. Smatramo da će se početkom operativnog rada stvoriti suštinski uslovi za bolje i konkurentnije tržište u Crnoj Gori, ali je to samo početak, ističe Dragana Radulović.\nRadulović kaže da bi se realizacijom planova koji se odnose na spajanje tržišta sa Italijom napravio prvi korak ka spajanju tržišta sa evropskim.\nU toj situaciji može se reći da postoji apsolutno konkurentno tržište bez barijera za trgovinu u kompletnoj Evropi posredstvom nacionalne berze, a uređenje sistema je takvo da je cijena transparentna i dostupna svima na uvid. Još jednom treba napomenuti da je tržište električne energije Crne Gore malo i puna likvidnost berze očekuje se u povezivanju sa regionalnim tržištima, podsjeća PR nacionalne berze električne energije.\nUpitana da prokomentariše zašto se ovoliko dugo čekalo da berzansko tržište električne energije u Crnoj Gori profunkcioniše, s obzirom na to da je Ugovor o osnivanju Crnogorske berze električne energije potpisan još sredinom 2017.godine, Radulović je podsjetila da je za početak operativnog rada berze, potrebno ispuniti i neke preduslove.\nOvo se prvenestveno odnosi na zakonodavni okvir koji treba da definiše šta zapravo predstavlja berza električne energije te na taj način da se postavi osnov za dalje uređenje kroz set podzakonskih akata. Osim toga, neophodna je i tehnička implementacija, kao i implementacija sistema za finansijsko poravnanje, obračun PDV-a, uređenje nadzora kompletnog sistema, kao i postavljanje pravnog okvira za strateško partnerstvo sa potencijalnim partnerom. Svi ovi koraci se u našem slučaju rade tako da budu kompatibilni sa evropskim sistemima, kako bi se povezivanje našeg tržišta sa evropskim, posredstvom kabla sa Italijom, realizovalo što prije i samim tim otvorilo nove tržišne mogućnosti, sa istim uslovima za sve, objasnila je PR i tehnička sekretarka Crnogorske berze električne energije, Dragana Radulović za list Ektroprivrede Crne Gore.\nCIJENE NAFTE DOSTIGLE NAJVIŠI NIVO U GOTOVO...


VODIČ ZA ZAVRŠAVANJE POSLOVA TOKOM PRAZNIKA\nKako i kada rade prodavnice, pijace, banke, pošte narednih dana?\nŠkole, vrtići, banke, pošte, pijace, marketi - skoro ništa neće raditi tokom predstojećih praznika. Ukoliko vam ipak preostane nedovršenog posla, ovo je vodič gde biste mogli da završite obaveze ili obavite kupovinu koja vam je neophodna.\nProdavnice prehrambene robe (hipermarketi i supermarketi) u ponedeljak, 30. aprila, moraju da rade najmanje od devet do 18 sati. U utorak, 1. maja, radnje mogu biti zatvorene, dok u sredu moraju raditi najmanje od devet do 12 časova. Tržni centri u prestonici radiće nepromenjeno.\nBeogradske pijace imaće prilagođeno radno vreme tokom vaskršnjih i prvomajskih praznika, dok će u petak i subotu, 26. i 27. aprila, kao i u sredu i četvrtak, 1. i 2. maja, raditi uobičajeno, saopšteno je iz JKP „Gradske pijace”. Zelene pijace u nedelju, 28. aprila, na Vaskrs neće raditi, osim pijaca „Zemun”, „Dušanovac”, „Banovo brdo”, „Bele vode”, „Gornja varoš” i „Palilula”, koje će raditi od 6 do 13 časova, dok će u ponedeljak, 29. aprila, sve zelene pijace raditi skraćeno od 6 do 13 časova.\nGaraža na pijaci „Zeleni venac” za Vaskrs, 28. aprila, neće raditi, dok će ostalih dana raditi uobičajeno od 6 do 21 čas. Otvoreni tržni centar Novi Beograd - „Buvljak” neće raditi 28. i 29. aprila, a ostalih dana radiće u uobičajenom radnom vremenu od 8 do 20 časova. Na pijaci „Dušanovac” prodaja iz vozila neće biti vršena 28. aprila, dok će ostalih dana ovaj deo pijace raditi uobičajeno od 22 do 6 časova. Parking na pijaci „Dušanovac” radiće 28. aprila od 7 do 19 časova.\n„Pijaca za promet starih stvari i robe sa greškom - Miljakovac” neće raditi 28. i 29. aprila, dok će ostalih dana raditi od 6 do 19 časova. Tržni centar „Krnjača” - cvetna pijaca neće raditi 28. aprila, dok će ostalih dana raditi uobičajeno od 11 do 8 časova narednog dana. Za vreme uskršnjih i prvomajskih praznika, parking na pijaci „Zemun” radiće u redovnom poslovnom radnom vremenu od 00 do 24 sata.\nPošte Srbije su saopštile da će tokom uskršnjih praznika, od 26. do 29. aprila dežurati 74 pošte širom Srbije, dok će Glavna pošta u Beogradu, u Takovskoj 2, i pošte na graničnim i administrativnim prelazima raditi non-stop.


Silajdžić primio Majke enklava Srebrenice i Žepe - Klix.ba\nBiH Silajdžić primio Majke enklava Srebrenice i Žepe\nSilajdžić primio Majke enklava Srebrenice i Žepe\n25.12.2007. u 15:51\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Haris Silajdžić primio je predstavnice Udruženja građana "Majke enklava Srebrenica i Žepa".\nTokom sastanka predstavnice Udruženja upoznale su Silajdžića sa trenutnim aktivnostima, posebno onim koje se tiču postupka po tužbi žrtava genocida protiv vlade Holandije i Ujedinjenih nacija. Istakle su da je za ovaj postupak presudna 2008. godina, da je primarno da se utvrdi odgovornost tuženih strana zato što nisu spriječile genocid u Srebrenici pa tek onda naknada štete za žrtve genocida.\nTakođe su istakle problem pomoći stvarnim povratnicima u Podrinje, obzirom da povratnici koji žive na ovom području nemaju osigurane najelementarnije uslove za život i opstanak, o čemu po njihovom mišljenju ne vode dovoljno računa nadležna resorna ministarstva i druge institucije.\nSilajdžić je podržao nastojanja Udruženja da se pomoć obezbijedi stvarnim povratnicima prvenstveno kroz konkretne projekte za održivi povratak na ovom području, kao i da se pomogne porodicama koje su u statusu socijalne potrebe i nisu u mogućnosti privređivati, navodi se u saopćenju iz kabineta člana Predsjedništva BiH Harisa Silajdžića.\nTakođe je dao podršku da se raspodjela 1000 motokultivatora koje je donirala Islamska Republika Pakistan žrtvama genocida, izvrši stvarnim povratnicima na ovom području obzirom da je bilo dosta pritužbi na dosadašnji način odabira korisnika ove donacije.


CEAS: Zajednički zataškavajući poduhvat izvršne vlasti, pravosuđa i Vojske Srbije - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nObjavio Autonomija 13 decembar 2016 .\nCentar za evroatlantske studije (CEAS) iz Beograda upozorio je da od 1999. godine do danas u Srbiji na sceni kontinuirani “zajednički zataškavajući poduhvat slučajeva RTS, Topčider i Leskovac” koji sprovode sve izvršne vlasti, pravosudni organi i Vojska Republike Srbije.\n“Odnedavno smo svedoci kako aktuelna vlast, koja za rešavanje ovih predmeta, kao ni bilo koja prethodna, nikad nije pokazala primereno interesovanje, sada iste bezočno zloupotrebljava u cilju obmanjivanja javnosti i zastrašivanja pojedinih aktera društvenog života”, ukazuje se u saopštenju CEAS-a.\n“To bi bio i jedini pravi način isterivanja na čistac i nekih za tadašnje režime eventualno nepovoljnih saznanja o kojima se sada bezočno spekuliše u medijima bliskim premijeru Vučiću”, dodaje se.\n“Imajući u vidu da se radi o navodnim ‘haškim istražiteljima’ indikativno je da se ova vlast setila ovog slučaja na ovakav način tek sada kada je očito da ona nema političke snage ili volje da Haškom sudu isporuči troje radikala zbog nepoštovanja Haškog suda”, navodi se u saopštenju.\nCEAS je ocenio “neprimerenim i čudnim” da ključni pravni zastupnici budu ujedno i bliski vlasti pa i narodni poslanici, navodeći da to, ali i “par vrlo čudnih pravnih poteza, a pre svega neka nepostupanja daju za pravo na ocenu da se radi o ‘zajedničkom zataškavajućem poduhvatu’, koji sada eskalira u skretanje Srbije se evropskog kursa-delegitimizacijom Haškog tribunala”.\n“Posebno nas brine što se ni ovim brutalnim povodom spominjanja ubistva gardista u Topčideru ni jedan akter društvenog života, a ni mediji koji inače o ovim predmetima površno i patetično izveštavaju, nije setio da pomene i druge vojnike nastradale pod vrlo čudnim okolnostima i istom vremenskom periodu, a pre svega one nastradale u kasarnama u Leskovcu u periodu 2004-2005. Godine”, napominje se u saopštenju.\nCEAS podseća i da od 2007. godine skuplja dokaze koji ukazuju “da su, ne samo vojnici u Topčideru, već i tri vojnika u kasarnama u Leskovcu u periodu 2004-2005. ubijeni, a da vojska Srbije i drugi istražni i sudski organi, očito pod uticajem delova vojske, a pre svega VBA, tvrde da su se oni ubili, bez obzira na seriju dokaza koji govore suprotno i propusta koji upućuju na zataškavanje ovih slučajeva”.


Dnevni izvještaj /COVID podaci za Kanton Sarajevo odavno nisu bili ovakvi / Radio Sarajevo\nDnevni izvještaj / COVID podaci za Kanton Sarajevo odavno nisu bili ovakvi\n13. 12. 2021. u 10:59:00 Radiosarajevo.ba\nJedan pacijent je preminuo od posljedica ove bolesti.\nTrenutno su na bolničkom liječenju 122 pacijenta, od kojih je 113 sa akutnom infekcijom, dok su ostali post covid ili se nalaze na opservaciji/trijaži.\nUdio nevakcinisanih osoba u broju hospitaliziranih je 81,15 posto.\nNa Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu liječi se 69 pacijenata, a u Općoj bolnici "Prim.dr. Abdulah Nakaš" 53. Na respiratoru je devet osoba, 14 ih koristi neinvazivnu ventilaciju, dok je na kiseoničkoj potpori disanju pet pacijenata.\n"U proteklih sedam dana prosječan broj zaraženih je 94 dok sedmična incidenca, odnosno broj oboljelih na 100.000 stanovnika, iznosi 157", podaci su Zavoda za javno zdravstvo KS.\n:( / Banja Luka tuguje: Borbu sa COVID-om 19 izgubila majka jednogodišnje bebe\nNa drive-in punktovima i u COVID-ambulantama uzet je 491 PCR bris. Drive-in punktovi na Vrbanji, Ilidži i Semizovcu rade svaki dan u terminima od 07:30 do 20:00 sati.\nCOVID-pozivni centar zabilježio je 297 poziva, a obavljeno je i 179 razgovora s pacijentima putem telefonskih brojeva u COVID-ambulantama.\nProteklog dana u Kantonu Sarajevo vakcinisane su 124 osobe.\nTagovi: COVID-19 Kanton Sarajevo dnevni bilans\nBilten / U COVID odjelu Opće bolnice osam pacijenata na intenzivnoj njezi\nBilten / COVID izvještaj za BiH: KCUS nije dostavio podatke za protekla 24 sata


Srbija je opustošena, ali politička elita i dalje pljačka\nPerspektive srpske privrede nisu više crne, jer ih više i nema. Onaj ko je mislio da je u ekonomskom smislu Srbija dotakla dno, mora da prizna kako je grešio, jer ova zemlja sve dublje tone, a dna nigde na vidiku. Do kraja godine republički budžet mora da nađe najmanje milijardu evra vanrednih prihoda samo da bi pokrio tekuće troškove. O nekom povećanju standarda građana nema ni govora, a bićemo srećni ako većina građana ne poumire od gladi pre početka 2014.\nPo izjavama najviših zvaničnika Srbije, u budžetu ima para za samo do kraja septembra. Posle toga je neizvesno da li će država moći da isplaćuje plate svojim zaposlenim, penzije i ostale svoje obaveze. U ovom trenutku se procenjuje da u kasi nedostaju dve milijarde evra.\nSamo za tekuće potrebe do kraja godine Srbija negde mora da pronađe milijardu evra, a na naplatu dolaze i neki ranije uzeti krediti. U ovom trenutku država može da se dalje zadužuje samo po kamati od šest do sedam odsto godišnje, što odgovara ceni po kojoj smo u ranijem periodu uzimali takozvane nepovoljne kredite.\nJeftinije pozajmice su moguće jedino u okviru političkih aranžmana kojih u ovom trenutku nema na vidiku. Vredi podsetiti da su pučisti posle 5. oktobra 2000. najavili dolazak jeftinih zajmova, koji ni do danas nisu stigli. Isto se desilo i sa parama obećanim ako se isporuči Slobodan Milošević, tako da nema razloga da se veruje kako će Zapad finansijski da nagradi Srbiju za odricanje od Kosova i Metohije.\nUprkos slugeranjskom stavu srpskih vlastodržaca prema stranim moćnicima u pogledu, ne samo Kosova, već i svih ostalih problema koji treba da budu rešeni, Svetska banka je odbila da Srbiji do kraja godine da hitan zajam u visini od 200 miliona evra. Jasno je da politički ustupci sadašnjih vlasti više nisu dovoljni da bi se dobio i jedan jedini cent po povoljnim uslovima, jer je vlada pred Zapadom već skinula gaće, a za dalje se ionako ništa ne pita.\nMeđunarodni monetarni fond, od čijeg mišljenja zavisi da li ćemo i pod kojim uslovima dobiti nove kredite, pregovore sa Srbijom vodi namerno sporo znajući da vreme radi protiv nas. Ako se ne postigne dogovor sa MMF-om neće se dobiti ni ostatak od ruske pomoći srpskom budžetu u visini od 200 miliona evra, osim ako Kremlj ne bude video neki politički interes u kreditiranju bankrotirane Srbije.\nDa bi se uopšte pomerili sa mrtve tačke u pregovorima sa Međunarodnim monetarnim fondom, vlasti Srbije moraju da prihvate neljudske mere štednje koje do sada ni jednu zemlju nisu izvukle iz krize, ali su zato mnoge od njih koje su slušale MMF doživele pobune izgladnelog naroda.\nMrtvaci na državnim jaslama\nKako bi očuvala socijalni mir srpska vlada je subvencijama održavala nisku cenu gasa i struje za domaćinstva. U predizbornoj kampanji prošle godine Srpska napredna stranka je obećavala da će, ukoliko joj birači poklone poverenje, cenu struje čak smanjiti za 20 odsto. To je svojevremeno obećavala upravo sadašnja ministarka energetike Zorana Mihajlović koja je u međuvremenu odobrila poskupljenje struje za preko deset odsto. Obećanja se u izbornim kampanjama olako daju i brzo zaboravljaju.\nOd septembra će i gas da poskupi za u proseku 5,7 odsto budući da Srbija više nema para da finansira gubitke Srbijagasa nastale tako što se ovaj energent prodaje po nižoj ceni od nabavne.\nNastavljanjem politike stezanja kaiša koju nameće MMF, vlasti Srbije rizikuju da do kraja izgladne sopstveno stanovništvo. Pošto ima veoma malo stranih investicija, jedina nada za polumrtvu privredu jesu državne jasle, ali na njima ima mesta za sve manje preduzeća.\nZbog nepovoljne konjukture, koja je direktna posledica nerazumne štednje, plate su već danas nedovoljne za puko preživljavanje.\nProsečna plata u Beogradu je 44.000 dinara, što je premalo imajući u vidu da na listi od 131. najskupljeg grada na svetu, zauzima visoko 86 mesto. Zahvaljujući komunalnim vlastima na čelu sa Draganom Đilasom, sam boravak u Beogradu je preskup. Polovina pomenute prosečne plate, prosečna porodica troši na račune, a za prevoz derikožama iz Bus plusa daje još 6.000 dinara mesečno, dok za najobičnije komunalije izdvaja 8.000 dinara mesečno za stan od 60 kvadrata.\nU celokupnoj ovoj situaciji posebno zabrinjava to što su donedavno najrazvijeniji krajevi Srbije danas na dnu lestvice standarda građana. Na prvom mestu ove negativne liste nalazi se Valjevo, u kome su neophodne skoro dve prosečne plate, da bi se napunila potrošačka korpa. Na drugom mestu je Smederevo, gde je potrebno zaraditi 1,80 plata da bi se napunila potrošačka korpa, a zatim slede tri grada iz Vojvodine: Subotica, Zrenjanin i Sremska Mitrovica.\nNekada jedan od industrijski najrazvijenijih gradova bivše Jugoslavije, Zrenjanin, danas je na prvom mestu po ceni prosečne potrošačke korpe među prvih petnaest gradova sa najnižim standardom. U tom gradu je potrebno imati 1,76 plata od po 40.890 dinara kako bi se napunila potrošačka korpa vredna čak 72.142 dinara. Poređenja radi, u Beogradu ta ista korpa košta 68.039 dinara, pa je tako stanovnicima prestonice dovoljno 1,36 prosečnih plata da bi pregurali mesec.\nSirotinja pod jednim krovom\nZbog ovakvog stanja, gde prosečna plata ne zadovoljava ni najosnovnije potrebe, a istovremeno većina stanovništa sanja da ima makar tolike prihode, nije čudno što polovina mladih do 25 godina i svaki deseti u uzrastu između 26 i 35 godina starosti živi zahvaljujući finansijskoj pomoći roditelja. Ovom statistikom su, da sve bude jasnije, obuhvaćene samo one osobe koje nemaju nikakve druge prihode osim "džeparca" koji im dodeljuju stariji rođaci. Njima treba dodati i one koji, istina, imaju nekakve prihode, ali nedovoljne da se preživi pa su i oni na roditeljskom budžetu, ali neobuhvaćeni pomenutom statistikom.\nU statistici se, međutim, pominju i oni mladi koji još uvek žive u roditeljskom stanu, jer nemaju sredstva da se osamostale. Skoro dve trećine građana Srbije u uzrastu između 18 i 35 godina živi pod istim krovom sa roditeljima, a neretko i sa babama i dedama i ostalom rodbinom. Na birou za zapošljavanje zvanično se nalazi 210.545 mladih osoba, od kojih je njih 28.042 sa fakultetskim diplomama, dok je stvarna brojka daleko viša, ali iz nekog razloga ne ulazi u zvaničnu statistiku. Ipak, i pomenuti podatak je zastrašujući, jer on znači da svaki drugi mladi građanin Srbije nema stalni posao. Poređenja radi: u Španiji, koju potresa do sada najveća ekonomska kriza u istoriji, taj postotak iznosi tek nešto više od 35 odsto.\nZbog daljih pritisaka MMF-a Srbija uz smanjenje javnih troškova mora da poveća budžetske prihode, zbog čega raste pritisak na preduzeća. Jedan zaposleni građanin Srbije svojim doprinosima i porezima na leđima nosi 2,5 ljudi koji ne ostvaruju prihode.\nSrbija je zbog potreba države da nekako namakne pare u budžet, verovatno, jedina država na svetu gde preduzeća plaćaju i kada ne rade. Zbog ovakve situacije većina malih i srednjih preduzeća u Srbiji sa radom prestaje u prve tri godine svog poslovanja. Uvek, para gladna država, pri tome je postala bukvalno usisivač za pare, pa se, na primer, od tri milijarde evra koje je od 2001. u Srbiju uložila Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) veći deo para prelio u budžet, a samo je sitniš otišao privredi kao investicija ili kredit.\nKo preživi platiće\nI pored toga što država otima gde i šta stigne, nijedno preduzeće nije u povoljnijoj finansijskoj poziciji u odnosu na privatni sektor. Preko 200 javno-komunalnih preduzeća u Srbiji budžetu duguje za porez ili doprinose za zaposlene. Samo njih osam je uspelo da pribavi garancije svojih osnivača, republike ili lokalne samouprave, i da na taj način uđe u postupak reprograma dugova. Ostalima će računi ostati blokirani dok, ili ne dobiju tražene garancije ili ne namire svoje obaveze.\nOd ukupno 321 javno-komunalnog preduzeća, njih čak 57 duguje preko milion dinara (na prvom mestu je JKP Lazarevac sa 461,2 miliona dinara), a samo četvrtina nema nikakve nenamirene obaveze prema budžetu.\nTeško može da se očekuje neko poboljšanje u dogledno vreme, jer to ne nagoveštavaju ni kretanja bruto društvenog proizvoda (BDP). Iako je u prvom polugodištu srpski BDP ostvario rast od 2,1 odsto na međugodišnjem nivou, za neko osetnije poboljšanje konjukture domaćoj privredi je potreban bar tri puta veći rast. Uz to, rast BDP-a je u najvećoj meri usledio zahvaljujući uspesima kragujevačke fabrike automobila i izuzetno povoljnih vremenskih uslova koji su uslovili uspešnu poljoprivrednu sezonu.\nI za sledeću godinu planira se isti rast BDP-a od dva do 2,5 odsto, što znači da privreda stagnira, mada ohrabruje činjenica da smo izašli iz recesije. Ako bi do kraja godine popustili inflatorni pritisci, stručnjaci smatraju da bi se stekli uslovi za smanjenja kamatne stope Narodne banke Srbije, što bi zatim moglo da rezultira povećanim kreditiranjem privrede od strane poslovnih banaka.\nDosadašnja iskustva, sa druge strane, pokazuju da banke nemaju interes da kreditiraju mala i srednja preduzeća koja predstavljaju okosnicu srpske privrede, i to zbog visokih rizika i troškova obrade, a malih prinosa. Prosečan kredit za ova preduzeća do sada je iznosio jedva 25.000 evra iz čega se već vidi da ovaj privredni sektor nema nikakvu razvojnu viziju, već da je usredsređen na puko preživljavanje.\nKoliko je slika srpske privrede crna vidi se i iz činjenice da većina preduzeća nije u stanju da svojim radnicima isplati ni zakonom zagarantovanu minimalnu platu. U Uniji poslodavaca Srbije ukazuju na to da se podizanjem minimalaca podiže i koeficijent zarade, a time i ukupna masa za plate što mnogima predstavlja velike rashode. Zato ne žele da razmišljaju o bilo kakvim povišicama dok se ne steknu bolji uslovi za privredu. Veliki broj domaćih preduzeća postigao je dogovor sa radnicima (po principu "ili pristani ili pakuj stvari i idi") da će im do kraja ekonomske krize biti isplaćivan samo minimalac, a da bi razliku do pune plate mogli da dobiju tek posle toga. Ako i poslodavac i radnici dotle požive.\nU poslednje dve godine spisak najmanje plaćenih radnika je porastao za više od 200.000 imena, tvrde u Socijalno-ekonomskom savetu, sa tendencijom daljeg rasta. Poslednje povećanje minimalne plate dogodilo se u aprilu prošle godine i to isključivo zahvaljujući tome što se ondašnja vlast nadala da će time da dobije još neki glas na majskim izborima. Od tada je sve višestruko poskupelo, tako da su efekti ovog povećanja nestali već posle samo nekoliko meseci.


Ma Batrovcima putnička vozila čekaju tri sata, a na prelazima Bezdan i Bogojevo po dva.\nAutomoto savez Srbije u izveštaju o stanju na putevima navodi da je večeras saobraćaj umerenog intenziteta i odvija se po uglavnom mokrim kolovozima.\nI DANAS POJAČAN SAOBRAĆAJ: Najveće gužve iz pravca Bugarske i Severne Makedonije\n29. 08. 2021. u 08:48\nViše opreznosti biće potrebno na deonicama koje prolaze kroz stenkse useke i klisure zbog mogućih odron, kao i na mestima gde se izvode radovi, upozorava AMSS.\nTako se do 1. novemnbra u periodu od 7 do 15 časova izvode radovi na redovnom održavanju deonice Lončanik - Obrenovac (Valjevski put), pa se saobraćaj odvija naizmeničnim propuštanjem vozila i regulisan je semaforskom signalizacijom. Do 4. oktobra u periodu od 07.00 do 17.00 časova izvodiće se radovi na presvlačenju kolovoza asfaltom kroz grad Knjaževac (Provalija). U toku izvođenja radova saobraćaj će se odvijati naizmeničnim propuštanjem vozila. Radovi će biti obeleženi adekvatnom saobraćajnom signalizacijom i opremom, uključujući i mahače.\nDo 2. oktobra u periodu od 7 do 15 časova izvodiće se radovi na redovnom održavanju na deonici Zrenjanin- Sutjeska. U toku izvođenja radova saobraćaj se odvija naizmeničnim propuštanjem vozila i regulisan je semaforskom signalizacijom. Do 26. oktobra dvokratno u periodu od 8 - 11 i od 14 - do 17 časova doći do obustave saobraćaja zbog asfaltiranja kolovoza na putu između Pirota i mesta Kitka. U terminima potpune obustave saobraćaja vozilima hitne pomoći i vozilima Sektora za vanredne intervencije biće omogućen prolaz.\nProdužava se obustava saobraćaja do 8. oktobra na deonici Gola Glava - Joševa i to zbog radova na rekonstrukciji mosta preko reke Ub. Alternativni putni pravac za teretni saobraćaj je preko Valjeva i Carića, dok je za putnička vozila alternativni putni pravac preko Družetića.\nDo 1. novembra biće izmenjen režim saobraćaja na deonici petlja Vodanj - petlja Kolari, u zoni petlje Kolari, a za saobraćaj će biti zatvoreno uključenje prema Beogradu. Ujedno će na levoj kolovoznoj traci auto-puta, u smeru Niš - Beograd za saobraćaj biti zatvorene vozna i zaustavna traka, a saobraćaj će se odvijati preticajnom trakom.\ngužve na granicama gužve na granici gužve na graničnim prelazima kolone na granici gužve u saobraćaju


Za Simpo i Jumko nepoznat model privatizacije - VranjeNET\nZa Simpo i Jumko nepoznat model privatizacije\nVranje – Model privatitacije za Simpo i Jumko još uvek nije utvrđen, saznaje portal Vranje NET iz Agencije.\nKako je navedeno iz ove institucije, u skladu sa Zakonom o privatizaciji, Agencija je oktobra prošle godine dostavila dopis Ministarstvu privrede sa predlogom da model privatizacije Jumka bude strateško partnerstvo, odnosno zajedničko ulaganje putem osnivanja novog privrednog društva.\nIako je Ministarstvo privrede najavilo da će do 1. decembra 2014. doneti odluku o metodu i modelu privatizacije, to se u slučaju Jumka nije dogodilo.\n– Odluka o modelu privatizacije još nije doneta – kratko su tim povodom naveli iz Agencije.\nŠto se Simpa tiče, na osnovu Inicijative o rešavanju poslovnih problema i statusa ovog preduzeća, koju su pokrenuli Ministarstvo privrede i Ministarstvo finansija, jula prošle godine potpisan je Ugovor o mirovanju dugova sa svim poslovnim bankama. Zaključkom iz avgusta 2014, Vlada se saglasila da se potraživanja prema Simpu i njegovim povezanim društvima, po osnovu poreskog duga i ostalih dugova po osnovu javnih prihoda, dospela i nenaplaćena na dan 30.06.2014. godine konvertuju u trajni ulog Republike Srbije u kapital Simpa.\n– Agencija za privatizaciju je oktobra 2014. donela Zaključak o prekidu postupka privatizacije, koji će trajati do rešavanja prethodnog pitanja, odnosno registracije promene vrednosti i strukture kapitala u nadležnim registrima, u skladu sa Zaključkom Vlade. Postupak konverzije nije okončan – kažu u Agenciji.\nInače, prošle godine Agencija je pozvala potencijalne investitore da pošalju pismo o zainteresovanosti za ulaganje u neprivatizovana srpska preduzeća. Želju da kupi Jumko pokazala je poljska kompanija Andropol, dok je za Simpo, navodno, bila zainteresovana ruskа Delo grupa.


Washington: Rusija je ponizila SAD u slučaju Snowden | Poskok\nWashington: Rusija je ponizila SAD u slučaju Snowden\nRusija je jučer definitivno odbacila molbe Sjedinjenih Američkih Država i odobrila Edwardu SNOWDEN jednogodišnji azil. Bivši uposlenik Centralne obavještajne agencije i Državne agencije za sigurnost SAD-a živio je više od pet tjedana u tranzitnoj zoni moskovskog aerodroma Sheremetyevo.\nWashingtona poručuju da je zbog ovoga doveden u pitanje susret predsjednika ovih dviju država u Rusiji narednog mjeseca. SAD su nastojale privoljeti Rusiju da im isporuči Snowdena kako bi se suočio sa optužbom za špijunažu i objavljivanje tajnih dokumenata.\nSnowden, čije je obznanjivanje američkog tajnog projekta špijuniranja građana širom svijeta u sklopu borbe protiv terorizma izazvalo bijes SAD-a, zahvalio je Rusiji na odobravanju privremenog jednogodišnjeg azila te izjavio da je “pobijedio zakon”.\nAnatolij Kucherena, Snowdenov advokat u Rusiji, je izjavio novinarima, prenosi Reuters, da je ovaj 30-godišnjak pronašao utočište u privatnoj kući kod američkih iseljenika u Rusiji.\nOvaj potez Rusije narušio je ionako loše odnose između dviju zemalja, koji su ionako napeti zbog ruske podrške sirijskom predsjedniku Basharu al-Assadu te niza drugih pitanja.\n“Ekstremno smo razočarani potezom Vlade Rusije, koja se odlučila na ovaj korak nakon što smo jasno zatražili Snowdenov povratak u SAD, kako bi se suočio sa optužbama”, izjavio je glasnogovornik Bijele kuće, Jay Carney.\nIzmeđu ostalih, reagirao je i američki senator John McCain i zatražio “reviziju odnosa sa Moskvom”.\n“Njihov čin je sramotan i namjerno su ponizili SAD”, navodi se saopćenju senatora McCaina.


On je istakao da su ispoštovani rokovi kojima je predviđeno da predsednik Skupštine grada iz prošlog saziva, u roku od 10 dana od objavljivanja rešenja o dodeli odborničkih mandata, pokreće proceduru za formiranje novog sastava u Starom dvoru.\n- U skladu sa Zakonom o lokalnim izborima i Poslovnikom Skupštine grada Beograda, doneo sam odluku da sazovem konstitutivnu sednicu Skupštine grada, koja će se održati 11. juna - naglasio je Nikodijević.\nNa tom, prvom zasedanju posle izbora, beogradski odbornici glasaće za predsednika Skupštine grada, zamenika predsednika, sekretara i njegovog zamenika. Sve dok se ne izabere ko će predsedavati u parlamentu glavnog grada, konstitutivu sednicu vodi najstariji odbornik novog saziva Skupštine.\nU klupama Starog dvora ima mesta za 110 gradskih tribuna. Na izborima koji su održani 3. aprila, najviše glasova i 48 mandata osvojila je lista okupljena oko SNS "Aleksandar Vučić - Zajedno možemo sve", koalicija Vladete Jankovića "Ujedinjeni za pobedu Beograda" dobila je 26 mesta. Na trećem mestu je koalicija "Moramo", koja će imati 13 odbornika, a socijalisti osam. Jedno mesto manje u Skupštini Beograda dobila je lista NADA. Po četiri mandata imaju "Zavetnici" i koalicija "Dveri - POKS".\nOd momenta kada se formira prestonički parlament, odbornici na raspolaganju imaju 30 dana da izaberu gradonačelnika. Kandidata za prvog čoveka prestonice predlaže predsednik gradske Skupštine, na period od četiri godine, tajnim i većinskim glasanjem.\nTokom izborne kampanje, kao potencijalne kandidate za čelo Beograda naprednjaci su isticali nekadašnjeg vaterpolistu i aktuelnog predsednika GO Novi Beograd Aleksandra Šapića, socijalisti advokata Tomu Filu. Nosilac liste "Ujedinjeni za pobedu Beograda" Vladeta Janković ujedno je bio i njihova opcija za prvog čoveka glavnog grada, dok je kandidat "Moramo" bio Dobrica Veselinović. "Zavetnici" su predlagali dr Mladena Kočicu, NADA bi Beograd poverila Vojislavu Mihailoviću, a "Dveri - POKS" dr Borislavu Antonijeviću.\nKo će naslediti aktuelnog gradonačelnika prof. dr Zorana Radojičića i upravljati prestonicom u naredne četiri godine, Beograđani će saznati najkasnije sredinom jula.\nDUŽNOSTI PRVOG ČOVEKA\nGRADONAČELNIK ima pomoćnika i zamenika, koji obavljaju njegove funkcije u slučaju dužeg odsustva. Prvi čovek prestonice zastupa Grad, direktno se brine o sprovođenju odluka i drugih pravnih akata Skupštine Beograda. Naredbodavac je za izvršenje budžeta, usmerava i usklađuje rad gradske uprave, te donosi pojedinačne akte za koje je ovlašćen zakonom, statutom ili odlukom parlamenta.\nSEDNICE GIK: Odbijeno 95 prigovora\n12. 04. 2022. u 22:11\nSkupština Grada Beograda Skupština Beograda izbori u Beogradu


ALEKSIĆ: NEMA STAJANJA SA PROTESTIMA DO KONAČNOG REŠENJA - A TO JE SLOBODA - Glas Šumadije\nNaslovna > Politika > ALEKSIĆ: NEMA STAJANJA SA PROTESTIMA DO KONAČNOG REŠENJA – A TO JE SLOBODA\n09/01/2019 824Ostavi komentar na ALEKSIĆ: NEMA STAJANJA SA PROTESTIMA DO KONAČNOG REŠENJA – A TO JE SLOBODA\nPrvi potpredsednik Narodne stranke i narodni poslanik Miroslav Aleksić je izjavio da bi voleo da neko iz aktuelnog režima, pre svega Vučić, koji je personifikacija vlasti, kaže kog dana i koje godine će oni preuzeti odgovornost za stanje u Srbiji. Sedam godina oni već vladaju Srbijom, i posle sedam godina, okrivljuju neke druge za sadašnje loše stanje.\nMoj lični utisak je da je Aleksandar Vučić najneuspešniji lider i vladar od 2000. jer svi koji su vladali u tom periodu nisu imali ni blizu toliku moć i apsolutnu većinu bez trulih kompromisa i dogovora iznuđenih ucenama.\nGovoreći o masovnim protestima građana, on je istakao da je Aleksandar Vučić taj koji je svojom lošom politikom izveo nezadovoljne građane na ulice. Protesti su odgovor građana na stanje u državi i društvu, ovde se ne radi samo o političarima, ovde se radi o pogrešnoj politici.\nNije sporan samo Aleksandar Vučić, niti bilo koji drugi čovek, pa se protiv njega protestuje, već je sporna njegova politika koja Srbiju vodi u čistu diktaturu, politika koja ukida slobodu, rekao je Aleksić i podsetio da su protesti počeli da se šire po Srbiji.\nNajveći broj onih koji su učinili najveća nepočinstva u periodu 2000-2012. danas se nalazi upravo u redovima Srpske napredne stranke. Tu su kadrovi i DSS, i DS, i G17, i ne znam kojih još grupa građana, svi iz ličnog interesa, a ne interesa Srbije , rekao je Aleksić za Danas.\nOn je poručio da će opozicija bojkotovati izbore ako se ne ostvare demokratski uslovi za njihovo održavanje, kao i da će ti izbori pokazati koje stranke u Srbiji stvarno čine opoziciju, a koje to nisu.\nUkoliko budemo bojkotovali izbore i krenemo u tu borbu, onda nema nazad, ako svi izađemo iz institucija i pozovemo građane da ne izlaze na izbore, to znači da SNS neće imati legitimitet kakvu god pobedu da ostvari, zaključio je Aleksić.\nTagovi: Aleksandar Vučić Miroslav Aleksić Narodna stranka protesti


Krokodilu Dandiju dozvoljeno da napusti Australiju – Nadlanu.com\nKrokodilu Dandiju dozvoljeno da napusti Australiju\nObjavljeno 3. sep 2010. / 00:00:00\nSIDNEJ, 3. septembra 2010. (Beta) – Australijskom glumcu Polu Hoganu, najpoznatijem po trilogiji "Krokodil Dandi", dozvoljeno je da se vrati u SAD gde živi, pošto mu je u avgustu, kad je došao na sahranu majke, zbog sukoba sa poreznicima, bilo zabranjeno da napusti rodnu zemlju, javile su agencije.\nSIDNEJ, 3. septembra 2010. (Beta) – Australijskom glumcu Polu Hoganu, najpoznatijem po trilogiji „Krokodil Dandi“, dozvoljeno je da se vrati u SAD gde živi, pošto mu je u avgustu, kad je došao na sahranu majke, zbog sukoba sa poreznicima, bilo zabranjeno da napusti rodnu zemlju, javile su agencije.\nAdvokat 70-godišnjeg glumca Endru Robinson rekao je u petak da je održan „srdačan i kooperativan“ sastanak Hoganovih advokata i predstavnika poreskih vlasti i da je postignut dogovor da glumac može da napusti Australiju.\nŠtampa piše da on duguje 37 miliona australijskih dolara (33 miliona američkih) neplaćenog poreza na neke prihode.\nTriglav ostvario profit od 18 miliona evra\nTenis meč – Pesničenje na tribinama


Besplatna google analiza - Victorious marketing agency\nBesplatna google analiza\nDa li su vaše Google kampanje dobro napravljene?\nOd nas ćete dobiti besplatnu gogole analizu. Kroz Google analizu ćemo proveriti da li su vaše kampanje setovane na pravi način. Ukoliko imate određenih grešaka ukazaćemo vam na iste kako bi mogli da ih otklonite.\nPopunjavanjem forme i dodelom pristupa na vaš account, dobijate izveštaj vaših trenutnih aktivnosti, kao i plan unapređenja. Ovakav plan možete koristiti vi ili vaš marketing sektor.\nPopunite zahtev za besplatnu google analizu\nNemate marketing sektor?\nNi to nije problem. Možete nas kontaktirati ukoliko želite saradnju u okviru sprovođenja aktivnosti digitalnog marketinga. Mi smo tu da na najkvalitetniji način kreiramo kampanje koje će se oslanjati na besplatan plan koji vam šaljemo.\nLoš digitalni marketing vas može koštati višestruko od cene kvalitetne usluge!\nNastručno vođenje kampanja može stvoriti nepotreban trošak koji ne donosi prodaju ili kontakte. Mi znamo gde nam je otišao svaki klik. Stručnim vođenjem kampanja digitalnog marketinga sačuvaćemo vaš novac. Osim toga usmerićemo budžete u profitabilne delove digitalnog marketinga kako bi vašoj kompaniji povećali povraćaj na uložena sredstva.\nSpecijalizovani smo za sledeće usluge:\nMislili ste da je put do vrha google pretraživača dug? Postignite to u jednom danu\nVaš sajt mora biti optimizovan prema Google pravilima kako bi vremenom dobio visoku poziciju.\nDa li znate šta rade posetioci na vašem sajtu? Ukoliko ne znate, ne možete ni da ih bolje zainteresujete za vaš biznis.\nDa li se na vašim profilima nalaze samo brojevi pratilaca i lajkova ili je to vaša verna publika?\nKompanije koje su nam dale poverenje i sa kojima uspešno sarađujemo\nPhone: (+381) 64 30 21 801


Kremlj: Pitanje mirotvoraca u Donbasu nek rešavaju učesnici konflikta - 26.09.2019, Sputnik Srbija\nPitanje uvođenja mirotvoraca u Donbas trebalo bi da reše učesnici konflikta, a u sadržaju Sporazuma iz Minska o tome nema reči, izjavio je portparol Kremlja... 26.09.2019, Sputnik Srbija\n„To je sasvim nov predlog. Prvenstveno bi trebalo uvideti stavove koje o tom pitanju imaju učesnici konflikta, a to su Kijev sa jedne strane, i samoproglašene republike Donbasa sa druge. Mi trenutno ne znamo kakav je njihov stav o tome“, izjavio je Peskov.\nPortparol Kremlja se na kraju obraćanja medijima još jednom osvrnuo na Minski sporazum, ponovivši da tog pitanja u tekstu sporazuma nema.\nPodsetimo, predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko izjavio je da je spreman da uvede mirotvorce u Donbas i preuzme kontrolu nad ukrajinsko-ruskom granicom.


Sindikat i poslodavci traže od Vlade RS konkretne mjere – Informer\nSindikat i poslodavci traže od Vlade RS konkretne mjere\nPripreme budžeta i ekonomske politike Republike Srpske (RS) za 2013. prate zahtjevi sindikata i poslodavaca za donošenje konkretnih mjera, a ne kozmetičkih promjena.\n–Ekonomska politika donosi se za period koji karakteriše veoma teška ekonomska situacija u RS-u, koja se ogleda u padu fizičkog obima proizvodnje, zaposlenosti, BDP-a, prihoda u fondovima, stagniranju plaća, te porastu nezaposlenosti, cijena, ukupnog duga i sve većeg broja siromašnih, posebno među mladima, stav je Predsjedništva Saveza sindikata RS-a koje je već utvrdilo prioritetne prijedloge i sugestije za izradu tog dokumenta.\nDa bi se donekle prevazišlo ili bar ublažilo sadašnje stanje, Predsjedništvo Saveza sindikata RS-a predlaže da se putem Ekonomske politike za iduću godinu fokusiramo na veliku stopu nezaposlenosti, nelikvidnost realnog sektora, probleme socijalnog zbrinjavanja, te zaštitu prava radnika definiranih zakonima i kolektivnim ugovorima.\n-Živimo u vremenu preživljavanja te da se u skladu s takvom realnošću moramo i ponašati, smatraju sindikalci i traže 20 miliona za projekte zapošljavanja te intenziviranje rada kontrolnih organa.\nNajave vlasti o potrebi štednje, smatraju iluzornim, ako se to odnosi na radnike.\n–Ako nemate ništa, ne možete da štedite. Niko nema pravo u RS-u da od radnika traži da štede, jer oni ništa nisu ni rasipali, ukrali ili sakrili, već se svaki dan bore da prežive, ukazala je predsjednica Saveza sindikata RS-a Ranka Mišić.\nPoslodavcima je važno da u ekonomsku politiku uđu mjere za bolji privredni ambijent, pa stoga traže određene olakšice u poslovanju, reformu administracije, a što bi dovelo i do smanjenja javne potrošnje.\nIstovremeno, Vlada RS-a radi i na izradi budžeta RS-a za narednu godinu.\nPremijer Aleksandar Džombić potvrdio je danas da će zbog rasta inokredita koje RS mora vratiti, budžetski okvir biti povećan za najmanje 120 miliona KM, u odnosu na ovogodišnji.\n–Budžet će morati da bude povećan za iznos rate inokredita koja se povećava, kao i rata otplate inoduga, rekao je entitetski premijer u izjavi novinarima u Banjoj Luci.\nOčekuje da će do polovine decembra biti sačinjen prijedlog Ekonomske politke RS-a za narednu godinu.\nUpozorenje Vladi RS-a uputili su i penzioneri u RS-u, koji ističu da predugo imaju najniža primanja i da se penzije moraju povećati, a što je definirano i novim zakonom iz te oblasti.\nDelegacija Švicarskog Vijeća država u zvaničnoj posjeti BiH\nBeograd: General Simić optužen za incident na auto-putu


Bajec: Budžet za 2012. treba da bude socijalno-razvojni | SerbianForum\nBajec: Budžet za 2012. treba da bude socijalno-razvojni\nBEOGRAD, 3. decembra (Tanjug) - Profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Jurij Bajec ocenio je da će budžet Srbije za narednu godinu biti "socijalno-razvojni", ali na "skromnom nivou realnih mogućnosti poreskih obveznika".\n"To znači na nivou koji poreski obveznici Srbije, zaista, mogu da plate u narednoj godini, odnosno ono što se realno može obezbediti putem javnih prihoda i putem dozvoljenog minusa koji bi se onda u vidu deficita dodatno finansirao", rekao je Bajec Tanjugu.\nOn je istakao da bi budžet trebalo da bude "kombinacija pokušaja da se ne blokira njegova razvojna dimenzija", ali da se istovremeno ne zaboravi na socijalnu realnost, odnosno obavezu isplate plata i penzija u javnom sektoru, kao i mere socijalne zaštite.\nBajec je ukazao da pri izradi budžeta, s jedne strane, treba imati u vidu realno stanje u privredi, "ne samo veliku nelikvidnost, već jedno mrtvilo u mnogim sektorima prirede, ogromnu nezaposlenost", kao i ambiciju da se u nekim oblastima, kao što je poljoprivreda učini više.\n"Moj utisak je da će, ipak, budžet za iduću godinu biti jedna kombinacija koja mora da uvažava neke socijalne realnosti, i u tom smislu su već definisane stvari kao što je kretanje penzija i plata u javnom sektoru", rekao je on i podsetio i na "pitanje određenih socijalnih zaštitnih mera koje, takodje, mora da bude prisutno".\nBajec je ocenio da su u 2012. godini moguće uštede u budžetu.\nOn kaže da je moguće očekivati da se novim Zakonom o javnim nabavkama "po prirodi stvari stvore mogućnosti za odredjene uštede".\nMnogo veća odlučnost za boljom naplatom poreza i doprinosa trebalo bi da omogući veće budžetske prihode, bez menjanja PDV-a ili nekih drugih stopa poreza ili doprinosa, "da se u datim okolnostima više prikupi jer je izbegavanje plaćanja bilo značajno", ističe Bajec.\n"S druge strane rashodna strana budžeta, imaće kombinaciju ove dve komponente - socijalne i razvojne, ali će u svojoj celini morati da bude skromna kako ne bi bila problem za održavanje makroekonomske stabilnosti - stabilnosti cena i naše sposobnosti da redovno servisiramo obaveze prema inostranstvu", kažze Bajec koji je i ekonomski savetnik premijera.\nPrema njegovim rečima, u vreme medjunarodne krize javnih dugova najvažnija stvar za zemlju koja želi da sačuva rejting urednog platiše jeste da nikako ne popusti ili ode u neko dodatno zaduživanje koje bi onda pokvarilo tu vrstu kredibiliteta.\nBajec je napomenuo i da se sa izradom budžeta za narednu godinu kasni, izmedju ostalog, i zbog toga što je osnovne okvire budžeta trebalo usaglasiti sa Medjunarodnom monetarnim fondom, što je i bila polazna osnova za formiranje nacrta budžeta za 2012. godinu.\nOn je naglasio da se u narednoj godini ne sme prekoračiti ni fiskalni deficit koji je dogovoren na nivou od 4,25 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) i mora se paziti da nivo javnog duga ne predje 45 odsto BDP-a jer ako bi do toga došlo "morali bi odmah da se aktiviraju mehanizmi i mere koji bi vratili javni dug na dozvoljeni nivo, što zapravo znači nemogućnost nekog trošenja koje je u prvom momontu bilo predviđeno".


Početak humanitarne kampanje "Kad se srca slože" 30. jula\nHome / Kultura&obrazovanje / Početak humanitarne kampanje “Kad se srca slože” 30. jula\nPočetak humanitarne kampanje “Kad se srca slože” 30. jula\nDječiji hor “Superar” iz Srebrenice i Bauern helfen Bauern – Salzburg 30. jula na platou ispred BBI centra u Sarajevu organizuju zvaničan početak regionalne humanitarne kampanje “Kad se srca slože”.\nOva jedinstvena inicijativa dječijeg hora “Superar” iz Srebrenice i 12 muzičkih zvijezda iz regiona želi da nas napomene da su pomoć i solidarnost i dalje potrebni u djelovima Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Srbije koji su pretrpjeli štetu od poplava.\nU saradnji sa poznatim muzičarima iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Srbije i Makedonije, “Superar” hor iz Srebrenice je snimio singl “Love People”, koji je ujedno i poziv na donacije i podršku održavanju muzičke nastave u školama oštećenim u poplavama, kao i svima kojima je pomoć neophodna, stoji u saopštenju organizatora ove humanitarne akcije.\nNa zvaničnom otvaranju ceremonije uživo će se predstaviti pjesma “Love People” koju će otpjevati dječiji hor “Superar” iz Srebrenice i Mladen Vojičić Tifa.\nU snimanju pjesme i spota svoj doprinos dali su muzičari: Alen Islamović, Mladen Vojičić Tifa, Maid Hećimović, Igor Vukojević, Dragana Kajtazović i Geronimo iz Bosne i Hervegovine, Jasna Gospić, Ivana Kindl, Ivana Husar i Jacques Huodek iz Hrvatske, Daniel Kajmakoski iz Makedonije i Zoe Kida iz Srbije.\nNa ceremoniji povodom početka kampanje, prisutnima će se obratiti: Martin Pammer, Ambasador Austrije u Bosni i Hercegovini, Doraja Eberle, Predsjednica i osnivačica organizacije Bauern helfen Bauern i Ismar Porić, koordinator “Superar BiH”, inicijator kampanje.\nU narednom periodu, „Love People” pjesma i spot biće promovisani širom regiona, kao i brojevi računa četiri muzičke škole iz Doboja i Maglaja (BiH), Gunje (Hrvatska) i Obrenovca (Srbija), koje su pretrpjele štetu tokom poplava.\nKampanja „Kad se srca slože“ je jedinstvena regionalna inicijativa koja želi da pomogne da se poplave ne zaborave i da stvori održivu platformu za podizanje svijesti i prikupljanje pomoći. Ova inicijativa “Superar BiH” dio je redovnih aktivnosti ove organizacije u promovisanju solidarnosti i pomirenja kako unutar zajednica, tako i preko granica.