Kako Instagram pomaže malim preduzetnicima? | Talas.rs\nDruštvene mreže pružaju jedinstvenu šansu svim preduzetnicima koji trenutno nemaju veliki budžet za marketing.\nUkoliko imate profil na društvenim mrežama kao što su Fejsbuk ili Instagram, postoji jedna stvar od koje gotovo sigurno niste mogli da pobegnete – profili i oglasi različitih kompanija i brendova. Pored oglasa velikih i poznatih brendova kao što je Koka Kola, sve je više malih preduzetnika koji koriste društvene mreže, prvenstveno Instagram, za pokretanje biznisa. Društvene mreže pružaju jedinstvenu šansu za sve koji trenutno nemaju veliki budžet za marketing, a brojni preduzetnici u Srbiji koriste ovu priliku.\nKako započeti biznis preko društvenih mreža?\nUmesto velikog budžeta i marketing tima, danas je putem društvenih mreža lakše nego ikada doći do potencijalnih mušterija. Fejsbuk i Instagram podstiču interakciju korisnika sa objavama, a ove mreže takođe omogućavaju svima koji se reklamiraju uvid u brojne statistike pomoću kojih mogu optimizovati marketinške kampanje.\nMarija Škalak ima 35 godina i spada u grupu preduzetnika koji su se usudili da započnu biznis koji se reklamira prvenstveno preko društvenih mreža. Ona prodaje specijalizovane rokovnike i notese, a njen Instagram profil Uređeni haos prati preko 20.000 ljudi. “Sa poslom sam počela 2013. Tada su se realizovale prve ideje i počela je izgradnja brenda. Nakon 4 godine je postao full-time posao”, rekla je Marija za Talas. Na svom profilu ona navodi i da je do sada prodala preko 40.000 rokovnika.\nNe uzrujavaj se već: *usredsredi se na ono u čemu si dobra, ne možeš u svemu biti sjajna, *spavaj koliko je potrebno i odvoj vreme za prijatelje, *usredsredi se na sebe, a ne na ono što drugi čine ili postižu, *ne slušaj svaki savet, posebna si, a ono što odgovara drugima ne mora i tebi. #uredjenihaos #planer #rokovnik #planiranje #organizacija\nA post shared by uredjeni haos planeri © (@uredjenihaos) on Jan 13, 2020 at 12:42pm PST\n“Trenutno se oglašavam na Instagramu i Fejsbuku. Svi danas provode mnogo vremena na društvenim mrežama, tako da će proizvod sigurno doći u vidokrug nekog kupca”, ističe Marija i dodaje da je nekada bilo lakše doći do kupaca preko društvenih mreža. “Prvo, nije bilo toliko preduzetnika koji koriste DM (direktne poruke) kao kanal za oglašavanje. Drugo, za početnika koji nema mnogo finansijskih sredstava na računu, Instagram i Fejsbuk su bili idealni, jer su besplatni. A broj viđenja je umnogome zavisio od kvaliteta objave, pa je dosta toga od mene zavisilo. Treće, dobra osmišljenost objava je znala da donese i po nekoliko stotina pratilaca. Nije bilo potrebe za angažovanjem influensera, niti za sponzorisanjem objava”, naglašava Marija.\nOna je u razgovoru za Talas rekla i da konstantno reklamiranje iziskuje sredstva koja nema svaki preduzetnik, ali da ono donosi benefite u vidu pratilaca ili kupovine.\nIpak, upitno je koliko preduzetnici i kompanije u Srbiji uviđaju značaj reklamiranja i prisustva na društvenim mrežama. Ivana Knežević koja vodi tim za društvene mreže u marketinškoj agenciji Drive u razgovoru za Talas navodi da je stanje u ovoj oblasti kontradiktorno. “Sa jedne strane, svi bi da budu svuda, da budu najveći i na Fejsbuku, Instagramu, LinkedIn-u, ma i na Snap-u i TikTok-u, hoće pratioce, engagement, reach. Sa druge, realne strane susrećemo se sa tim da se društvene mreže uglavnom posmatraju sporedno, o njima se razmišlja na kraju kampanja, na nivou – “dajte da to malo ispromovišemo”, budžeti su veoma mali, ne pridaje se značaj strateškom pristupu – ne mogu i ne treba svi da budu svuda, sasvim je okej da brend postoji na jednoj mreži ako je smisleno i razumno.\nKao najveće probleme Knežević navodi neinformisanost i neznanje klijenta, ali dodaje da je ovo problem i u struci. “Tradicionalne agencije i dalje digital ne doživljavaju ozbiljno, zapravo ga suštinski ne kapiraju, a ovome uveliko odmažu svi ti “stručnjaci” za digital koji su svuda”, kaže Knežević.\nOna ističe i da je domaće tržište slabo sa kampanjama koje su specifično namenjene za društvene mreže. “Ako moram da biram, rekla bih da je Exit kampanja #StayClean u prethodnoj godini najviše odjeknula na digital nebu jer su jedno vreme svi pričali o njoj, makar je voleli ili mrzeli. Dodatno, kul je bila i kampanja za Mucnhmallow sa #Munchonaut-om i tajnom šifrom koju je trebalo pronaći”, navodi Knežević. Kao najbitnije za uspeh kampanje na društvenim mrežama ona izdvaja to da je ideja jednostavna i relevantna ljudima. “Ne možemo da polazimo od offline-a pa da “navlačimo” kampanju na društvene mreže; moramo da razumemo kanale koje želimo da koristimo, ponašanje ljudi na istim i kako se to uklapa u naš brend”, dodaje Knežević i ističe da je najveća razlika između tradicionalnog marketinga i onog na društvenim mrežama to što na društvenim mrežama “možemo (i moramo) da budemo mnogo brži, relevantniji i zanimljiviji”.\nKomentarišući prilike za marketing malih preduzetnika, kao što je biznis Marije Škalak, ona smatra da su manji biznisi sa malim budžetima “osuđeni na društvene mreže i što pre ovo shvate, izvući će najviše iz toga, a mogu da izvuku mnogo”. “Brojni su primeri malih biznisa koji su se orijentisali na društvene mreže (ili pre mrežu) i tamo rastu, ljudi ih vole i što je najbitnije – prodaju”, zaključuje Knežević.\nU čemu leži tajna Instagrama?\nKao mesto gde najlakše možemo pronaći proizvode i usluge, od polovne odeće preko opreme za teretanu, posebno se izdvaja Instagram, platforma za deljenje fotografija i video sadržaja. U junu 2018. godine Instagram je imao preko milijardu korisnika, a preko 70% korisnika su mladi do 35 godina. Prema podacima kompanije SimilarWeb, korisnici provode u proseku 53 minuta dnevno na Instagramu, što dovoljno govori o popularnosti ove aplikacije.\nO tome kakav uticaj Instagram može imati na svoje korisnike govori i podatak da se, prema nedavnoj studiji u kojoj je učestvovalo oko 1.500 ispitanika uzrasta od 14 do 24 godine, ova mreža istakla kao platforma sa najviše negativnog uticaja za korisnike. Veliki broj mladih je naveo probleme sa samopouzdanjem i fizičkim izgledom, anksioznost i konstantni osećaj da „nešto propuštaju“. Kako bi ublažio optužbe za remećenje mentalnog zdravlja, Instagram je u nekoliko zemalja počeo da testira skrivanje broja lajkova fotografija.\nMeđutim, pored potencijalnih problema sa mentalnim zdravljem, brojni korisnici ističu neosporno pozitivne aspekte Instagrama – možemo da izrazimo kreativnost fotografijama, podelimo bitne životne momente sa prijateljima koji nisu u našoj blizini i budemo u toku sa novinama u njihovom životu, kao i da konzumiramo sadržaj kreatora koje podržavamo. Instagram je takođe mesto na kojem možemo pronaći veliki broj praktičnih saveta, od kuvanja pa sve do saveta u oblasti mentalnog zdravlja.\nBez obzira na krajnji uticaj koji Instagram ima na korisnike, neosporno je da su kompanije odlučile da ulože značajnu sumu novca u reklamiranje na ovoj platformi. Samo prošle godine, Instagram je od različitih oglasa imao 20 milijardi dolara prihoda, navodi Bloomberg.\nNe samo da brendovi mogu da reklamiraju svoje proizvode i usluge direktno preko Instagrama, već mogućnost reklamiranja postoji i kroz saradnju sa influenserima – ljudima koji imaju veliki broj pratilaca na ovoj mreži. U pitanju nisu samo ljudi sa milionskim brojem pratilaca, ovo mogu biti i mikroinfluenseri, koje prati uglavnom nešto više od 5.000 korisnika. Ovaj model marketinga je ponekad i poželjniji, zato što se reklama često percipira kao “autentična i manje napadna” ukoliko dolazi od influensera koje korisnik već neko vreme prati i sa kojima ima određen nivo povezanosti. Influenserima se često daje veći kredibilitet kada reklamiraju proizvode upravo zato što se predstavljaju kao “obični” ljudi koji nisu toliko drugačiji od potencijalnog kupca. Ovaj privid autentičnost je ponekad odlazio toliko daleko da su brojni influenseri optuživani da ne ističu dovoljno jasno da su njihove objave sponzorisane.\nDruštvene mreže su prilika za male preduzetnike\nIako sve češće čujemo negativne scenarije o uticaju tehnologije i društvenih mreža, ono što se često zaboravlja jeste to da su ove mreže ogromna prilika za male preduzetnike. Trenutno je dostupan veliki broj onlajn priručnika i sadržaja o tome kako tumačiti analitike i statistike koje društvene mreže pružaju preduzetnicima, troškovi dolaska do potencijalnih kupaca drastično su sniženi, moguće je doći do ciljne grupe bez prevelikog budžeta za reklamiranje, a za sve ovo nije neophodna ekspertiza u marketingu.\nUpravo ovde se nalazi šansa za sve one koji razmišljaju da pokrenu biznis, ali nisu sigurni koliko će moći da ga prošire. Ukoliko gledamo društvene mreže u Srbiji, deluje da je ovo jedna od šansi koju su lokalni preduzetnici počeli sve više i da koriste.\nTAGS: društvene mreže Fejsbuk Instagram mali preduzetnici marketing preduzetništvo


Dan online - Drustvo: FLEŠ - 2019-06-20\nSastanak u Ženevi FLEŠ\nDelegacija Crne Gore na čelu sa ministrom rada Kemalom Purišićem sastala se u Ženevi sa direktorom Međunarodne organizacije rada (MOR) za Evropu i Centralnu Aziju Hajncom Kelerom. Zajednički je konstatovano da je saradnja između Vlade Crne Gore i socijalnih partnera sa MOR-om dobra, što potvrđuje niz realizovanih i najavljenih projekata. Purišić je podsjetio da je u martu potpisan Memorandum o razumijevanju.\nCrnogorski ženski lobi, u saradnji sa Centrom za demokratiju i ljudska prava (CEDEM), u okviru projekta „Inicijativa za osnaživanje žena: edukacijom za rodnu ravnopravnost”, uspješno je realizovao radionicu na temu ostvarivanja ženskih ljudskih prava i njihove implementacije u praksi. Projekat se realizuje, uz finansijsku podršku Ministarstva za ljudska i manjinska prava.


Beta 9. novembra 2017. 15:25\nMilan Mataruga izjavio je danas da je Senatu banjalučkog Univerziteta podneo ostavku na mesto rektora jer ne može da prihvati rušenje ugleda Univerziteta.\nOn je kazao da je grupa studenata prekjuče „orkestrirano i smišljeno okupirala rektorat“ i organizovala proteste kako bi srušila ugled Univerziteta i smenila rektora.\n„To je grupa studenata koji ničim ne može parirati onim najboljima. Pitam se da li su Ratko Savić, Marija Puljarević i Željko Sladojević zaista legitimni predstavnici i da li oni žele raznim potezima osigurati pozicije podobnim, a ne najboljim studentima“, rekao je Mataruga na konferenciji za novinare.\nOn je još kazao da je „simptomatično“ to što su se studenstki protesti desili pred izbore za studentski parlament, koji bi trebalo da se održe početkom decembra.\nStotinak studenata, koje je prevodio predsednik Unije studenata RS Ratko Savić, prekjuče su „zauzeli“ rektorat banjalučkog Univerziteta, tražeći od rektora rešavanje više problema koji se odnose na naučno-nastavni proces, bolji standard studenata i rešavanje „seksualne afere“ na Tehnološkom fakultetu.\nMataruga je kazao da je studentske predstavnike još prekjuče obavestio da skoro sve njihove zahteve prihvata, ali da za njihovo ispunjenje treba tražiti podršku institucija, kao i da je za neke potrebno dosta vremena.\nIstakao je da ni na koji način ne opstruiše istragu seksualnog uznemiravanja studentkinja na Tehnološkom fakultetu, već da je zatražio suspenziju Velimira Balabana, radnika studentske službe koji je umešan u tu aferu.\n„Od mog razumevanja bilo im je važnije da uzvrate uvredama, prekidajući me i pokušavajući da me spreče da objasnim sve detalje. Neki predstavnici studentata tom prilikom izneli su i niz neistina. Nisam dozvolio da se od Univerziteta pravi cirkus“, kazao je Mataruga.\nOn je još naveo da je 1. oktobra stupio na snagu set akata koji pooštravaju kriterije akademskih standarda, uredjuju izbore u nastavnička i saradnička zvanja ne ostavljajući prostora za manipulaciju.\n„Biće da to mnogima ne odgovara. Brzo ćemo znati ko i šta stoji iza ove afere. Ima onih koji se deklarativno izjašnjavaju da su za promene, a u suštini upravo oni koče promene u visokom obrazovanju“, kazao je Mataruga.\nNaveo je i da je „dao sve od sebe, da mu je savest čista, jer je pokušao sa saradnicima da sprovede reforme, u čemu nije uspeo“.\nMataruga je najavio da će se vratiti radu sa studentima na Elektrotehničkom fakultetu u Banjaluci.


MUP: Uhapšeno četvoro zbog prodaje gasnih pištolja – Studio B\nMUP: Uhapšeno četvoro zbog prodaje gasnih pištolja\nMUP: Uhapšeno četvoro zbog prodaje gasnih pištolja Tanjug\nObjavljeno: 27.06.2020. 11:04 Izmenjeno: 27.06.2020. 11:04\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, uhapsili su pripadnike četvoročlane kriminalne grupe zbog sumnje da su izvršili krivična dela udruživanje radi nedozvoljene proizvodnje, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.\nPolicijski službenici su, na području Užica i Kruševca, uhapsili državljanina Bosne i Hercegovine A. F. (22) i Kruševljane I. N. (40), I. B. (29) i M. N. (48), saopštio je danas MUP.\nSumnja se da je I. N, po prethodnom dogovoru sa I. B. i M. N, za iznos od 2.200 evra kupio od bosanskog državljanina A. F. 25 gasnih pištolja koje su, kako se sumnja, nameravali da preprodaju na području Kruševca i okoline.\nOsumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 časova i oni će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni višem javnom tužiocu u Užicu.\nAkcija MUP-a realizovana je u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal i Višim javnim tužilaštvom u Užicu,


Knajsel otkazala posetu Rusiji – Krstarica\nKnajsel otkazala posetu Rusiji\nTanjug 9. novembra 2018. 13:00\nBEČ – Ministarka inostranih poslova Austrije Karin Knajsel otkazala je danas, povodom oktrića afere oko pukovnika austrijske vojske koji je decenijama špijunirao za Rusje, za decembar planiranu posetu Rusiji.\nKnajsel je trebalo da boravi u Moskvi od 2. do 3. decembra, kako bi učestvovala na jednom forumu dijaloga civilnog društva, koji je najavljen prilikom posete predsednika Rusije Vladimira Putina Beču u junu.\nKnajsel je, u izjavi agenciji APA, rekla da strahuje da bi ova afera mogla da predstavlja teret po bilateralne odnose sa Rusijom.\n„Ako se potvrde aktuelne sumnje onda bi to bilo veliko opterećenje po bilateralne odnose naše dve zemlje“, kazala je ona.\nAustrijska vlada saopštila je jutros da je jedan, u međuvremenu penzionisani, oficir austrijske vojske od 1990-tih špijunirao za Rusiju.


Racionalizacija prosvete: Spremne otpremnine za 1.200 zaposlenih\nM. K. 8. jula 2017. 11:02\nBroj otpremnina, kako kaže, utvrđen je sa Ministarstvom dražavne uprave i lokalne samouprave, a realno bi bilo da se realizuje po usvajanju Zakona o sistemu obrazovanja i vaspitanja, na jesen.\n„Videćemo ko može da aplicira. Mi danas imamo pojave da su ljudi tehnološki viškovi i da odbijaju poziv da rade, a da su plaćeni“, rekao je ministar za Tanjug.\nOn je dodao da je obrazovni sistem „apsolutno neracionalan“, da se posledenjih 16 godina Srbija smanjila za grad veličine Novog Sada, a broj zaposlenih u obrazovanju je ostao isti.\n„Samo se ista “pita razvlačila“ na više delova i prikrivala brojem đaka u odeljenjima“, kaže Šarčević.\nOn je dodao da se u obrazovnom sistemu ništa „neće lomiti preko kolena“, da će se smanjenje ljudi raditi pripremanjem otpremnina, ali i uvođenjem u zakon da zaposleni sa 65 godina moraju u penziju, jer mladi ljudi skoro da nemaju šansu.\n„Ljudi koji završavaju pedagoške fakultete su sada u problemu i ne mogu da se zaposle. Sa druge strane imate otpor starijih kolega koji ne žele da rade digitalne obuke. Sve to mora da se pokrene. Svakako će biti nezadovoljnih ljudi, jer su ovde navikli da se stalno širi populizam do granica da smo sebe ugrozili“, pojasnio je ministar.\nNavodi da racionalizacija neće zaobići ni zavode i razna druga tela, koji se finansiraju iz budžeta preko razdela Ministarstva prosvete.\n„Imamo Zavod za udžbenike, tamo radi 360 ljudi, to je previše. U Zavodu niko nije uzimao otpremnine odavno, a prave veliki minus državi“, pojašnjava on i dodaje da i ostala dva zavoda nemaju onu ulogu koju bi trebalo da imaju.\n„Uglavnom MMF i ostali insistiraju da se uštede prave na osnovnom i srednjem obrazovanju. A šta je sa visokim obrazovanjem, šta je sa naukom, šta je sa “satelitskim telima“? Niko njih nije doticao, a trebalo bi da budu ravnopravni“, naglasio je Šarčević.\nPojašnjava da ne misli da svako prosvetno telo treba da se smanji, negde čak ima i premalo zaposlenih, ali mora da se preuredi i ponovo „dizajnira“, da se strogim pravilima utvrdi šta ko radi, jer ne može da se „troše pare, a da nema efekata“.\nKako navodi, neće doneti nijednu odluku koja će smanjiti kvalitet obrazovanja u Srbiji, ali se mora napraviti efikasniji obrazovni sistem usvajanjem novih zakona, koji su pripremljeni i čekaju da uđu u skupštinsku proceduru.\n„Mi mnogo para bacamo, a da se ne vidi da bacamo. Recimo, u jednoj opštini gde imate 20 škola, u svakoj školi imate domare. Po novom zakonu tim domara može se smatrati jednom radnom jedinicom, koji će od škole do škole moći da radi mnogo više poslova koji su ovako plaćeni obaška“, pojašnjava Šarčević.\nOn dodaje da škole mnogo novca gube i na izgubljenim sudskim sporovima, samo zato što nijedan sekretar škole, iako je pravnik, nije položio pravosudni ispit.\n„Kada bih imao za razvoj bar deo tog novca, koji moramo da izdvojimo za izgubljene sudske presude, ja bih bio srećan čovek. Sada plašim direktore da ne prave nove tužbe i da se ne dešava da ne reaguju školski odbori“, kaže ministar.\nKao primer navodi da su od Agencije za borbu protiv korupcije dobili ceo spisak gde je ko od direktora zaposlio članove familije, da se dešava da Ministarstvo pošalje pismo školskim odborima da preduzmu mere, a oni ga potpuno ignorišu.\n„Čak nas izvređaju, jer “oni su nadležni“. Njima je neki etos i moralni lik ljudi zaposlenih u školama nebitan. A u školstvu je sve bitno“, smatra Šarčević.\nDa bi deca izašla iz škole kao dobri ljudi, nastavlja on, ljudi koji rade u prosveti moraju biti motivisani, moraju poštovati pravila igre, moraju biti kreativni, direktori dobri menadžeri i mora biti dobra saradnja sa roditeljima.\n„Deluje poznato, jasno, ali ko uštimuje celu tu priču postigao je uspeh. Nije poenta da imamo 30 odsto fenomenalnih škola u Srbiji, jer se samo sa njima neće napraviti rezultat. Potrebno je da i ostale škole dođu na viši nivo“, zaključio je on.


Eklston: Hamiltonovo iskustvo prednost pred poslednju trku sezone - SPORTSKI ŽURNAL\n08 decembar, 2021 0\nEklston je ocenio da se Verstapen suočava i sa "psihološkim igrama" Mercedesa\nFOTO: EPA/Juri Kočetkov\nBivši prvi čovek Formule 1 Berni Eklston rekao je da iskustvo čini Luisa Hamiltona favoritom za osvajanje šampionske titule, uoči poslednje sezonske trke u Abu Dabiju.\n- Iskustvo, koje je stekao poslednjih godina, kada je Mercedes bio dominantan omogućilo mu je da ima jači karakter od glavnog konkurenta Maksa Verstapena, kojem je ovo prva sezona u kojoj ima bolid sposoban da redovno pobeđuje - rekao je 91-godišnji Britanac za AFP.\nVerstapen, vozač Red Bula i Hamilton trku pre kraja šampionata imaju po 369,5 bodova, ali je Holanđanin vodeći zbog jedne pobede više u odnosu na Hamiltona.\n- To je dobro za sport. Poslednjih godina ljudi su znali unapred ko će pobediti, ali ova sezona je neverovatna - dodao je on.\nEklston je ocenio da se Verstapen suočava i sa "psihološkim igrama" Mercedesa.\nHamilton je do sada osvojio sedam titula u Formuli 1, a ukoliko osvoji novu titulu postaće najuspešniji vozač u istoriji šampionata, ispred nemačkog vozača Mihaela Šumahera.\nEklston je istakao da to neće promeniti Hamiltonovo mesto u najboljih pet vozača, prema njegovom mišljenju, kao i da će najbolji ostati francuski vozač Alan Prost (šampion - 1985, 1986, 1989. i 1993. godine).\n- On je bolidom upravljao sam bez ikakve pomoći, za razliku od sadašnjih vozača, koji dobijaju uputstva preko radija. Takođe on je uvek imao veoma jake protivnike - rekao je Eklston, koji je na drugo mesto najboljih svih vremena stavio Argentinca Huana Manuela Fanđa (šampion - 1951, 1954, 1955, 1956. i 1957. godine).\nPoslednja trka u aktuelnom šampionatu Formule 1 vozi se u Abu Dabiju, u nedelju.


Ova pesma će predstavljati Srbiju na “Pesmi Evrovizije”, grupa “Hurricane” objavila i spot (VIDEO) – Naši u svetu\nOva pesma će predstavljati Srbiju na “Pesmi Evrovizije”, grupa “Hurricane” objavila i spot (VIDEO)\nObjavljeno 06/03/21 u 09:30\nSrbiju na ovogodišnjoj „Pesmi Evrovizije“, koja se održava u Holandiji od 18. do 22. maja, predstavlja grupa “Hurricane”. Pogledajte spot i poslušajte pesmu “Loco Loco” koju će u Roterdamu izvoditi Sanja Vučić, Ksenija Knežević i Ivana Nikolić.\nMuziku ovogodišnje srpske takmičarske numere Loco Loco napisao je Nemanja Antonić. Sanja Vučić, članica grupe “Hurricane”, autorka je teksta, dok je aranžman delo Antonića i Darka Dimitrova, piše RTS.RS.\nKao pobednice prošlogodišnje „Beovizije“, članice grupe “Hurricane” trebalo je da predstavljaju Srbiju na „Pesmi Evrovizije 2020“.\nPesma Evrovizije dobila dozvolu holandske vlade da 3.500 ljudi prisustvuje muzičkom…\nSrpska pesma “LOCO LOCO” među najgorim na Eurosongu po kladionicama…\nČetiri moguća scenarija za održavanje Evrovizije 2021! Za najbolju pesmu takmičiće se…


„Američka formula” za tursko-izraelsko pomirenje – Minber\nruj. 18, 2012 at 10:20 am\n„Američka formula” za tursko-izraelsko pomirenje\nadmin 10 godina ago 267 views\nU situaciji kada je islamski svijet u velikom previranju, Amerika pokušava da skine sa dnevnog reda spor između Turske i Izraela, važnih strateških saveznika Vašingtona u regionu Bliskog istoka. U diplomatskim kontaktima, koji se odvijaju iza zatvorenih vrata, traži se formula za pomirenje koja bi bila prihvatljiva za obje strane, saznaju istanbulski mediji.\nOdnosi između Turske i Izraela totalno su poremećeni sredinom 2010. godine, kada su izraelski komandosi u istočnom Mediteranu ubili devet turskih državljana na brodu „Mavi Marmara”, koji je prevozio humanitarnu pomoć Palestincima u blokiranoj Gazi.\nPoslije krvavog incidenta Ankara je žestoko reagovala prekinuvši vojnu i ekonomsku saradnju sa Jerusalimom i spustivši diplomatske odnose na nivo otpravnika poslova. Turska od Izraela traži zvanično izvinjenje, obeštećenje porodicama nastradalih humanitaraca i ukidanje blokade pojasa Gaze. Izrael je dosad odbacivao te zahtjeve.\nPremijer Benjamin Netanijahu je sada uputio pomirljive signale Turskoj. „Mislim da je u obostranom interesu… da nastavimo plodan dijalog”, izjavio je komentarišući krizu u Siriji, sa kojom se graniče i Izrael i Turska, a koja bi mogla da zapali Bliski istok. U intervjuu „Džeruzalem postu” on je takođe nagovijestio da bi njegova vlada mogla da razmotri „formulu izvinjenja” Turskoj, prenijeli su mediji u Istanbulu. Premijer Netanijahu nije govorio o ispunjavanju drugih preduslova za nastavak dijaloga i normalizaciju poremećenih odnosa sa Ankarom.\nNezvanično se saznaje da bi u ovom sporu mogao da se primijeni „američki recept” koji je Vašington ponudio – a Islamabad prihvatio – poslije prošlogodišnjeg slučajnog ubistva više od 20 pakistanskih vojnika.\n„Ja naglašavam naše najdublje žaljenje zbog tragičnog incidenta i zbog gubitka koji je pretrpjela pakistanska armija”, izjavila je tada Hilari Klinton, šef američke diplomatije.\nOvakva formulacija – najdublje žaljenje zbog incidenta – bila bi prihvatljiva i za desničarske partije u izraelskoj vladi koje predvodi ministar spoljnih poslova Avigdor Liberman, a koji se dosad energično protivio zvaničnom izvinjenju Ankari.\nSada je na potezu Turska. U ovom času, međutim, nije jasno da li će ovaj kompromis, koji navodno zagovara Vašington, biti prihvatljiv i za Ankaru u kojoj već dvije godine uporno insistiraju na dosljednom ispunjavanju svojih zahtjeva – prije svega na zvaničnom izvinjenju Izraela.\nSirija: Vojska testirala hemijsko naoružanje\nU Siriji proteklog dana poginulo 126 osoba


Zaštita i sigurnost dece i mladih - Centar za omladinski rad\n„Zaštita i sigurnost dece i mladih u omladinskom radu“ je trodnevni rezidencijalni trening, koji sprovodi Centar za omladinski rad u skladu sa politikama zaštite i sigurnosti dece i mladih.\nCZOR je, kroz ovaj trening, inicirao uvođenje politika za zaštitu i sigurnost dece i mladih u omladinskom radu od strane udruženja mladih, udruženja za mlade i njihovih saveza, kao i kancelarija za mlade. Više od 100 omladinskih lidera/ki, omladinskih radnika/ca i predstavnika/ca kancelarija za mlade je edukovano u oblasti zaštite i sigurnosti dece i mladih, a više od 50 organizacija civilnog društva i kancelarija za mlade je usvojilo politiku zaštite i sigurnosti dece i mladih.\nDodatno, elementi ovog treninga su ugrađeni u Univerzitetski kurs „Liderstvo i razvojni omladinski rad u zajednici“ koji Centar za omladinski rad sprovodi po licenci Jenčeping Univerziteta iz Švedske, kao i NAPOR obuke za omladinske lidere/ke i omladinske radnike/ce. Na ovaj način, Centar za omladinski rad je doprineo izgradnji kapaciteta celog omladinskog sektora u Srbiji u oblasti zaštite i sigurnosti dece i mladih.\nCentar za omladinski rad je izdao i priručnik „Zaštita i sigurnost dece i mladih u omladinskom radu“.\nTrening „Zaštita i sigurnost dece i mladih u omladinskom radu“ obuhvata:\nUgrožavanje sigurnosti dece i mladih u omladinskom radu, tipovi zlostavljanja i obaveza na brigu\nZnakovi i simptomi tipova zlostavljanja\nZaštita i prava dece i mladih\nSigurno okruženje za rad sa decom i mladima u omladinskom radu\nOdgovarajuće ponašanje za omladinske radnike/ce\nKoncept značajne povrede\nUloga omladinskog rada – primarna prevencija i proaktivnost\nKako se deca/mladi otvaraju?\nPredlog strukture za dalje prosleđivanje informacija\nIzrada politike za zaštitu i sigurnost dece i mladih u omladinskom radu\nTrening ima za cilj izgradnju ljudskih kapaciteta u omladinskom sektoru u oblasti zaštite i sigurnosti dece i mladih kako bi, kroz uvođenje i razvoj politika i procedura u udruženjima mladih i za mlade i njihovi savezima i kancelarijama za mlade, odgovorno ponašanje postalo sastavni deo svakodnevne prakse.\nPo završetku treninga učesnici i učesnice će:\nsteći osnovna znanja i razviti veštine i stavove u oblasti zaštite i sigurnosti dece i mladih u omladinskom radu\nmoći da prepoznaju znakove i simptome zlostavljanja i na adekvatan način prenesu dalje zabrinutost\nmoći da razumeju kako se kreira sigurno okruženje u omladinskom radu i koja je uloga omladinskog rada\nrazumeju važnost politike i procedure za zaštitu i sigurnost dece i mladih\nkreiraju politike i procedure za zaštitu i sigurnost dece i mladih u svojim organizacijama/institucijama\nTrening „Zaštita i sigurnost dece i mladih u omladinskom radu“ je pre svega namenjen omladinskim liderima/kama, omladinskim radnicima/cama i predstavnicima/ama kancelarija za mlade, kao i svim drugim osobama koji rade sa mladima kroz formalni i neformalni sistem obrazovanja, udruženja građana, sportska udruženja i druge organizacije i institucije.\nUslovi za upis treninga\nTrening može da upiše učesnik/ca:\nkoji/a je aktivni član/ica organizacije članice NAPOR, KOMS ili kancelarije za mlade koja ih nominuje za učešće u treningu,\nkoji/a ima iskustvo direktnog rada sa mladima u trajanju od najmanje 1 godine,\nkoji/a poseduje visoku motivaciju za unapređenje sistemske zaštite i sigurnosti dece i mladih u lokalnoj zajednici\nPrijavi se za informacije o treningu!\nU slučaju da si zainteresovan/a za učešće u treningu, ostavi nam svoje kontakt podatke i obavestićemo te čim otvorimo prvi sledeći poziv.


Opština Gračanica: Međunarodne institucije da reaguju, a Kfor da zaštiti stanovništvo\nZaposlene u Opštini, ali i celokupno stanovništvo na teritoriji Gračanice, veoma je uznemirila vest o "najnovijem teroru kosovskih specijalaca"\nRukovodstvo Opštine Gračanica, na čelu sa predsednicom Opštine Ljiljanom Šubarić, najoštrije osuđuje brutalni napad specijalne jedinice ROSU u opštinsku zgradu, podsećajući da su specijalci bili pod punom ratnom opremom, naoružani dugim cevima i fantomkama.\n"Nedopustivo je i krajnje nedemokratski da, bez obrazloženja i zvaničnog naloga suda, specijalci upadaju u opštinsku zgradu brutalno demonstrirajući silu nad radnikom obezbeđenja koji je pretrpeo tešku psihičku traumu i medicinski je zbrinut u Кliničkom centru što je zavedeno u medicinskoj dokumentaciji", navodi se u saopštenju Informativne službe Opštine Gračanica.\nZaposlene u Opštini, ali i celokupno stanovništvo na teritoriji Gračanice, veoma je uznemirila vest o "najnovijem teroru kosovskih specijalaca" posebno u vreme kada se srpski narod priprema za obeležavanje ne samo pravoslavne Nove godine nego i velikog verskog praznika.\n"Ovo je pokazatelj koliko je ulična demonstracija sile prisutna u tzv. demokratskim institucijama koje bi trebalo da se bave zaštitom bezbednosti svakog građanina bez obzira na veru i nacionalnost", dodaje se u saopštenju.\nOd pretresanja monahinje i hapšenja do prebijanja dečaka i povratnika: Dokle više teror nad Srbima?!\nSpecijalci sa dugim cevima upali u zgradu opštine Gračanica zbog proslave srpske Nove godine\nOpština Gračanica nastavlja da radi nesmetano i ovakvi licemerni i nedemokratski napadi na instituciju koja je u službi svih građana neće nas pokolebati da nastavimo putem održivosti, ostanka i opstanka našeg naroda na ovom prostoru.\nNadležni iz Opštine Gračanica pozvali su sve relevantne međunarodne institucije i ambasade da osude, najnoviji napad na demokratiju a Кfor da pojača prisustvo na terenu kako bi stanovništvo zaštitio od mogućih novih provokacija policije.\nOpština Gračanica još uvek nema povratnu informaciju sa centralnog nivoa o razlozima ove brutalne akcije kosovskih specijalnih jedinica i tokom dana, kako navode, insistiraćemo na dobijanju tih informacija.\nOni su apelovali na građane da budu smireni i suzdržani i da ne nasedaju na eventualne provokacije kako bi svi u miru dočekali pravoslavnu Novu godinu.\n"Ovakvi pritisci neće nas pokolebati da sačuvamo svoj identitet, veru i tradiciju", zaključuje se u saopštenju.\nGračanica Kosovo i Metohija ROSU napadi na srbe


Švajcarski mediji su preneli da Behrami, koji igra za italijanski Udineze, jedan od nekoliko reprezentativaca albanskog porekla, neće više biti deo švajcarske nacionalne selekcije, što je i sam doskorašnji reprezentativac potvrdio.\nPreko Tvitera, Behrami je poručio: "Završena je moja međunarodna karijera", i to uz crno-belu fotografiju, što uopšte nije uobičajeno za objave na društvenim mrežama, no "umrlica" je ujedno i njegova potvrda konačnog rastanka.\nŠvajcarski mediji tvrde da je razlog za izbacivanje iz tima uloga Behramija u reprezentaciji, pošto u svlačionici ima "preveliku moć". Sve je, međutim, počelo odmah po ispadanju "švajcaraca" sa Mundijala, kada je Granit Džaka izrazio ogorčenost zbog odsustva podrške Saveza posle "incidenta sa albanskim orlom".\nMeđutim, selektor Vladimir Petković ističe da se "radi o taktičkoj odluci", ne želeći da se u ovom trenutku upušta u dublju analizu.\nPortparol Fudbalskog saveza Švajcarske Marko fon Ah potvrdio je medijima da je bilo razgovora između trenera i Behramija, u kojem je tema bila budućnost igrača, ali je naglasio "da nije bilo reči o isključenju". Behrami, međutim, tvrdi drugačije:\n"Petković me je pozvao. Najpre sam pomislio da se radi o normalnom razgovoru, ali je selektor odmah rekao da sam isključen iz tima", preneo je dosadašnji reprezentativac.\nValon Behrami na mundijalskom meču sa Srbijom\nPoslednjih nedelja došlo je do podele u nacionalnoj selekciiji koja mu se nije svidela. Na pitanje da li je uzrok tome slavlje Šaćirija i Džake na utakmici protiv Srbije sa dvoglavim albanskim orlem, Behrami je odgovorio jasno sa "da".\nNaslovna strana švajcarskog "Blick"-a\nBehrami je kritikovao pokretanje diskusije o isključenju dvojnih državljana iz nacionalnih selekcija. Kako navodi "Noje ciriše cajtung" - sada plaća cenu.\n"Umesto da zbog čitave problematične situacije oko ispadanja sa Mundijala (koju je razotkrilo javno obraćanje Granita Džake o "stavovima iz kamenog doba, umesto očekivane podrške", prim. prev.) bude žrtvovan generalni sekretar Aleks Mišer, žrtvovan je Behami. To bi mogao da bude fatalni signal", piše ovaj list u komentaru pod naslovom "Fudbalski savez je izgubio kontrolu".\nFoto: nzz.ch / screenshot\n"Opšti problem Fudbalskog saveza Švajcarske je što odlučuju ljudi koji nisu igrali fudbal", kazao je on, a prenosi "Noje ciriše cajtung.\nGranit Džaka slavi pogodak na meču sa Srbijom\nŠvajcarski mediji misle da Vladimir Petković sprovodi rekonstrukciju državnog tima i da će novim merama biti pogođeni i Štefan Lihtenštajner, kao i Johan Đuru.


Naisa želi da izuzetno uspešnu sezonu u kojoj se stigla do polufinala EHF Čelendž kupa, ali i do polufinala nacionalnog kupa okonča na najbolji mogući način. Prvenstvo je poništeno, dok se finalni turnir EHF Čelendž kupa neće odigrati, ali je u planu da se domaći kup okonča krajem avgusta, neposredno pre početka narednog šampionata. Protivnik u polufinalu je ekipa Bora, dok će o potencijalnom rivalu u finalu odlučivati Jagodina i Bekament. Naisa želi do najvišeg postolja... Ambiciozna uprava kluba, uz podršku grada nastavlja započeto...\nNaisa je u doba Korone uspela da sačuva kostur tima, a Uprava kluba odmah je reagovala i popunila deficitarne pozicije. Šef Stručnog štaba Naise Svetislav Jovanović ističe da sve ide po planu.\n-Planiramo da ekipu okupimo 20-og jula ukoliko sve bude kako treba. U dogovoru sa Upravom kluba doveli smo dve igračice, kako bi nadomestili odlazak Jovane Bogojević u Kristijanštad i i kako bi popunili mesto golmana do oporavka Anastasije Čogurić. Zadovoljstvo mi je da saopštim da će u dresu Naise u narednom periodu na desnom krilu nastupati Srna Sukur koja dolazi iz Medicinara. Radi se o 20-ogodišnjoj igračici za koju smo procenili da će biti pojačanje, dok će golmanski trio upotpuniti doskorašnja kapitenka Bora Milica Mitić- saopštava Svetislav Beli Jovanović, šef Stručnog štaba Naise.\nU klubu najavljuju još neka pojačanja ukoliko za još neku igračicu stigne ponuda za inostrani angažman.\n-I to pokazuje da rastemo kao klub. U Naisi pružamo šansu mlađim igračicama, koje imaju mogućnost da nastupe i na međunarodnoj sceni i tako su na oku celokupnoj rukometnoj javnosti. Nakon dobrih igara, stignu i dobre ponude.To je dokaz da dobro radimo. Sa druge strane zdrava smo sredina i rukometašice vole da dođu u Niš- dodaje trener Naise.\nCilj je da Naisa već na okupljanju ima još jači i homogeniji tim nego u prethodnom periodu.\nOno što je najvažnije - stabilno funkcionisanje kluba je obezbeđeno. U Naisi vlada zdrava atmosfera i igračice jedva čekaju da krenu sa treninzima.\nNiš jeste grad rukometa, a Nišlije već dugo čekaju trofej… Vreme je!


Sportske.net - Koliko će igrača Obradović zateći u Partizanu i ko će od njih ostati?\nKoliko će igrača Obradović zateći u Partizanu i ko će od njih ostati?\nPred Obradovićem, ali i sportskim direktorom Savićem je veliki posao.\nIako povratak najtrofejnijeg trenera u Evropi Željka Obradovića ima nemerljiv značaj i za Partizan i za srpsku košarku, jasno je da će crno-beli tek morati da pretrpe nove kadrovske promene kako bi ekipa dobila fizionomiju koju Obradović želi i kako bi se Partizan vratio na staze stare slave.\nProšla sezona je jedna od najlošijih za Partizan u ovom veku, ne samo zbog nerealizovanih ciljeva ni u ABA ligi, ni u Kupu Koraća, ni u Evrokupu, ni u Superligi, već i zbog neverovatno velikog broja povreda igrača tokom čitave sezone, pa za početak treba naći i razloge tih dešavanja.\nUjedno, prošla sezona je pokazala da je veoma lako upropastiti sve ono dobro što je u prethodnoj sezoni ostvareno, ali veliko je pitanje može li se istom brzinom sve vratiti makar na nivo kada je Andrea Trinkijeri bio na klupi Partizana.\nNaravno, Obradović će sprovoditi svoju koncepciju, koja će se razlikovati od Trinkijerijeve između ostalog i zbog opredeljenosti da se veća šansa pruži domaćim igračima u odnosu na strance.\nPre svega, da se podsetimo koje je igrače Željko Obradović zatekao u ovom trenutku u seniorskoj ekipi Partizana. Ima ih oko 17, a to su: Novica Veličković, Erik Mika, Markus Pejdž, Rašon Tomas, Vil Mozli, Džoš Perkins, Ognjen Jaramaz, Nikola Janković, Nemanja Dangubić, Rade Zagorac, Uroš Trifunović, Luka Tarlać, Nikola Radovanović, Đorđije Jovanović, kao i trojica igrača koja su priključena prvom timu pred start Superlige - Dušan Miletić, Trej Dreksel i Aleksa Stepanović.\nOno što je sigurno, to je da će biti velikih promena, i kada su u pitanju stranci, ali i domaći igrači. Za Ognjena Jaramaza postoji interesovanje Bajerna, on je bio jedna od retkih svetlih tačaka u timu, ali previše je bilo onih koji su prošle sezone razočarali, od Perkinsa pa nadalje. Tomas, Mozli i Pejdž su već dve sezone proveli u Partizanu, očekuju se odlasci i nekih od njih, a takođe, neizvesno je i da li će kapiten Novica Veličković moći da odigra još jednu sezonu na visokom nivou. Ne sumnjamo da bez obzira na stanje njegovih kolena on sada ima ogromnu želju da bude kapiten Obradovićeve ekipe, ali konačna odluka je na popularnom ''Žocu''. U ponedeljak od 16 časova je promocija i tada će se mnogo više znati o Obradovićevoj strategiji za prvu povratničku sezonu u Partizanu.


Predsjedavajući Apelacionog vijeća Tihomir Lukes je rekao da su Orić i Muhić oslobođeni krivice zbog “nedostatka dokaza”. Pojasnio je da Tužilaštvo BiH nije dokazao da su Orić i Muhić ubili ratne zarobljenike Slobodana Ilića, Mitra Savića i Milutina Miloševića.\nGovoreći o ubistvu Slobodana ilića, Lukes je kazao da je svjedok O-1 u pogledu odlučnih činjenica izmjenio iskaze i iznio nove okolnosti o ubistvu ovog zarobljenika.\nObrazlažući presudu i govoreći o tački optužnice kojom su se Orić i Muhić teretili za ubistvo ratnog zarobljenika Milutina Miloševića u selu Lolići, sudija Lukes je ponovio da je svjedočenje O-1 u odnosu na ovaj incident “nepouzdano” i da mu se ne može pokloniti vjera.\n“Jasno proizilazi da su iskazi kontradiktorni i nepouzdani u pogledu odlučnih činjenica… Pred Apelacionom vijećem O-1 je izmjenio iskaz u odnosu na Prvostepeno vijeće”, kazao je Lukes.\nSudija Lukes je naveo da svjedok O-1 u istrazi nije spominjao ubistvo zarobjenika Mitra Savić i nije dao valjane razloge zašto nije govorio.\nPrema riječima sudije Lukesa, pored brojnih odstupanja u svjedočenju, Odbrana je posebno dovela u pitanje prisustvo svjedoka za vrijeme ubistva. Rekao je da je Odbrana uložila dokaz u kojem se vidi da je O-1 teško ranjen 11. decembra 1992. godine, a akcija na Kunjerac se desila tri dana kasnije.\n“Vijeće je utvrdilo da nije bio u realnoj mogućnosti da učestvuje u akciji na selo Kunjerac i da bude očevidac ubistva”, dodao je sudija.\nPrema presudi, Orić i Muhić su oslobođeni plaćanja sudskih troškova.\nApelaciono vijeće je donijelo presudu nakon što je završen obnovljeni postupak do kojeg je došlo nakon što je ukinuta prvostepena presuda iz oktobra prošle godine, kojom su Orić i Muhić oslobođeni krivice.\n← POLO nagrađuje Vašu vjernost/ I KRUG – poznati dobitnici sa BP Dubrave; PlayStation4, Poklon bon za tehnički i Poklon bon za točenje goriva (5x)\nKantonalna Vlada i Sindikat saglasni da GIKIL treba nastaviti da radi →\nProvođenje revizije boračko-invalidske zaštite: ZA POLA GODINE OTKRIVENO 1.000 LAŽNIH BORACA\nPročitajte koje firme su nelegalno povećavale cijene proizvoda u Federaciji BiH\n16/03/2022 16/03/2022 Mirsad Zulic\t0


19. новембра 2019. Film & TV\nHolivudski glumac Nikolas Kejdž navodno je u pregovorima da glumi samog sebe u filmu koji prati njega kako pokušava da dobije ulogu u novom ostvarenju Kventina Tarantina. Film „Unbearable Weight of Massive Talent“, što bi moglo da se prevede kao „Neizdržljiva težina ogromnog talenta“, u poslednjoj je fazi pregovora i planova da ga preuzme produkcijska kuća „Lajonsgejt“, piše Holivud reporter. U ostvarenju Kejdž navodno govori egoističkoj verziji sebe samog, koja istovremeno ismeva svoju buduću verziju što nije postala poznata i što je snimila previše niskobudžetnih filmova. Kejdžov lik pokušava i da se izbori sa dugovima, pa pristaje da se pojavi na rođendanskoj zabavi obožavaoca i člana meksičkog narko-kartela, koji želi da vidi scenario koji je Kejdž napisao. Istovremeno sa svim dešavanjima, Kejdž pokušava da usreći svoju ćerku tinejdžerku.


Stefanović zahvalio Lo Kašu na angažovanju italijanskih snaga u Kforu - Kosovo Online\n13. Novembar 2020. • 14:15\nStefanović je istakao i da je značaj zajedničkog učešća u multinacionalnim operacijama, posebno zajedničkog angažmana u UN misiji Unifil u Libanu, i istakao da u narednom periodu postoji prostor i za intenziviranje vojno-ekonomske saradnje u obostranom interesu, saopšteno je iz kabineta ministra.\nOn se ovom prilikom zahvalio i za dugogodišnje učešće pripadnika Oružanih snaga Republike Italije u Misiji Kfor, a naročito za njihovo angažovanje u zaštiti srpskog stanovništva i manastira na Kosovu.\nAmbasador Italije u Srbiji Lo Kašo čestitao je Stefanoviću imenovanje na novu dužnost, uručio mu pismo čestitke ministra odbrane Republike Italije Lorenca Gverinija i poželeo uspeh u daljem radu.\nOn je naglasio zainteresovanost italijanske strane za dalji razvoj saradnje, kroz realizaciju vojnih vežbi, zajedničko učešće u multinacionalnim operacijama i u vojno-obrazovnoj saradnji.\nLO Kaša je pohvalio izuzetan profesionalizam pripadnika Vojske Srbije koji se angažuju u okviru italijanskog kontingenta u Sektoru Zapad u misiji UNIFIL u Libanu i predložio proširivanje saradnje u oblasti multinacionalnih operacija.\nMinistarstvo odbrane Srbije Nebojša Stefanović ambasador Italija\nVeljiu se italijanskim ambasadorom o proširenju policijske saradnje\nMinistar unutrašnjih poslova Agim Veljiu razgovarao je sa italijanskim ambasadorom u Prištini Nikolom Orlandom o potpisivanju sporazuma o policijskoj saradnji, prenosi Kljan Kosova.\nItalijanska policija uhapsila Albanca u laboratoriji za drogu


U Srbiji 85 odsto mladih smatra da ne može da utiče na donošenje odluka (VIDEO) – Politika – Radio Sanja\nU Srbiji 85 odsto mladih smatra da ne može da utiče na donošenje odluka (VIDEO) – Politika\nTokom kampanje za predstojeće izbore, političke partije i kandidati sve više pokušavaju da komuniciraju sa mladim biračima, a prema podacima Republičkog zavoda za statistiku iz 2019. godine, mladi predstavljaju šestinu ukupnog stanovništva Srbije.\nMiljana Pejić iz Krovne organizacije mladih Srbije objasnila je da, prema istraživanju koje je ta organizacija sprovela 2021. godine, 85 odsto mladih smatra da ne može da utiče na donošenje odluka.\n„Videli smo da je jedan od dominantnijih razloga zbog čega mladi ne učestvuju u donošenju odluka stav da oni ne mogu da utiču na njih, da su većina tih procesa zapravo izveštačeni, fingirani i da njihov uticaj zapravo nije u dovoljnoj meri vidljiv“, istakla je Pejić i dodaje da su i druga istraživanja pokazala da mladi nemaju poverenja u institucije koje bi trebalo da rade za njihov interes.\nKada se sve to sabere, kako ona navodi, mladi nemaju podsticaj da se uključuju i ne vide toliko ni značaj izbora, iako se oni češće dešavaju od četvorogodišnjih ciklusa kako bi trebalo.\n„I dalje mladi misle da taj jedan glas ne može ništa da promeni, a kada skupimo sve te mlade glasove imamo preko milion birača koji zaista mogu da naprave promenu“, objašnjava Pejić.\nBojana Jevtović iz Fondacije „Ana i Vlade Divac“ ističe da se dodatni problem ogleda u tome što se mladi ljudi uglavnom ne nalaze na rukovodećim pozicijama.\n„Prema našem poslednjem istraživanju o indeksu participacije mladih, vidimo da situacija jeste da nema mladih ministara, da je jako mali broj mladih koji su zamenici ministara. Za razliku od drugih zemalja u regionu imamo 7,5 odsto mladih u Parlamentu, ali i to je i dalje jako mali procenat“, kaže Jevtović.\nKako ona navodi, sa jedne strane imamo predizborne spotove na kojima se nalaze prelepi mladi ljudi koji rešavaju stambeno pitanje, traže rešenje za prvo zaposlenje i slično, ali ako pogledamo šta se u realnosti desi posle izbora, desi se to da nema mesta za mlade ljude u izvršnoj vlasti.\n„To je vrlo jasna poruka mladima da za njih nema mesta u politici“, naglašava Jevtović.\nKao jedan od načina približavanja mladim biračima, veliki broj političara u poslednje vreme otvorio je naloge na društvenim mrežama, a sagovornice podkasta Danasa ističu da u današnje vreme jeste važna prisutnost na digitalnim kanalima komunikacije.\n„Činjenica da se i političari okreću ka društvenim mrežama može da bude jedan dobar impuls, ali nama ne treba da političari budu na društvenim mrežama, nama treba da institucije budu na društvenim mrežama, jer osnov da se neko uključi u neki proces odlučivanja jeste informacija“, navodi Jevtović.\nMiljana Pejić navodi da 98 odsto mladih koristi telefone da bi se informisalo, a samo 40 odsto njih gleda televiziju.\n„Međutim, nije važno samo kako se poruka prenosi, nego i šta se prenosi. Kada vidimo te predizborne spotove, često svedočimo da su uglavnom mladi u pozadini, a da je centralna figura koja govori, koja se obraća, koja daje rešenja zapravo starija osoba“, objašnjava Pejić i naglašava da je to partenalizam koji se ponavlja iz generacije u generaciju.\nPrema njenim rečima, za mlade u politici treba da bude važno da i sami istupe i iznesu svoj stav, umesto da se zadovoljavaju time da stoje u pozadini i slušaju ono što vrh stranke kaže.\n„I mladi sami su demotivisani da istupaju, jer je ono što se ceni unutar stranaka poslušnost, lojalnost i mislim da taj obrazac jedino mladi ljudi mogu da promene, a to je nešto što ovo naše mlado demokratsko društvo ne može da unapredi“, kaže Pejić.\nCelu epizodu Danas podkasta „Hoćemo li imati dovoljno hrane“ možete slušati i gledati na OVOM LINKU.


SARAJEVO U prve dvije sedmice kampanje najviše medijskog prostora aktuelnoj vlasti | Epoha.ba Hadžići\nSARAJEVO U prve dvije sedmice kampanje najviše medijskog prostora aktuelnoj vlasti\nSARAJEVO, (Patria) – U prve dvije sedmice predizborne kampanje mediji, a posebno javni servisi, nisu građanima ponudili dovoljno informacija koje bi im omogućile informisan izbor. Zabilježeno je znatno veće prisustvo u medijima onih političkih subjekata koji već participiraju u vlasti, kao i gotovo potpuna nevidljivost novih stranaka i pokreta na bh. političkoj sceni.\nOvo su neki od rezultata preliminarne analize Monitoringa medija u vrijeme predizborne kampanje 2018. koja je danas predstavljena u Sarajevu. Monitoring je organizovan sa ciljem utvrđivanja da li i koliko mediji doprinose da građani naprave informisan izbor, te da li mediji izvještavaju u interesu političkih subjekata ili u interesu građana.\nLejla Turčilo, profesorica na Fakutletu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu, autorica metodologije i prelimanarnog izvještaja, predstavila je ključna zapažanja monitoringa media u periodu od 7 do 21. septembra.\n– Od analiziranih 10.602 sadržaja u medijima, koji su objavljeni u ovom periodu, izbornih sadržaja bilo je 2261, odnosno 18%. Najveći udio izbornih u ukupnim informativnim sadržajima imaju privatne TV stanice – 28,05%, a najmanji javne radio stanice – 11,59% – rekla je Turčilo i dodala kako su privatni mediji (TV stanice, štampa i portali) više izvještavali o izbornoj kampanji od javnih medija.\n– Od 2261 izbornog sadržaja, zabilježeno je da veliki dio medijskog prostora zauzimaju partije koje se nalaze na vlasti u entitetima – čak 35,1 %. Na prvom mjestu po broju projavljivanja nalazi se SDA, a odmah za njom SNSD, dok je na trećem mjestu HDZ – istakla je autorica istraživanja te dodala da su nezavisni kandidati i nove političke opcije gotovo neprimijetne u medijskom izvještavanju.\n– Kada je u pitanju odnos medija prema kandidatkinjama, nalazi upućuju na njihovu podzastupljenost u medijskim sadržajima. „Iako je pristup kandidatkinjama uglavnom neutralan, broj pojavljivanja žena mora se povećati – rekla je Turčilo.


njemačka Archives - Naša Hercegovina\nNJemačka je odlučila da do 10. januara produži restriktivne mjere sa ciljem usporavanja širenja virusa korona, potvrdila je njemački kancelar Angela Merkel. Ona je nakon sastanka sa premijerima 16 njemačkih pokrajina izjavila da će mjere biti na snazi od 20....\nUgledni njemački portal – Penzioneri, idite u Trebinje i tamo uživajte u penziji!\nPoznati njemački portal “Focus.de” preporučio je tamošnjim penzionerima da svoje penzionerske dane provedu uživajući u jednom od 10 gradova svijeta, a na drugo mjesto stavili su upravo Trebinje. Ovaj portal u tekstu pod naslovom “Rajevi za penzionisanje: 10 najboljih mjesta za...\nZbog velikog porasta broja zaraženih virusom korona, Njemačka od danas uvodi drastične mjere kojima vlada želi da suzbije širenje epidemije. Mjere će biti na snazi do kraja novembra, a ova odluka kojom se prilično ograničava svakodnevni život, izazvala je burnu...\nNjemačka kancelarka Angela Merkel želi sastanak s premijerima 16 njemačkih pokrajina o zatvaranju restorana i kafića počev od 4. novembra, kao pokušaj da se zaustavi širenje virusa korona, ali će škole i vrtići biti otvoreni. Kako prenosi Rojters, pozivajući se...\nKAKO SU NASTALI GASTARBAJTERI: Oko 300.000 ljudi otišlo je u Njemačku prije više od pola vijeka, a evo koliko danas tamo CIJENE SRBE\nU novembru će 52 godine od organizovanog iseljavanja gastarbajtera iz Jugoslavije u Njemačku. Ugovor između Savezne Republike Nemačke i Jugoslavije o organizovanom transferu radnika za potrebe njemačkog tržišta, posljednji je ugovor takve vrste potpisan između Njemačke i neke od „gastarbajterskih...\nRADNICI IZ BiH MOGU U NJEMAČKU: Posao je uslov, a ako želite u pečalbu, ovo su pravila\ntanovnici BiH, Srbije, Crne Gore, Sjeverne Makedonije, Albanije, samoproglašenog Kosova bi, kako se navodi, nezavisno od formalnih kvalifikacija, mogli i dalje da do 2023. godine zbog posla dolaze u Njemačku. Novina je da se uvodi godišnja kvota od 25.000 ljudi....\nOčekuje se da će njemačke firme otpustiti najmanje 80 hiljada radnika do kraja naredne godine, objavio je danas dnevnik Handelsblat na osnovu svog istraživanja. Do kraja ove godine biće izgubljeno 40.000 radnih mjesta, ali će programi restrukturiranja firmi tokom 2021. i...\nZbog manjeg pada cijena polovnih vozila u Njemačkoj i disciplinovanih njemačkih vozača koji vode računa o održavanju, a automobile voze po dobrim putevima, najveći broj građana BiH želi svoj polovni automobil uvesti iz te zemlje. Međutim, sudeći prema informacijama koje...


Šta se smatra falsifikovanim kertridžom za štampanje?\nKoliko je ozbiljan prekršaj falsifikovanje?\nDa li su falsifikovani kertridži za štampanje isto što i prerađeni/dopunjeni kertridži za štampanje?\nZašto bi se to mene ticalo?\nKako kompanija HP štiti svoje korisnike?\nKada bi korisnici trebalo da posumnjaju da su kupili falsifikovane proizvode?\nKako da se zaštitim od sumnjivih ponuda?\nKako da prijavim falsifikovane proizvode?\nNa kojim originalnim HP proizvodima se nalazi bezbednosna nalepnica?\nKoji su rizici ili moguće posledice korišćenja falsifikovanog kertridža za štampanje?\nKako se HP program za zaštitu od falsifikata za region EMEA bori protiv falsifikovanja i prodaje falsifikata?\nZašto je kompanija HP toliko posvećena zaštiti od falsifikata?\nZašto je kompanija HP kreirala softver za potvrdu identiteta HP kertridža sa tonerom?\nŠta je QR kôd?\nKako preuzeti skener QR kodova\nKoji uređaji podržavaju funkciju HP potvrde identiteta putem mobilnog uređaja?\nŠta ako moj mobilni uređaj ne podržava skener QR kodova?\nDa li se provera HP bezbednosne nalepnice pomoću funkcije HP potvrda identiteta putem mobilnog uređaja plaća?\nFalsifikovanje potrošnih materijala za štampanje obuhvata proizvodnju, dopunjavanje ili prerađivanje kertridža za štampanje sa namerom da budu prodati kao da je reč o originalnom brendiranom proizvodu, iako to nije slučaj. To obično podrazumeva pakovanje prerađenog/dopunjenog kertridža u kutiju koja veoma podseća na originalno HP pakovanje, čime se korisnici prevarom navode da plate veću cenu jer veruju da je reč o legitimnom, originalnom HP proizvodu.\nOrganizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) procenjuje da godišnja vrednost međunarodne trgovine falsifikovanom robom iznosi oko 200 milijardi dolara. Svetska carinska organizacija (WCO) i Međunarodna trgovačka komora (ICC) smatraju da šteta od falsifikovanja po globalnu ekonomiju na godišnjem nivou iznosi oko 500 milijardi evra, što je jednako gubitku od oko 5-8% trgovine brendiranom robom na svetskom nivou, uključujući nelegalnu trgovinu kopijama kertridža za štampanje. Procenjuje se da se samo u Evropi zbog falsifikovanja gubi oko 200.000 radnih mesta.\nNe. Ne treba mešati falsifikovanje sa legitimnim dopunjenim/prerađenim proizvodima koji se prodaju ili nude na način koji ne zbunjuje ili potencijalno zbunjuje korisnike tako da pomisle da je reč o novim originalnim HP proizvodima. Primer legitimnog dopunjenog proizvoda bio bi proizvod na kome je jasno navedeno da je reč o dopunjenom, odnosno prerađenom proizvodu, koji ne zloupotrebljava logotip kompanije HP kako bi se stvorio utisak da je u pitanju HP proizvod, već koristi ime kompanije koja ga je dopunila; i uopšte uzevši ne zloupotrebljava elemente dizajna originalnih HP kertridža za štampanje i njihovog pakovanja.\nPrevara je čin obmanjivanja ili lažnog predstavljanja koji obuhvata namerno iskrivljavanje istine sa namerom da se žrtva navede da preda neki objekat od vrednosti, obično novac. Iako prevara ne mora obuhvatati falsifikovane proizvode, samo falsifikovanje je jedna vrsta prevare.\nIako falsifikovani kertridži za štampanje mogu izgledati kao originalni HP kertridži za štampanje, oni se ne odlikuju visokim kvalitetom štampe, dokazanom pouzdanošću i doslednim brojem odštampanih stranica koje očekujete od HP proizvoda.\nPotencijalni rizici korišćenja falsifikovanih kertridža za štampanje obuhvataju otiske lošeg kvaliteta, smanjen ukupan broj odštampanih stranica, kertridže koji se brzo kvare ili uopšte ne rade, oštećenje štampača koje može zahtevati servisiranje, ometanje infrastrukture za štampanje i toka poslova, kao potencijalno poništavanje garancije za hardver. Loš ili neujednačen kvalitet štampe je glavni indikator neoriginalnih proizvoda.\nOsim toga što korisnicima pruža informacije i alatke koje im pomažu da razlikuju originalne kertridže od falsifikovanih, kompanija HP takođe vrši istrage u situacijama kada se posumnja na falsifikovanje, a zatim stupa u kontakt sa policijom i carinom na globalnom nivou koji vrše zaplenu robe i hapšenje počinilaca. Novčano ili zatvorsko kažnjavanje počinilaca vrši se preko lokalnih pravosudnih sistema.\nU poslednje četiri godine, Program je nadgledao sledeće aktivnosti u Evropi, na Bliskom Istoku i u Africi:\nOko 600 akcija na terenu (pretresi i zaplena robe od strane nadležnih lica)\nOko 8 miliona zaplenjenih falsifikata i komponenata predviđenih za nelegalnu ponovnu upotrebu\nPreko 3000 provera partnera za kanale u cilju zaštite od falsifikata\nKompanija HP ima veoma visoke standarde kvaliteta za sve proizvode, uključujući potrošni materijal za štampanje. Originalni HP potrošni materijal za štampanje uvek se isporučuje potpuno nov – nikada dopunjen ili prerađen – i obično se dobija u neotvorenom pakovanju visokog kvaliteta. Stoga, sledeći indikatori mogu ukazivati na to da je reč o falsifikovanom proizvodu:\nKvalitet štampe kertridža za štampanje je loš i/ili neujednačen.\nPotrošni materijal za štampanje isporučen je u pakovanju koje deluje kao da je otvarano ili je pakovanje lošeg kvaliteta.\nKertridži za štampanje prekriveni su česticama tonera ili mastila, ili cure unutar štampača.\nKertridž za štampanje se pokvario - falsifikovani proizvodi se veoma često kvare.\nUkupan broj odštampanih stranica po kertridžu za štampanje je suviše mali.\nZa više informacija, pročitajte kako možete da se zaštitite od falsifikovanih kertridža za štampanje ili da prijavite sumnjive proizvode kompaniji HP.\nAko ponuda deluje suviše dobro da bi bila stvarna, verovatno i nije stvarna. Da ne biste postali žrtva sumnjivih ponuda, kupujte samo preko ovlašćenih prodajnih kanala kompanije HP i pouzdanih prodavaca. Preko HP pametne alatke za pretraživanje partnera na Veb lokaciji kompanije HP, možete da pronađete listu HP partnera za prodaju potrošnog materijala u vašoj zemlji.\nKliknite ovde da biste prijavili bilo koje sumnjive aktivnosti u vezi sa falsifikovanjem kertridža: prijavite falsifikat.\nKompanija HP će čuvati poverljivost vaših informacija u meri u kojoj to zakon dozvoljava i otkrivaće ih samo onda kada je to zaista neophodno. Kompanija HP ne pruža podršku po garanciji niti omogućava zamenu proizvoda za falsifikovane kertridže.\nNa kutijama svih originalnih monohromatskih HP LaserJet i HP Color LaserJet kertridža za štampanje nalazi se HP bezbednosna nalepnica u svakoj zemlji na svetu, ali ove nalepnice nema na svakom inkjet kertridžu za štampanje. Tačnije, u okviru EMEA regiona, na većini kutija originalnih HP inkjet kertridža za štampanje u Zapadnoj Evropi nema HP bezbednosne nalepnice, dok u Istočnoj Evropi, na Bliskom Istoku i u Africi, na većini kutija HP inkjet kertridža za štampanje postoji nalepnica. Za više informacija o prisustvu nalepnica na kutijama HP inkjet kertridža za štampanje u ovom regionu, pogledajte Informativni list „Proverite kupljeni proizvod“ koji se može preuzeti.\nU slučaju korišćenja falsifikovanih kertridža za štampanje u HP štampačima, krajnji korisnici mogu naići na sledeće probleme:\nFalsifikovani proizvodi često cure ili ne rade pravilno.\nKorisnici mogu primetiti nezadovoljavajući kvalitet otiska i smanjen broj odštampanih stranica do kojih dolazi zbog nekvalitetnih komponenata.\nKorišćenjem falsifikovanih proizvoda ne može se uštedeti novac na duge staze jer se mnogo češće kvare.\nFalsifikovani proizvodi mogu dovesti do kvarenja štampača i ponišititi njegovu garanciju.\nFalsifikovani proizvodi nepotrebno troše papir zbog lošeg kvaliteta štampe.\nFalsifikovani proizvodi mogu sadržati štetne sastojke jer proces proizvodnje može biti škodljiv po životnu sredinu.\nFalsifikovani proizvodi ne mogu učestvovati u programu za recikliranje HP Planet Partners.\nKompanija HP ulaže veliki trud u zaštitu svojih žigova i brenda i organizuje istrage širom sveta kako bi sprečila međunarodnu trgovinu nelegalnim proizvodima.\nHP program za zaštitu od falsifikata usmeren je na HP partnere, korisnike i lokalne organe i ima za cilj podizanje svesti o tome kada treba biti sumnjičav i kako prijaviti sporne proizvode. Istražni savetnici ispituju sve dojave kako bi se identifikovali glavni distributeri i proizvođači falsifikata, a zatim pomažu lokalnim organima u toku akcija na terenu. Osim toga, ovaj program pomaže da partneri kompanije HP za distribuciju i prodaju budu sigurni da na lageru nemaju falsifikovane proizvode tako što se sprovode nasumične inspekcije (Provera partnera za kanale u cilju zaštite od falsifikata). Kompanija HP takođe je aktivan član nekoliko neprofitnih međunarodnih udruženja vlasnika brendova koja za cilj imaju da pruže podršku vladi i policiji u borbi protiv falsifikata.\nPošto kertridži za štampanje igraju ključnu ulogu u neometanom radu HP sistema za štampanje, kompanija HP ulaže znatna sredstva u istraživanje i razvoj tehnologija za obradu slike i štampu kako bi svaki HP kertridž za štampanje bio precizno proizveden, a toneri i mastilo bili ujednačenog sastava i radili u savršenom skladu sa HP LaserJet i inkjet štampačima.\nNa primer, na formuli HP mastila radi do 100 hemičara, a proizvodnja jedne formule može potrajati i više godina kako bi korisnici kompanije HP dobili vrhunski kvalitet i pouzdanost koju očekuju od nje.\nHP kertridži za štampanje česta su meta falsifikovanja, a besplatni softver HP Toner Cartridge Authentication informiše vas o tome da li je instalirani kertridž originalni HP LaserJet kertridž sa tonerom ili potiče iz nekog drugog izvora, što znači da može biti falsifikat. Ako kertridž nije originalni HP kertridž, korisniku će biti prikazana dodatna uputstva za postupanje sa potencijalnim falsifikatom. Ako se korisniku prikaže ovo obaveštenje iako veruje da je kupio originalni HP kertridž, biće usmeren na Veb lokaciju HP zaštita od falsifikata (hp.com/go/anticounterfeit) gde može da prijavi potencijalni falsifikovani kertridž.\nJednostavno rečeno, QR (Quick Response) kôd je jedna vrsta bar koda. QR kodovi mogu sadržati tekst, URL adresu ili druge podatke, a očitavaju se brzo, pomoću pametnog telefona sa ugrađenom kamerom. QR kodovi na novim HP bezbednosnim pečatima sadrže serijski broj koji omogućava brzu proveru autentičnosti proizvoda.\nIdite u svoju prodavnicu aplikacija.\nIzaberite aplikaciju za skeniranje QR kodova, kao što su i-nigma ili aplikacija kompanije HP, eSupplies.\nPreuzmite aplikaciju na telefon.\nQR kôd omogućava korisnicima da provere valjanost bezbednosnih nalepnica preko bilo kog uređaja povezanog na Internet, koji poseduje Veb pregledač ili čitač QR kodova, uključujući pametne telefone i stone/prenosne računare. Za čitanje QR koda možete upotrebiti bilo koju aplikaciju za očitavanje QR kodova pomoću pametnog telefona ili tablet računara, kao što je i-nigma. Takođe, možete preuzeti aplikaciju HP eSupplies, koja je optimizovana za HP QR kodove i HP potvrdu identiteta putem mobilnog uređaja. Aplikacija HP eSupplies dostupna je za iPad®, iPhone® i iPod Touch® i može se preuzeti sa prodavnice aplikacija iTunes.*\n*iPad®, iPhone® i iPod Touch® su žigovi korporacije Apple, registrovani u SAD i drugim zemljama.\nValjanost HP bezbednosnih nalepnica možete proveriti na mreži:\nPratite uputstva za proveru nalepnice vizuelnim putem.\nUnesite serijski broj sa nalepnice.\nHP ne naplaćuje proveru bezbednosnih nalepnica sa pakovanja kertridža pomoću funkcije HP potvrda identiteta putem mobilnog uređaja. Pošto funkcija HP potvrda identiteta putem mobilnog uređaja prenosi informacije preko veze sa Internetom na pametnom telefonu ili računaru, povezivanje sa Internetom biće vam naplaćeno po standardnoj tarifi vašeg operatora mobilne mreže ili dobavljača Internet usluga. Za proveru valjanosti kertridža pomoću funkcije HP potvrda identiteta putem mobilnog uređaja prenosi se minimalna količina podataka. Korisnici koji plaćaju po jedinici prenetih podataka mogu očekivati da im ova usluga bude naplaćena kao i posećivanje bilo koje Veb lokacije.\nKorisne veze i stavke za preuzimanje


Uredba za veću konkurentnost Srbije kao lokacije za snimanje\nFebruar 10, 2018 12:05\nKako se navodi u saopštenju Vlade Srbije, usvajanjem uredbe značajno je povećana konkurentnost Srbije kao lokacije za snimanje. Pored toga, dodaje se, za ovu godinu dupliran je i budžet za ovaj program sa ranijih 400 na 800 miliona dinara.\n"Upravo zahvaljujući efektima ovog programa u protekle dve godine, podržavali smo predlog Ministarstva privrede i same industrije za dodatnim povećanjem podsticaja, kao i povećanjem budžeta programa", istakla je predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić.\nDodala je da privlačenje kvalitetnih filmova, serija, visokobudžetnih reklama, vizuelnih efekata, animacije i brojnih digitalnih formi upošljava velikih broj građana Srbije i promoviše našu zemlju u svetu.\n"Sada imamo zadatak da pronađemo investitore za dodatna TV i filmska studija kao i da obučimo veći broj filmskih radnika na čemu već radimo sa Nacionalnom službom za zapošljavanje, a obuke će početi u toku ove godine", rekla je Brnabićeva.\nProgram podsticaja podrazumeva povraćaj procenta uloženih sredstava domaćeg ili stranog investitora u proizvodnju audio-vizuelnog dela u Srbiji i to tek nakon što se investicija u potpunosti realizuje i potvrdi nezavisnom revizijom, a odnosi se isključivo na kvalifikovane troškove, to jest plaćanja koja se vrše domaćim pravnim i fizičkim licima, navodi se u saopštenju.\nZa prve dve godine postojanja programa, podržana je proizvodnja 37 domaćih i međunarodnih audio-vizuelnih projekata, što je Srbiji donelo više od 30 miliona evra investicija, ističe se u saopštenju.\nU toku je, kako se navodi, realizacija još oko 20 projekata, a očekuje se da će, uz dodatni podsticaj od 25 odsto godišnje moći da se ostvari znatno više investicija.\nKako se dodaje, srpski program podsticaja, koji već dve godine sprovodi Ministarstvo privrede, a administrira Filmski centar Srbije, jedinstven je u svetu, posebno u Evropi, jer obuhvata i produkciju TV reklama, vizuelnih efekata, svakog oblika digitalnog audio-vizuelnog sadržaja, uključujući i nove formate poput virtuelne i proširene realnosti (84, VR i AR-a).\nOrganizacija "Film in Serbia" već gotovo deset godina radi na međunarodnoj promociji Srbije kao lokacije za snimanje projekata i daje značajan doprinos da program podsticaja privuče veliki broj stranih produkcija i pomogne rast privrede naÂše zemlje.\nU toku ove godine, Filmski centar Srbije i "Film in Serbia" zajedno će promovisati novi, unapređeni program na svim najvažnijim svetskim festivalima, najavljuje se u saopštenju.


NOVOGODIŠNJI REZIME: "Prepun trg, rasprodati koncerti i nezapamćena atmosfera za Дoček 2018. i 7526. godine" (FOTO) | (Vesti - 15.01.2018) Novi Sad\n15.01.2018 u 13:55h\nNOVOGODIŠNJI REZIME: "Prepun trg, rasprodati koncerti i nezapamćena atmosfera za Дoček 2018. i 7526. godine" (FOTO)\nViše od 60.000 ljudi dočekalo je dve Nove godine u Novom Sadu na preko 40 lokacija.\nNovi Sad se već na početku 2018. godine predstavio kao srpska, regionalna i buduća evropska prestonica kulture, saopšteno je danas iz Fondacije Novi Sad 2021.\n- Spajajući elemente visoke kulture sa popularnom i masovnom, otkrivajući nove lokacije, nova zdanja i izvođače, ali i podsećajući na one stare, više od 60.000 ljudi dočekalo je dve Nove godine u Novom Sadu, 31. decembra na 4 lokacije u prvom režiranom dočeku i 13. januara na 38 lokacija uz više od 150 izvođača. Sa umetnicima i izvođačima iz brojnih evropskih zemalja, kao i publikom iz celog regiona, Novi Sad je potvrdio svoj uspešan put ka tituli Evropske prestonice kulture 2021. godine. Veliki produkcijski poduhvat, prepune koncertne dvorane, krcati muzeji, najposećenija dečija opera do sada, dirljiv povratak Filharmonije mladih u Novosadskoj sinagogi, nastupi najznačajnijih umetnika sa naših prostora, ali i mladih nada domaće muzičke scene i do sada neviđena atmosfera Novog Sada doneli su novu energiju ovom gradu i nadu da kultura može biti način života – kaže se u saopštenju Fondacije.\nNovosađani i brojni gosti iz regiona i Evrope u novu godinu ušli su uz zvuke Darka Rundeka, Plavog orkestra, SARS-a, Džona Akvavive, Kreša Bengalke i mnogih drugih 31. decembra, dok su se 13. januara budućom Evropskom prestonicom kulture proneli ritmovi najrazličitijih muzičkih pravaca – od duhovne i džez muzike, opere i filharmonijskog orkestra, preko tamburaša, repa, popa, rokenrola, do eksperimentalne muzike, tehna i dram end bejsa.\n- Da su ljudi željni kulturnih događaja i konceptualno novih sadržaja, pokazala je i činjenica da su ulaznice za дoček 7526. godine munjevitom brzinom rasprodate i da su brojni programi za koji je ulaz bio slobodan bili ispunjeni do poslednjeg mesta – poručuju iz Fondacije Novi Sad 2021.\nOVAKO SU NOVOSAĐANI DOČEKALI SRPSKU NOVU GODINU: Naš sugrađanin, multiinstrumentalista Slobodan Trkulja i škotsko-irski bend Imar publici su priredili najlepši muzički doživljaj u noći Dočeka i podigli sve na noge. Ponoć su Novosađani dočekali uz konceptualni zvuk i autentični scensko-muzički doživljaj sastava Laibach i njihovu kreaciju “Tako je govorio Zaratustra”, a Zoran Predin i Matija Dedić podstakli su najlepše uspomene na muzičke hitove sa prostora bivše Jugoslavije uz nove obrade i aranžmane.\nNikola Vranjković je u krcatom Novosadskom pozorištu predstavio svoju autorsku muziku i tekstove, posetioci u Gerila baru provodili su se uz Marčela, a publici su se predstavili i Peaceful Warriors u Startit centru, Sara Renar i Ana Ćurčin u Kulturnom centru Novog Sada, a Josip A Lisac i Dojo u Domu B612. Sjajna atmosfera vladala je i u Galeriji Matice srpske uz eksperimentalne zvuke sastava Bloom, u holu Železničke stanice uz nastup kulturno-umetničkih društava, kao i u zapadnom holu Spensa gde su dominirale akrobacije i privukle pažnju publike svih generacija.\nŽurke posvećene elektronskoj, rep i dram end bejs muzici u prostoru novog Youth creative polisa, SKC Fabrici, Firchie Think Thank studiju i Quarteru, trajale su do ranih jutarnjih časova uz poznata imena domaće i evropske didžej scene.\nPovezane teme 7526. godina Doček na trgu doček nove godine doček srpske nove godine fondacija novi sad 2021 Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture novosađani


NBS ukinula obaveznu rezervu za pozajmice iz inostranstva\nNBS odlučila je da ukine obaveznu rezervu koja se u centralnu banku polaže za pozajmice iz inostranstva i to retroaktivno od 1. oktobra, kaže Radovan Jelašić.\nDo sada je na kredite banaka iz inostranstva obračunavana devizna rezerva od 45 odsto, a na subordinirani kapital i na zaduživanje kompanija za finansijski lizing po 20 odsto. Obavezna rezerva od 40 odsto na devizne depozite građana ostala je neizmenjena.\nJelašić je na konferenciji za novinare rekao da se nada da će se uskoro promeniti uslovi na svetskom fiansijom tržistu zbog kojih je NBS ukinula obaveznu rezervu na zaduženja u inostranstvu.\nJelašić je objasnio da je NBS donela mere koje će značiti trenutno rasterećenje za banke, pošto će omogućiti jeftinije zaduživanje u inostranstvu, ali teško da će obezbediti isti obim kredita kao do sada.\nPosebna mera se odnosi na promenu strukture polaganja obavezne devizne rezerve, pa će umesto dosadašnjih 90 odsto u devizama i deset odsto u dinarima, biti 80 odsto u devizama i 20 odsto u domaćoj valuti, što će osloboditi oko 350 miliona evra u korist banaka i omogućiti veću tražnju za dinarima i više kredita u dinarima, rekao je on.\nGuverner je naglasio da mere NBS ne idu na teret stabilnosti bankarskog sektora, navodeći da nove mere neće obezbediti isti obim kredita kao i do sada, pošto je euribor i dalje visok, mogućnost pristupa novcu je ograničena, čak i centralama banaka i biće potrebno više vremena da tržište kapitala profunkcioniše.\nObim obezbeđivanja novih kredita zavisiće od raspoloživosti i cene inostranih izvora, koji su bili polovina izvora do sada, kao i od domaće štednje, koja će u bliskoj budućnosti biti najvažniji izvor kreditiranja, dodao je on.\nJelašić je istakao da se vreme jeftinih kredita i agresivnih ponuda finansiranja neće zadugo vratiti, da će dinarski krediti značajno dobiti na popularnosti, a njihova cena zavisiće od inflacije, pošto niža inflacija znači nižu referentnu kamatnu stopu i jeftinije kredite.\nPrema njegovim rečima, očekuje se i da će banke ponuditi znatno atraktivnije kamate na uložena sredstva.\nJelašić je istakao da se u Srbiji informacije o događajima na svetskom finansijskom tržištu prenose netačno i delimično, stvara se neosnovana tenzija, pa je došlo i do određenog smanjenja depozita građana u bankama.\nOn je objasnio da manji obim depozita znači i skuplje kredite i manje kredita privredi i građanima, kao i da novac "sklonjen sa strane", ne samo da ne zarađuje, već ga "jede" inflacija, koja je u evro zoni 3,6 odsto godišnje.\nSrpski bankarski sektor je dobro pripremljen za eventualne spoljne izazove, naglasio je Jelašić i dodao da NBS nije protiv povećanja sume osiguranog depozita, iako ta mera nije neophodna zbog visoke solventnosti i likvidnosti banaka.\nNemačka odobrila 500 mlrd. € pomoći\nGornji i donji dom nemačkog parlamenta odobrio 500 milijardi evra (675 milijardi dolara) za spasavanje finansijskih tržišta zemlje\nPlan, koji je predložila vlada kancelarke Angele Merkel, deo je usklađenog spasilačkog napora država evrozone suočenih sa nervoznim i krajnje nestabilnim tržištima i očekuje se da će biti ratifikovan i primenjen do početka trgovanja u ponedeljak.\n"Ratifikovanjem tog dokumenta moramo, najbrže što možemo, da stvorimo osnovu za smirivanje situacije na tržištima”, rekla je Merkelova.\nNemački paket predviđa pozajmice bankama do 400 milijardi evra. Oko 80 milijardi evra je namenjeno rekapitalizaciji banaka i ako bude potrebno, kupovini rižične imovine. Na bankarske garancije ide preostalih 20 milijardi.\nSmatra se da je ova suma maksimalna i da neće biti potrošena ako se finansijska kriza smiri.\nMerkel naglašava da neće biti "plaćanja bez vraćanja." Banke kojima traba pomoć u kapitalu moraće da se slože sa uslovima vlade koji mogu da uključuju ograničenja plata rukovodećeg osoblja i određivanje politike pozajmljivanja.\nNemački ministar ekonomije Mihael Glos je insistirao da plan nemačke Vlade ima za glavni cilj da zaštiti građane, a ne bankare.\n"Nema mesta za pesimizam. Upravo suprotno. Mi možemo da rešimo taj problem", naglasio je on.\nNakon što je odobrenje izglasano, dokument je neuobičajenim putem, da bi se uštedelo na vremenu, putem i-mejla, vraćen na potpisivanje u kancelarije nemačke Vlade, koje su udaljene nekoliko stotina metara.\nMalo, ali sigurno za štediše\nU VEĆINI zemalja članica Evropske unije garancije na štednju građana u bankama povećane su na 50.000 evra kako bi se predupredile moguće negativne posledice globalne finansijske krize na stanovništvo. To je otvorilo raspravu da li bi i naša vlada mogla da reaguje slično, odnosno da podigne limit od 3.000 evra, koliko trenutno garantuje kao isplatu u slučaju da neka od banaka u Srbiji gde su građani uložili svoj novac ode u bankrot.\nNadležni u Vladi, a pre svih Ministarstvo finansija, uporno je da postojeći limit ne treba menjati. Kako kažu, banke raspolažu dovoljnom količinom novca i sigurno neće zapasti u probleme zbog kojih bi građani mogli da trpe bilo kakvu štetu.\n- Mi jednostavno ne moramo da se ponašamo kao oni koji su generatori postojeće krize na svetskom finansijskom tržištu - izričit je državni sekretar u Ministarstvu finansija Slobodan Ilić. - Evropski bankarski sektor je daleko od likvidnosti koju imaju srpske banke. U poslednje dve godine NBS je donosila mere koje su izuzetno restriktivne i naterala je banke da se masovno dokapitalizuju. Zatim, i obavezna rezerva od preko 40 odsto na depozite i kredite u evrima, koje su među najvišim u Evropi, znatno je poskupela kredite, što je uticalo da nam bankari budu nezadovoljni, ali i da imamo to da se više od trećine bankarske aktive nalazi u kešu kod Narodne banke Srbije ili u njenim hartijama od vrednosti.\nOn podseća i da je država, u prvoj polovini ove godine, dokapitalizovala Agenciju za osiguranje depozita sa deset miliona evra.\n- Građani sa zakonski utvrđenom sumom depozita koju država osigurava mogu da budu apsolutno sigurni - naglašava Ilić. - Ne treba zaboraviti da više od 80 odsto depozita spada u grupu onih do 3.000 evra. Oko 13 odsto štednih uloga je od 3.000 evra do 5.000 evra, a sedam odsto depozita je preko 5.000 evra.\nDepoziti u srpskim bankama rastu iz godine u godinu. Devizna štednja je već preko 5,6 milijardi evra, a procenjuje se da će bankari godinu završiti i sa čitavih šest milijardi evra. Na dinarskim štednim računima ima više od 11 milijardi evra.\nSrbija, prema tvrdnji državnog sekretara Ministarstva finansija, ne raspolaže finansijskim potencijalom koji bi omogućio da se postojeća garancija na depozite podigne sa postojećih 3.000 evra na čak 20.000 evra, koliko traži deo opozicije u Skupštini Srbije.\n- Bilo bi dobro kada bi Srbija imala sredstva za garancije depozita do 20.000 evra, ali i sa ovom osiguranom sumom građani mogu da budu potpuno sigurni - zaključuje Ilić.\nKRIZA STIGLA I DO MAĐARSKE\nU prve dve nedelje oktobra, iz investicionih fondova u Mađarskoj je povučeno 119 milijardi forinti, a panika je zahvatila i male akcionare. Štediše još veruju bankama, mahom u stranim rukama, ali je i u njima više bilo podizanja novca nego novih uloga. Mađarska nacionalna banka je zatražila hitnu pomoć Evropske centralne banke kako bi se zaustavio nagli pad vrednosti mađarskih državnih akcija i kurs forinte. Spasonosni pojas je stigao u vidu pet milijardi evra kredita, koji je odmah ubačen u finansijski krvotok Mađarske. Posle toga kurs evra je pao sa 270 na 250 forinti. Injekcija je, dakle, oživela pacijenta, ali to nikako ne znači da je bolesnik ozdravio, kažu mađarski stručnjaci.\nU REGIONU, najviše sredstava osigurava Makedonija. Tamo se u stoprocentnom iznosu garantuju depoziti do 10.000 evra, a sa 90 odsto štedni ulozi od 10.000 do 20.000 evra.\nHrvati garantuju depozite do 14.000 evra.\nCrna Gora svojim građanima garantuje depozite u bankama do 5.000 evra, BiH do 3.800 evra, a Albanija 5.500 evra.\nJužna Koreja ubacuje 130 mlrd USD u svoj finansijski sistem\nJužnokorejska vlada je obavestila danas javnost kako je obezbedila 130 mlrd USD kao pomoč u stabilizaciji svog finansijkog sistema.\nJužnokorejski ministar finansija Kang Man-Soo izjavio je da će vlada kroz injekcije kapitala i državne garancije u vrednosti od 130 mlrd USD pokušati ublažiti finansijsku krizu koja se prelila i na azijski kontinent, a najavio je i donošenje drugih mera. Južnokorejska valuta won je u ovoj godini izgubila gotovo trećinu svoje vrednosti u odnosu na dolar te je na najnižem nivou od azijske finansijske krize, a strani su ulagači prodali rekordnih 30 biliona wona lokalnih akcija.\nSmatra se da će vladine mere smanjiti paniku koja vlada na južnokorejskom tržištu kapitala, te očekuju da će tamošnja središnja banka uskoro smanjiti kamatne stope kako bi se povećala domaća potražnja. Članovi južnokorejske vlade također su izjavili kako za sada neće preuzeti udele u domaćim bankama, ali ako bude potrebno razmotriće se i ta opcija, kao i davanje garancije na depozite.\nKrišto: Svetska ekonomska kriza utiče na privatizaciju\nGeneralni direktor beogradskog Aerodroma "Nikola Tesla" Bojan Krišto izjavio je da će svetska finansijska kriza imati uticaj i na visinu privatizacionog prihoda.\nKrišto je Tanjugu rekao da bi tender za izbor privatizacionog savetnika za prodaju oko trećine vlasništva aerodroma trebalo da bude raspisan do kraja ove ili početkom naredne godine. On je objasnio da je u nadležnosti Agencije za privatizaciju da pokrene raspisivanje tendera za izbor privatizacionog savetnika i podsetio da će Aerodrom biti privatizovan kroz javnu ponudu akcija, što podrazumeva reorganizaciju preduzeća, promenu statusa, unapređenje zakonskog okvira i jasan plan razvoja koji će investitorima dati sigurnost da će uloženi novac biti vraćen i multiplikovan.\n"Procenat Aerodroma koji će biti privatizovan pre svega zavisi od Vlade Srbije, a neke predloge daće i privatizacioni savetnik", ukazao je Krišto i dodao da su najrealnija očekivanja da bude privatizovano između 30 i 32 odsto.\n"Ideja je da 15 odsto dobiju građani, da 15 odsto bude inicijalna javna ponuda i da preostala dva-tri procenta dobiju sadašnji i bivši zaposleni", rekao je on.\nKrišto je ocenio da je model privatizacije, koji je predložen za Aerodrom, dobar iz više razloga - prvo, stimulisaće se rast berze, što je izuzetno važno za Srbiju jer je naša berza relativno mala, a s druge strane, kada preduzeće dobije privatnog vlasnika, onda više nema prikrivanja rezultata poslovanja.\nPovodom odlaganja privatizacije "Jat ervejza", Krišto je ukazao da je to preduzeće najveći klijent Aerodroma, "i svaka promena u 'Jat ervejzu' i dobra i loša utiče na rad našeg preduzeća, odnosno na vrednost preduzeća u postupku privatizacije".\n"Trenutno je u postupku izrada Strategije Vlade Srbije za unapređenje poslovanja 'Jat ervejza'. Ukoliko se ova strategija bude efikasno implementirala, sigurno je da će to uticati da vrednost Aerodroma 'Nikola Tesla' bude još veća nego što je planirano", kazao je on.\nTakođe, u najkraćem periodu očekujemo liberalizaciju tržišta, što će dramatično poboljšati uslove putovanja za putnike, a samim tim uticaće i na vrednost preduzeća, rekao je direktor Aerodroma.\nKrišto je podsetio da je tender za kargo operatera za korišćenje postojećeg kargo terminala na aerodromu trebalo da bude raspisan u septembru, što se nije dogodilo, "tako da će rokovi biti malo pomereni, ali očekuje se da će i to biti rešeno u narednom periodu".\nKrišto je ocenio da je dobra odluka Vlade Srbije da počne primenu Prelaznog trgovinskog sporazuma sa EU i paralelno sa tim da jednostrano počnu da se primenjuju i drugi sporazumi, zato što će na taj način najveću korist imati građani Srbije.\nNaši građani plaćaju aviokarte i do 100 odsto više nego što bi one koštale da je tržište liberalizovano. Aerodrom "Nikola Tesla" sprema paket mera kojima bi privukao veliki broj "lou kost" aviokompanija u trenutku kada bi trebalo da se donese odluka o liberalizaciji tržišta, kazao je Krišto.\nSrbija će u 2009. godini naplatiti 150 miliona evra manje carina zbog primene Prelaznog trgovinskog sporazuma sa EU, ali će to nadoknaditi rastom proizvodnje, ocenjuju u Kabinetu potpredsednika vlade za evropske integracije.\nSavetnik potpredsednika Vlade Srbije zadužen za privredu i finansije Goran Radosavljević kazao je za agenciju Beta da će smanjenje carinskih prihoda u prvoj godini primene sporazuma biti oko 130 miliona evra za industrijske proizvode i oko 20 miliona evra za poljoprivredne.\nUkupni gubici će, ocenio je međutim, biti tri do četiri puta manji od početnih pošto se očekuje da na osnovu rasta proizvodnje i većeg uvoza sirovina biti naplaćeno više poreza na dodatnu vrednosti (PDV) i carine.\nNa ICT sajmu u Dubaiju sedam firmi iz Srbije\nBeograd - Na sajmu informacionih i komunikacionih tehnologija u Dubaiju, koji je juče otvoren a završava se 23. oktobra, učestvuje sedam firmi iz Srbije, najavila je juče Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza\nSIEPA prvi put organizuje učešće domaćih firmi na jednom od najvećih sajmova informacionih tehnologija u svetu, Gajteks tehnolodži vik. „Glavni cilj nastupa je promocija srpskog ICT sektora kao dobre investicione lokacije i predstavljanje domaćih kompanija i njihovog izvoznog potencijala“, ističe SIEPA. Na nacionalnom štandu Srbije, površine 108 kvadratnih metara, predstaviće se Belit (softver i hardver vezan za fiskalne kase i POS terminale), Benet Kernel (aplikacije za mobilne telefone), Bio IRC (softver za medicinsku dijagnostiku), Logo (softver i hardver za mrežnu integraciju). Učestvovaće i ProZone (softver za upravljanje i arhiviranje dokumenata i projekata), Europoint Sistems (softver za praćenje stanja na berzama i bankarskih transakcija) i Srpski softverski klaster.\nVladine mere za finansijski sektor\nBeograd -- Kako B92 saznaje u Vladi Srbije, premijer Mirko Cvetković objaviće u ponedeljak paket mera za jačanje finansijskog sektora Srbije\nTe mere su usmerene ka bankarskom sistemu i odnose se na olakšice koje bi trebalo da pomognu bankama i građanima da lakše prebrode svetsku finansijsku krizu. Vlada Srbije bi trebalo da predloži Skupštini na usvajanje paket mera kojima bi se između ostalog, ukinula carina na uvoz automobila i porez na štednju u bankama.\nTakođe, bile bi smanjene i carine na uvoz mobilnih telefona.\nPremijer Cvetković obelodaniće ove mere, posle sutrašnjeg sastanka sa privrednicima, posvećenog jačanju konkurentnosti domaće privrede.\nSavetodavno sa MMF-om\nVlada Srbije ostaje pri stavu da će sa Međunarodnom monetarnim fondom razgovarati o novom aranžmanu, ali samo u smislu savetodavne, a ne finansijske pomoći, rečeno je Tanjugu u srpskoj Vladi.\nPremijer Srbije Mirko Cvetković najavio je da će MMF učestvovati u izradi budžeta za narednu godinu, precizirajući da je to važno ne samo zbog smanjenja javne potrošnje, već i da bi se privukli strani investitori.\nPrema najavama delegacije Vlade Srbije, delegacija MMF-a bi trebalo da doputuje u Beograd 28. oktobra. Inače, na inicijativu guvernera Jelašića, Srbija je u martu 2007. otplatila poslednjih 200 miliona, od ukupnog duga MMF-u od 950 miliona dolara.


Sastanak o Predlogu pregovaračke pozicije za Poglavlje 28 - Centar za evropske politike Sastanak o Predlogu pregovaračke pozicije za Poglavlje 28 - Centar za evropske politike\n26. januar 2022. – Danas je održan sastanak Radne grupe Nacionalnog konventa o EU koja prati pregovore Srbije sa EU u pregovaračkom Poglavlju 28 (Zaštita potrošača i zaštita zdravlja) sa predstavnicima Odbora za evropske integracije Narodne skupštine i sa resornim odborima i ministarstvima.\nRadna grupa za pregovaračko Poglavlje 28 jedna je od radnih grupa kojom koordiniše Centar za evropske politike. Ovaj sastanak je održan radi predstavljanja Predloga pregovaračke pozicije za Poglavlje 28 Nacionalnom konventu.\nNakon diskusije, prepoznajući neophodnost i hitnost da se Pregovaračka pozicija usvoji kako bi se ostvario napredak u pregovorima kada je u pitanju ovo Poglavlje, Nacionalni konvent je dao svoju saglasnost. Odbor za evropske integracije je, nakon toga, dao pozitivno mišljenje Predlog pregovaračke pozicije Republike Srbije za Poglavlje 28, uz preporuku da se u pravno-tehničkoj redakciji u tekst Predloga pregovaračke pozicije uvrsti i novi Zakon o zaštiti potrošača, koji je stupio na snagu u decembru 2021. godine.


Čemu vode sve hladniji odnosi SAD i Rusije?\nČemu vode sve hladniji odnosi SAD i Rusije?\n2015 ,godina “opasnog življenja”\nEvropa će u 2015. godini biti pred teškim odlukama oko krize u Ukrajini i odnosa Zapada (EU i SAD kao i NATO) prema Rusiji. Ruski predsednik Vladimir Putin izabran je za najuticajniju osobu u svetu za 2014. godinu u izboru agencije AFP u anketi u kojoj je učestvovalo 380 novinara. Pored njega, u vrhu liste se nalaze lider Islamske države Abu Bakr al-Bagdadi, te devojčice iz Nigerije koje su oteli pripadnici Boko Harama. Ovo rangiranje uticaja ruskog predsednika u svetu jasno govori da se predsednik Putin stavlja kao lider krizne svetske politike, odnosno da su novinari pratili političku matricu američke admnistracije da je Putin u istoj ravni kao i vođa ISIL-a. To su obrasci “crno-bele” propagande koja se uvlači u medijski i javni prostor. Rusija je u 2014. godini u odnosu na 2013. godinu stavljena u poziciju globalne opasnosti u igrama SAD i NATO. Cenu američke režirane i insajderske kao i sponzorisane strategije plaća Ukrajina, Rusija, veći deo EU a profit u ovom času imaju SAD i finansijski mešetari. Rusija je potisnuta iz Evrope pod pritiskom sankcija EU a vojne instalicije NATO-a i SAD su na obodima granica Ruske federacije.\nViše od “hladnog rata” i manje od globalnog sukoba\nEvropa se nalazi pred rubom provalije da saučestvuje u programiranom sukobu koji može da Evropu uvede u složeniji ratni konflikt Rusije i Ukrajine što je i cilj SAD u taktičkom obračunu sa Rusijom. Mere ekonomskog ratovanja bez odluka SBUN vrši se pod pritiskom SAD i merema koje slede članice EU. Namera je da se sankcijama Rusija ekonomski oslabi, istisne iz Evrope ali i slabi vlast Vladimra Putina i pokrene u dogledno vreme talas unutrašnjih potresa.\n”Kriza u Ukrajini je rezultat spoljnog pritiska ali trendovi „obojenih revolucija“ i „izvoza demokratije“ mogu da se promene”, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov i dodao da se taj negativan trend može i mora promeniti i ponovio je poziv Moskve da se što pre organizuje nova runda mirovnih pregovora u vezi sa sukobima u Donbasu, na istoku Ukrajine. Interes je Rusije i ruskog naroda u Ukrajini da dođe do postizanja političkog rešenja. Ruska diplomatija kao pragmatična zna da je potrebno stvoriti šire međunarodn javno mnenje i podršku zemalja u svetu za mirovno rešenje krize u Ukrajini koja ne vodi samoizolaciji i već prisutnoj izolaciji Rusije .\nEkonomsko posrtanje Rusije, prvi čin drame\nVeć viđena politika “meke moći” su sankcije i diplomatska izolacija koja ako neda rezultate američke politike prelazi na drugu fazu a to su vojne pretnje i militarizacija politike koja je već delom na sceni. Interesi mentora krize su pad ruske valute kao vid sankcija i niskih cena nafte i sankcija. Politički jedna država se počinje da ugrožava prvo ekonomski i stvaranjem socijalne krize u društvu. Slabljenje rublje je prouzrokovalo potrošačku groznicu u Rusiji. Građani su požurili da kupe tehniku, nameštaj, automobile, pre nego što svi ti proizvodi dodatno poskupe. Stvaranje “psihoze” poskupljena, pada životnog standarda, nestašica roba aktivira nezadovoljstva širih slojeva građana prema vladi i državnim instituciajma, bankama. Ruski bankarski sistem računa na krizu vezanu za svetsku cenu nafte i težinu sankcija . “Banka Rusije očekuje jačanje rublje u 2015. godini, čak i pri alternativnom scenariju razvoja ruske privrede koji podrazumeva cenu nafte od 60 dolara za barel u naredne tri godine,” rekla je Predsednica Banke Elvira Nabiulina. Po tom scenariju u 2015. godini je moguće očekivati nešto veće ubrzanje inflacije nego po osnovnom scenariju, zbog slabijeg jačanja rublje tokom godine. U godinama 2016 – 2017, se procenjuje, da će se inflacija smanjivati brže i dostići će ciljani nivo od četiri odsto krajem 2017. Sve ovo govori o ekonomskoj recesiji u Rusiji koja je optimstička pod uslovima da se nađe političko rešenje za Ukraniju i da ne dođe do šire esklacije sukoba i izolacije. Odliv kapitala iz Rusije deo je zapadne banakarske politike. Procenjuje se da bi po oceni Ruskih banaka odliv kapitala u 2015. mogao biti 99 milijardi dolara, u 2016. 60 milijardi, a u 2017. – 38 milijardi dolara.\nIgra nuklernim oružijem, drugi čin drame\nRusija je svesna da se nalazi u zoni geopolitčkog interesa SAD i njenih saveznika da je potisnu iz Evrope strateški ali da je ekonomski, energetski oslabe i da idu na promenu vlasti koja bi joj odgovorala kao u vreme vladavine Borisa Jelcina. Velike sile kao što su SAD i Rusija pored konvencionalnog oružija raspolažu i zastrašujućom vojnom nukleranom snagom. Rusija ne želi da maše svojim nulekarnim raketama al i ih drži kao preventivnu diplomatiju odvraćanja od vojne akcije na Rusiju. Upravo zbog toga najnoviji nacrt zakona o ruskoj vojnoj doktrini ne ostavlja prostor za preventivni nuklearni napad, što predstavlja značajan napredak u politici mira i anti-nuklearnog programa“.\nRuska Federacija zadržava pravo na nuklearni udar isključivo ukoliko odgovara na istovetan napad sproveden na njenoj ili teritoriji zemalja saveznica. Nuklearni napad je takođe moguć u slučaju agresije upotrebom konvencionalnog oružja, koje bi dovelo postojanje Ruske Federacije u opasnost.” Nikada nismo omalovažavali značaj nuklearnog oružja – oružja odmazde – kao odličnog balansa u međunarodnim odnosima “- , izjavio je ministar odbrane Rogozin. Ovaj komentar ministra odbrane Rusije je odgovor na strategiju Sjedinjenih Država – „Blagovremeni globalni udar“ (Prompt Global Stike). Ovaj američki program za cilj je imao razvijanje oružja velikog razaranja koje bi moglo da stigne do bilo koje tačke na planeti u roku od sat vremena. Ovaj program razvijen je kao „blaža alternativa nuklearnom udaru“, rečeno je iz vojske SAD. Rogozin je tada obećao da će obezbediti sredstva Fondu za perspektivna istraživanja (FPI), kako bi Rusija razvila program koji će odgovoriti na američki PGS.\nRusija je svesna da su vojne instalacije SAD i NATO na obodima Rusije prvi put u novijoj politčkoj istoriji Evrope, da su blizu granica Rusije. Tako su letonske vlasti potvrdile za “Delfi njuz” da je voz stigao 7. decembra, da je bio natovaren vozilima američke 1. Konjičke divizije, i da je išao ka Litvaniji. Američka borbena vozila su poslata u baltičke države i Poljsku zbog vojnih vežbi i ostaće tamo kako bi poslužile za trening lokalnih trupa i zbog rotacije američkih snaga. Više borbenih vozila će se preusmeriti u američke baze u Nemačkoj. Raspoređivanje dodatnog arsenala u baltičkim državama i Poljskoj događa se u okviru američke „Operacije Atlantsko rešenje“, koja je preduzeta kako bi se američki saveznici u istočnoj Evropi uverili u zabrinutost SAD zbog „Rusije koja ponovo ustaje”, prenosi Raša tudej.\nAmeričke pretnje Rusiji i regovanje EU\nNove pretnje globalnom miru i Rusiji je i nacrt zakona koji je stigao u. američki Kongres, koji je usvojen u kojem se predviđa uvođenje dodatnih ekonomskih sankcija Rusiji i istovremeno ovlašćuje predsednika Baraka Obamu da pošalje ubojitu i neubojitu vojnu pomoć Ukrajini uključujući antitenkovsko naoružanje i municiju. Ova odluka pogađa pre svega ruski vojni i energetski sektor jer omogućuje uvođenje sankcija velikim ruskim kompanija, među kojima je Gasprom i Rosoboroneksport. Tako recimo, odluka nalaže Obami da uvede sankcije ruskom gigantu Gaspromu u slučaju da „smanji količine gasa zemljama NATO, ali i Ukrajini, Gruziji i Moldaviji. SAD pritiskaju EU i Rusiju i drže Ukrajinu u ratnoj psihozi slanjem vojne opreme i oružija. To samo govori da su SAD spremne da sponzorišu ne oporavk Ukrajine već vojni konflikt odnosno rat Rusije i Ukrajine“.\nSa druge strane Evropska unija krenula je iz sopstvenih interesa na popuštanje a sankcije Rusiji u bankarskom sektoru, u pokušaju da olakša rad i zaradu stanovnicima EU koji su povezani sa podružnicama ruskih banaka na teritoriji Unije. Sankcije koje je Evropska unija uvela Rusiji ističu 2015. godine, a pravo veta na njihovo produžavanje imaju tri zemlje: Mađarska, Italija i Kipar, koje pregovaraju sa Moskvom o tom pitanju. Istovremeno, među najveće zagovornike produženja sankcija spadaju Velika Britanija, Poljska i Švedska – navodi „Glas Rusije“, podsećajući da je za produžetak antiruskih sankcija potrebna saglasnost svih zemalja EU. Sada je bankama kojima su već uvedene sankcije (Sberbanka, VTB banka, Gasprombanka, Roselhozbanka i Vnešekonombanka) dozvoljeno da uzimaju kredite u EU na više od 30 dana, ali samo s ciljem da pomognu svojim „firmama-kćerkama“ u zemljama EU. Pod tim firmama podrazumeva se pravno lice koje je registrovano na području zemalja EU i ako neka od pomenutih ruskih banaka poseduje više od 50 odsto njenog kapitala. Suštinski je interes da li će EU popustiti pred agrsivnom politikom SAD oko Rusijei Ukrajine ili će tražiti rešenja da ne dođe do otovrenog ratnog konflikta u Evropi i iscrpljivanja EU, koja bi se mogla naći kao žrtva sukoba, ali i kao učesnik u konfliktu .\n“Ekonomske ubice” u Ukrajini na delu\nUkrajina je između bankrostva, recesije, ratnog sukoba širih razmera, energetske izolacije Rusije, građanskog rata koji traje i najezde “ekonomskih ubica” kao predvodnika vesnika rata i socijalne bede. Tako je ukrajinski premijer Arsenij Jacenjuk pozvao međunarodne kreditore da održe donatorsku konferenciju, s ciljem prikupljanja dodatnih sredstava za Ukrajinu kako bi izbegla potencijalni bankrot. Međunarodni monetarni fond, koji je posetio Kijev radi razgovora o aktulenom programu pomoći od 17 milijardi dolara, identifikovao da će Ukrajini nedostajati još 15 milijardi dolara. Ukrajina je do sada, u okviru programa MMF, dobila dve tranše kredita, ukupne vrednosti od 4,6 milijardi dolara. Devizne rezerve Kijeva su na najnižem nivou za deset godina zbog otplate gasnog duga Rusiji i napora Kijeva da podrži nacionalnu valutu grivnu. Moguće rešenje za Ukrajinu je model koji će predložioti MMF a to je “šok terpapija” koja je primenjivana u mnogim državama Latinske Amerike, istočne Evrope koje su bile u krizi kao i Rusije početkom devedesetih godina prošlog veka kada je isisan ogroman kapital Rusije i stvorena potčinjena i tajkunska Rusije pod Jelcinom.\nUkrajina treba da bude pod okriljem “ekonomskih ubica” iz MMF ali i stranih kompanija koje će infrastrkturlno, resursno opljačati Ukrajinu i dovesti do duže bede i siromaštva koja može onda biti razlog za radikalne scenarije računajući i ratni konflikt sa Rusijom. Ukrajina je u skoro neprekidnoj recesiji više od dve godine, i prolazi kroz tešku privrednu krizu, domaća valuta gubi na vrednosti, pogođena je endemskom korpucijom i skupim oružanim sukobom na istoku. Očekuje se da će BDP pasti najmanje sedam odsto ove godine, a inflacija će biti više od 25 odsto. Jacenjuk je obećao velike uštede u budžetu za 2015. sa smanjenjem svih mogućih izdataka, i predviđa nastavak pada privredne aktivnosti u prvih šest meseci naredne godine. „Spremni smo za najradikalnije i najteže promene koje su potrebne zemlji“, rekao je premijer Jacenjuk.\nPo premijeru Jacenjuku 2015. biti godina preživljavanja i da će sve snage biti usmerene na spasavanju ekonomije, finansijskog sektora i izbegavanju probijanja roka za otplatu dugova. Godina preživljavanja ravna je planu neviđene pljačke i korupcije koja će ojačati mafiju, tajkune tajne službe, bankarske zelenaše i bagatelnu raspodaju svega vrednog u velikoj državi kao što je Ukrajina. Vlada Ukrajine će pod zahtevima MMF prići nepopularne merama da smanji javni deficit, kao što je povećanje cene energenata i drastično smanjenje socijalnih davanja, uključujući u zdravstvo i školstvo. „Ako ukrajinska vlada odluči da jako podigne cene usluga javnih preduzeća, zemlja će se naći u ‘šok terapiji'“, upozorio je ekonomista Olekesandr Valčičen, ali je i dodao da bez tog šoka Ukrajina ne može da izađe iz začaranog kruga ekonomskih teškoća.\nUkrajina je već postala žrtva “Šok terapije” i “ekonomskih ubica” koji su već bacili svoje mreže i sada Ukrajina gubi sve oblike suvereniteta. SAD upravljaju vojnom doktrinom Ukrajine a dvoje stranaca dobilo je težak zadatak da sastave novi budžet, nekoliko sati pošto su stekli ukrajinsko državljanstvo. Tako su “ekonomske ubice” poput amerikanke Natali Džaresko, koja je radila u američkom Stejt departmentu i vodila investicioni fond, postala je ministarka finansija Ukrajine koja će okupacioni i protekroralno voditi budžet države Ukrajine. Litvanac Ajvaras Abromavicijus, bivši menadžer jednog švedskog fonda, dobio je resor ekonomije i obećao je da će upotrebiti najradikalnije mere. Ukrajinsku vladu spolja i iznutra vode stranci što znači da će upravljati krizom u odnosima sa Rusijom. Čitav paket je osmišlje da Ukrajina bude ekonomski i politički “razvaljena”, Rusija oslabljena i pod sankcijama, a EU da se sporije oporavlja od recesije sa teškom ulogom sledbenika američke politike na njenu štetu.\nNajveci paradoks je sto u jeku sankcija SADisticka trgovina sa Rusijom je porasla dok Evropska opada. E to prosto nema smisla.


ŠUMADIJA - Rača: Predstava o izgubljenoj generaciji - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nRača: Predstava o izgubljenoj generaciji\nBy Foto: Stojanović Production Petak, 30. septembar 2016.\nRačansko pozrište će novu sezonu otvoriti premijerom predstave „Beogradska trilogija” po tekstu Biljane Srbljanović, a u režiji Dejana Cicmilovića. Premijera je zakazana za 30. septembra, sa početkom u 20 časova, na velikoj sceni Kulturnog centra „Radoje Domanović” u Rači.\n„Beogradska trilogija” prvi je pozorišni komad Biljane Srbljanović napisan 1996. godine. Ova drama prati život srpskih emigranata, njihov odlazak iz Beograda i život u Pragu, Sidneju i Los Anđelesu. Na sebi svojstven način, Biljana Srbljanović ovim komadom pokušava da skrene pažnju na odlazak preko 300 hiljada mladih ljudi iz Srbije u periodu od 1991. do 1995. godine.\nOvaj problem je i danas aktuelan, te reditelj Dejan Cicmilović upravo zato bira ovu predstavu za početak sezone. U komadu igraju Nemanja Lugavac (Kića), Radomir Marisavljević (Mića), Sanja Ilić (Sanja), Ivana Stojanović (Mara).