Bijela kuća dijeli Trumpovu zabrinutost zbog glasanja poštom\nArhiva - Osoba ubacuje poštu u sanduče u Omahi, Nebraska, 18. avgusta 2020.\nBijela kuća pokušava da zaštiti novembarske predsjedničke izbore od spoljašnjih uticaja nakon otkrića da ruski "zloćudni... akteri" ponavljaju učestala upozorenja Donalda Trumpa o potencijalnoj izbornoj prevari.\n"Radimo sve što možemo da zaštitimo svetinju naših izbora", rekao je novinarima u petak savjetnik za nacionalnu bezbjednosti Robert O'Brien, dodajući da Bijela kuća i predsjednik preduzimaju "aktivnosti bez presedana" kako bi zaštitili novembarsko glasanje.\n"Jasno smo stavili do znanja Kinezima, Rusima, Irancima i drugima koji nisu javno otkriveni da će se svako ko bude nastojao da pokuša, da svako ko bude pokušao da se miješa u američke izbore, suočiti sa izvanrednim posljedicama", kazao je on.\nUvjeravanja su uslijedila nakon objavljivanja procurjelog biltena Sekretarijata za unutrašnju bezbjednost u kome se kaže da Rusija podstiče strah da će pojačano glasanje poštom dovesti do spornih rezultata izbora.\n"Od barem marta 2020, akteri ruskog zloćudnog miješanja pojačavaju navode o pitanjima integriteta izbora u novim procesima glasanja i programima glasanja putem pošte", kaže se u biltenu koji je prvi objavio ABC News.\n"Rusija će vjerovatno nastaviti da pojačava kritiku glasanja poštom i prebacivanje glasačkog procesa usred pandemije COVID-19, da bi podrila povjerenje javnosti u izborni proces", navodi se u biltenu.\nTrump već mjesecima iznosi zabrinutost zbog glasanja putem pošte.\nU junu je tweetovao da bi glasanje putem pošte rezultiralo "najnamještenijim izborima u istoriji naše zemlje".\nA prošle nedelje, stvorio je kontroverzu pozivajući svoje pristalice da glasaju dva puta, putem pošte i lično, kako bi testirali izborni sistem i uvjerili se da se njihovi glasovi računaju. Namjerno glasati dva puta je ilegalno.\nNajviši zvaničnici Bijele kuće u petak su branili predsjednikove komentare o glasanju putem pošte, ocjenjujući ih kao opravdane.\n"Očigledno postoji ogromna zabrinutost po pitanju glasanja poštom", rekao je O'Brien, sugerišući da će glasački listići pohranjeni u stambenim zgradama širom zemlje.\nPretraga vijesti uz pomoć Googleovog pretraživača vijesti, koju je sproveo Glas Amerike, pronašla je izvještaje o samo jednom incidentu u kom su neki dostavljači pošte u New Jerseyju ostavili biračke listiće u hodnicima ispred stanova, umjesto da su ih ubacili u lične poštanske sandučiće.\nSavjetnik za nacionalnu bezbjednost rekao je da ta zabrinutost ne treba da bude pomiješana sa drugim prijetnjama po predstojeće izbore.\n"Ta zabrinutost je vrlo različita od biti zabrinut zbog inostranih protivnika koji pokušavaju da utiču na naše izbore", rekao je O'Brien, ponavljajući da glavna prijetnja nije od Rusije.\n"Obavještajna zajednica je jasna - prvo imate Kinu, koja ima najmasovniji program za politički uticaj Sjedinjene Države", rekao je.\nO'Brien je takođe, čini se, iznio sumnje po pitanju obavještajnih podataka koji navode da protivnici SAD biraju strane.\n"Neki od njih preferiraju Bidena", rekao je on, govoreći i demokratskom izazivaču, bivšem potpredsjedniku Joe Bidenu. "Neki ljudi kažu da neki od njih preferiraju predsjednika".\n"Moje shvatanje je da nije važno šta te zemlje žele i da bilo koja zemlja koja pokušava da se miješa u slobodne i fer izbore u Sjedinjenim Državama mora da bude zaustavljena", rekao je O'Brien.\nInformacije podijeljene u javnosti prošlog mjeseca ukazale su da visoki zvaničnici u obavještajnoj zajednici SAD vjeruju da zemlje poput Rusije i Kine imaju jasne preferencije, a da je Rusija posebno aktivna.\n"Procjenjujemo da Rusija koristi niz mjera da prvenstveno ocrni bivšeg potpredsjednika Bajdena i ono što vidi kao antiruski establišment", rekao je direktor Nacionalnog kontraobavještajnog i bezbjednosnog centra William Evanina u izjavi od 7. avgusta.\n"Neki akteri povezani sa Kremljom žele da pomognu kadidaturi predsednika Trampa na društvenim mrežama i na ruskoj televiziji", dodao je on.\nEvanina je takođe rekao da bi i Kina i Iran voljeli da vide da Biden pobjedi.\nPeking vidi Trumpa kao "nepredvidivog", rekao je Evanina, dodajući da kineski zvaničnici razumjeli da bi operacije uticaja koje su pustili u pogon "mogle da utiču na predsjedničku trku".\nTrump, koji je bio bijesan zbog navoda da mu je Moskva pomogla da pobijedi 2016. godine, više puta je odbijao navode da bi Rusija voljela da ga vidi da pobijedi.\n"Preduzeli smo snažnije akcije protiv Rusije od bilo koje zemlje u svijetu", rekao je novinarima kasno u petak tokom nacionalnog brifinga u Bijeloj kući, takođe navodeći da su prednje iz Rusije bile preuveličane.\n"Zanimljivo je da svi uvijek pominju Rusiju", rekao je Trump novinarima. "Ne smeta mi da pominjete Rusiju, ali misli da je vjerovatno Kina, u ovoj tački, ono o čemu bi nacija trebalo da govori, mnogo više nego Rusija".\nZvaničnici SAD obećavali su da će uprkos raširene zabrinutosti, naredni predsjednički izbori biti "najbezbjedniji izbori u modernoj istoriji", mada su upozorili da bi za razliku od ranijih izbora, konačni rezultat mogao da bude odložen zbog očekivanog velikog broja glasova poslatih poštom.\nObavještajne službe SAD i bezbjednosne snage takođe su saopštile da ne postoje obavještajni podaci koji bi sugerisali da bilo koja zemlja, ili bilo ko u SAD, aktivno pokušava da koristi glasanje poštom kako bi namjestio predsjedničke izbore.\nTijesna trka Trumpa i Bidena u državama čiji su glasovi odlučujući\nTrump poručio biračima putem pošte: "Pratite svoj glas"


Vesti online / Vesti / Svet / Gugl priznao: Strane kompanije imaju pristup vašim podacima\nGugl priznao: Strane kompanije imaju pristup vašim podacima\nStotine aplikacija su u mogućnosti da skeniraju i dele podatke iz poštanskih sandučića (inboks) sa gmail naloga, priznala je kompanija "Gugl".\nU pismu američkim zakonodavcima, koje je objavljeno u četvrtak, "Gugl" je objasnio da programeri trećih strana mogu pristupiti i deliti podatke sa gmail naloga - iako je kompanija rekla da temeljno proverava sve kojima se odobrava pristup, piše "Volstrit žurnal".\nSkeniranje poštanskih sandučića se odvija uprkos tome što je sama kompanija pre godinu dana završila sopstvenu kontroverznu praksu skeniranja mejlova, navodi "Independent".\n- Programeri aplikacija mogu deliti podatke sa trećim licima sve dok su transparentni sa korisnicima o tome kako se njihovi podaci koriste i u koje svrhe - napisala je u pismu Suzan Molinari, jedna od menadžerki kompanije.\nGuglov direktor bezbednosti, poverenja i privatnosti Suzan Frej objasnila je u julu da "Gugl" odobrava određene dozvole aplikacijama i uslugama trećih lica kako bi poboljšao iskustvo za korisnike Gmaila.\n- Pre nego što aplikacija koja nije deo "Gugla" može da pristupi vašim podacima, prikazaćemo prozor sa dozvolama koji jasno prikazuje vrste podataka kojima ta aplikacija može pristupiti i kako može da koristi te podatke. Preporučujemo vam da pregledate taj prozor pre odobravanja pristupa bilo kojoj aplikaciji koja nije "Guglova" - rekla je ona tada.\nMeđutim, ono što ona tada nije spomenula jeste to da ti strani programeri mogu da dele podatke gmail korisnika sa nekim drugim osobama i kompanijama.\nInternet giganti ljuti zbog odluke EP o autorskim pravima\nSVET Ceo internet se smeje Trampu (FOTO)\nSVET Internet giganti ljuti zbog odluke EP o autorskim pravima\nPonedeljak 24.09.2018. 07:12\ngoogl pravi karikature od nas a nekome moze pasti na um napraviti od njih.


Filip Filipović najbolji igrač Olimpijskih igara u RIU - Sjajne Vesti\nAutor Konstantin M. 22.08.2016 Nema komentara\nSJAJNE VESTI – RIO 2016 – FILIP FILIPOVIĆ MVP\nPosle fenomenalnog uspeha naših vaterpolista u RIU i osvajanja zlata došlo je novo priznanje. Naš vaterpolista Filip Filipović dobio je titulu najboljeg igrača na Olimpijskim igarama u Rio de Žaneiru.\nOvo priznanje se dodeljuje na osnovu glasanja novinara koji su odlučili da prestižnu nagradu dodele sprskom reprezentativcu Filipu Filipoviću. On je na ovom turniru postigao 19 golova koliko i Španac Molina. Njemu je pripalo i pola nagrade koja se dodeljuje za najboljeg strelca turnira.\nVrlo mlad je debitovao za prvi tim Partizana i to sa 14 godina. Dve godine kasnije uspeo je da uđe u seniorsku reprezentaciju Srbije. Tadašni selektor Nenad Manojlović smatrao je da Filip zaslužuje da se nađe na Evropskom prvenstvu 2003. u Kranju. Tadašnja ekipa Srbija i Crna Gora je osvojila zlatnu medalju ali Filip nije ulazio u igru. Godinu dana ranije sa juniorskom reprezentacijom osvojio je Evropsko prvenstvo 2002. u Bariju, potom 2004. na Malti i 2006. u Velikom Varadinu.\nPrva medalja, gde je dao svoj veliki doprinos seniorskoj reprezentaciji Srbije, dolazi sa Evropskog prvenstva 2006. u Beogradu. Potom slede srebrna medalja na Evropskom prvenstvu 2008. u Malagi i bronzana medalja na Olimpijskim igrama 2008. u Pekingu. Takođe Filip osvaja zlatnu medalju na Svetskom prvenstvu 2009. u Rimu gde je već zapaženi golgeter.\nOd tog trenutka njegova karijera je na najvišoj lestvici i ne menja se. Letnja olimpijske igre 2012. godine završava sa bronzanom medaljom, a dodatno priznanje je odabir u idealni tim turnira.\ntop vesti, sjajne vesti, rio 2016, brazil, filip filipovic, najbolji igrac, rio de zaneiro, mvp turnira\nFilip Filipović najbolji igrač Olimpijskih igara u RIU postavio Konstantin M. 22.08.2016


Preduzetnice.rs su deo PREDUZIMANJA – Preduzetnice\nHome /Tema/Preduzetnice.rs su deo PREDUZIMANJA\nProtekli vikend je jedna polovina našeg dvojca imala tu čast i zadovoljstvo da Preduzetnice.rs predstavlja u Mokrinu, u okviru mentorskog programa “Preduzimanje”.\nNas 26 preduzetnica je radilo na postavljanju ciljeva, kako individualnih tako i samog mentorskog programa, i na boljem predstavljanju sebe i svog biznisa.\nZa ovu preduzetnicu, najveći izazov je bilo postavljanje ličnih ciljeva i mogu samo da budem zahvalna na mogućnosti da svoj razvojni put, lični i profesionalni, sagledam iz jednog novog ugla.\nSonja Dakić (Srbija), Kristina McMenamin (SAD) i Macarena Botta (Urugvaj) su bile edukatorke koje su nas kroz ceo vikend vodile rolerkosterom ideja, emocija i planova, te osvestile neke naše vrednosti za koje nismo ni znale da nam toliko znače.\nShvatila sam da moj uspeh u pričanju tuđih priča, postavljanju strategija i rad na promociji, ima koren u dubokoj nesigurnosti da sve to primenim na svom ličnom i profesionalnom planu. I to je definitivno nešto na čemu ću raditi kroz ovaj program i mimo njega. Ukoliko redovno budete pratili naš sajt i newsletter, možete da budete u toku sa svim informacijama iz ove preduzetničke avanture.\nNas ukupno 26, 13 mentorki i 13 mentorina, izabrane smo da budemo deo desetomesečnog programa PREDUZIMANJE, koji je osmišljen sa ciljem da podrži žene koje pokreću svoje poslovanje u Srbiji. Imaćemo priliku da kroz individualne mesečne sastanke sa mentorkom radimo na ličnom i profesionalnom razvoju, dok će grupne radionice biti usmerene na unapređenje naših znanja i veština.\nOvo je prvi put da učestvujem u nekom mentorskom programu i, sa jedne strane sam preuzbuđena, a sa druge malo strepim. Važno je da vam mentor bude neko sa kim možete da budete ono što jeste, da ne strepite od iznošenja svojih ideja, da se ne ustručavate da podelite uspehe i padove. Iako je ova grupa žena toliko predivna da svaka od nas može da bude podrška onoj drugoj, te da znanja i iskustva koja imamo možemo međusobno da podelimo, moraćemo da se odlučimo za jednu mentorku kojoj ćemo dati naše poverenje.\nAko mene pitate, imam tri favorita i držite mi palčeve da se moja mentorka i ja pronađemo na obostrano zadovoljstvo. 🙂\nProgram je podržan od strane Švajcarskog preduzetničkog programa, koji već 4 godine radi na unapređenju startap ekosistema u 4 zemlje u regionu: Srbiji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji i Albaniji, kao i Peruu i Vijetnamu.


Vučić: Gašić i Stefanović me svakih 15 minuta izveštavaju o potrazi za novinarom – NovostiDana.rs\n„Neću danas da govorim o tome, ali narednih dana ću se obratitii narodu i reći i povezati sa drugim slučajevima. Vezanim i za Olivera Ivanovića i za neke druge stvari. Pa će se možda ljudi iznenaditi odredjenim informacijama koje saznaju“, kazao je Vučić.\nUpitan da prokomentariše izjavu predsednika Narodne stranke Vuka Jeremića da „Vučić planira da u narednih nekoliko meseci izazove nemire na severu Kosova i Metohije, kako bi sporazum sa Prištinom koji podrazumeva članstvo Kosova u UN bio doživljen kao olakšanje“, Vučić je kazao da „ne misli da je slučajno što neki političari sada optužuju svoju zemlju i gledaju da sruše poziciju Srbije pred Briselske razgovore“ s Prištinom. „Neko ko je radio jednom protiv svoje zemlje, uvek će raditi protiv svoje zemlje. Neko ko je sa najvećim zadovoljstvom stavio pečat i zalepio koverat kosovske nezavisnosti, što bi prestao da se bori za to isto, kada je to već jednom učinio“, izjavio je Vučić.


Na današnji dan, 6. mart - National Geographic Srbija\nNa današnji dan, 6. marta 1882. godine, Kneževina Srbija je uzdignuta na rang kraljevine.\nNarodna skupština je na današnji dan po novom, odnosno 22. februara po starom kalendaru, izglasala zakon kojim se "Knjaževstvo Srbija proglašava za Kraljevinu Srbiju", čime je Milan Obrenović - dotadašnji nez - proglašen za kralja.\nNarodu je objavljena ova vest uz pucnjavu topova, a kralj se obratio svečanom proklamacijom. U njoj se, između ostalog, navodi da je sve ono što je "niklo radom i naprezanjem sviju generacija nove Srbije" dobilo toliko željeni izraz, "koji nam je zaveštan od naše prošlosti, koji je saglasan s našim položajem u sadašnjosti i koji će moći biti vazda krepko i neodoljivo jemstvo budućnosti".\nPročitajte i: Kraljevstvo nezavisne Srbije\nObrenović je uskoro (u aprilu) pošao na putovanje po svojoj zemlji, a tada je posetio i Žiču - "krunidbenu crkvu srpskih vladara".\nKo su omiljene istorijske ličnosti u Srbiji?


Porastao broj blokiranih kompanija – Bankar.me\nPorastao broj blokiranih kompanija\nAugust 1, 2019 BIZNIS, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nCentralna banka (CBCG) objavila je danas novi spisak preduzeća sa blokiranim računima, na kojem se nalazi 42 kompanije više nego na prethodnom.\nNa novom spisku, koji CBCG u skladu sa Zakonom o platnom prometu objavljuje mjesečno, nalazi se 17,66 hiljada kompanija sa evidencije Centralnog registra privrednih subjekata (CRPS) Poreske uprave i CBCG. Od ukupnog broja blokiranih preduzeća, 3,6 hiljada ih je na evidenciji CBCG, a ne nalaze se u CRPS-u.\nPrevious Dodatna oprema u Telenoru dostupna uz odloženo plaćanje\nSljedeći Da li su zemlje bivšeg „Istočnog bloka“ pronašle put ka globalnom biznisu?\nNa novom spisku Centralne banke 19,1 hiljada blokiranih kompanija\nNajveća nova i najveća skinuta blokada sa spiska blokiranih kompanija CBCG (infografika)


DORCOLIJADA - O Nama\nAsocijacija sporta, zdravlјa i kulture Dorćolijada je dobrovolјno, nevladino, nestranacko i neprofitno udruženje gradjana zasnovano na slobodi udruživanja radi ostvarivanja utvrđenih cilјeva u oblasti rekreativno sportskih aktivnosti svih doba starosti, pobolјšavanja i razvoja zdravlјa i kulture mladih i starijih generacija i razvoja ekološke kulture.\nAsocijacija je organizovana slobodno, sa svojstvom pravnog lica i samostalna je u ostvarivanju svojih cilјeva, a svoju aktivnost ostvaruje u skladu sa zakonom, Statutom i drugim opštim aktima.\nCilјevi Asocijacije su: istraživanje, razvoj, projektovanje, organizacija i realizacija rekreativnih sportskih aktivnosti svih doba starosti, očuvanje i razvoj psihofizičkog zdravlјa i kulture, edukacija u oblasti sporta, zdravlјa i kulture, unapređivanje rekreativne sportske aktivnosti počev od predškolskog uzrasta pa do trećeg doba starosti kao i razvoj ekološke kulture i unapređivanje zaštite životne sredine.\nAsocijacija sporta, zdravlja i kulture Dorcolijada je clanica Pokreta treceg doba Republike Srbije i clanica Saveza sportova gradske opstine Stari Grad - Beograd.\nRadi ostvarivanja svojih cilјeva Asocijacija naročito:\n1. Organizuje i realizuje sportsko rekreativne aktivnosti, igre, takmičenja, manifestacije, promoviše značaj rekreativnog sporta svih doba starosti i to za predškolski uzrast, za školski uzrast i omladinu, za odrasle, za populaciju trećeg doba starosti i penzionere pobolјšavajući kvalitet njihovog živlјenja i razvijajući međugeneracijsku saradnju i druženje.\n2. Organizovanjem aktivnosti obezbeđuje pogled na život iz perspektive gledanja na rekreativne sportske aktivnosti kao na delatnost od posebnog značaja, da svako ima pravo da se bavi sportom, da je rekreativni sport namenjen svim populacijama, da nema nikakvih granica u bavlјenu sportskim aktivnostima radi odmora i rekreacije, unapređenja zdravlјa i razvoja opšte kulture.\n3. Promoviše značaj sveopšte brige o zdravlјu i kulturi, razvijanjuekološke svesti o zaštiti prirode i životne sredine polazeći od toga da organizovan rekreativni sport podrazumeva i nudi boravak u prirodi, na svežem vazduhu, uz nezagađenu okolinu - zemlјu, vodu i vazduh po ekološkim standardima.\n4. Organizuje i pospešuje međugeneracijsku saradnju u oblasti rekreativnog sporta, zdravlјa i kulture polazeći od togada svako ima pravo da učestvuje u sportsko rekreativnim aktivnostima koje su dostupne svim populacijama pod jednakim uslovima bez obzira na uzrast, nivo fizičkih sposobnosti, stepen eventualne invalidnosti, pol i druga lična svojstva.\n5. Promoviše organizovanje bavlјenja rekreativnim sportom kao humanom, slobodnom i dobrovolјnom aktivnošću. Stvara uslove, situaciju i ambijent u kome svi učesnici rekreativnih sportskih aktivnosti dobijaju kroz buđenje osećanja sopstvenog identiteta, pobolјšanje zdravlјa i razvojakulture.\n6. Organizuje, samostalno ili u saradnji sa drugim organizacijama, raznovrsne edukativne programe,radionice i druge oblike edukativnih aktivnosti u oblasti rekreativnog sporta, zaštite zdravlјa, zaštite životne sredine i kulture – uklјučujući organizovanje umetničkih kolonija, izložbi, susrete sa posebnim kulturnim sadržajima i dr.\n7. Sarađuje sa zainteresovanim strukturama društva radi razvoja sportsko rekretivnih aktivnosti, zdravlјa, kulture i ekologije kao što su državne organizacije i institucije, organi lokalne i gradske uprave, sportski savezi i institucije, društva, klubovi, organizacije, predškolske obrazovno vaspitne ustanove, škole, fakulteti, univerziteti, savezi i udruženja penzionera i druge strukture trećeg doba starosti, savezi i udruženja invalida i dr.\n8. Asocijacija je u svojim programskim aktivnostima rekreativnog sporta, zdravlјa, kulture i razvoja ekologije otvorena za saradnju sa svim zainteresovanima, kako u našoj zemlјi tako i u inostranstvu. S tim u vezi pospešuje i vangraničnu saradnju, saradnju sa našom dijasporom u svetu, sa zemlјama u okruženju, podunavskim zemlјama i svim drugim zainteresovanim zemlјama polazeći od toga da rekreativne sportske aktivnosti, briga o zdravlјu, kulturi i ekologiji nemaju granica.\n9.Prikuplјa i proučava stručnu literaturu u oblasti rekreativnog sporta, zdravlјa,kulture iekologije,formira odgovarajuću dokumentaciju i sl.\n10. Informiše članove i širu javnost o planiranim, organizovanim i realizovanim programskim aktivnostima putem sredstava javnog informisanja, internog glasila, websajta, društvenih internet mreža i dr.


Pripadnici BSK na vojnoj vežbi (Foto Ministarstvo BSK)\nPrema nacrtu zakona, Kosovske bezbednosne snage (KBS) "štite teritorijalni integritet, građane, imovinu i interese Kosova".\n"KBS su vojne snage, multietničke, naoružane i ovlašćene za služenje na Kosovu i u inostranstvu u skladu sa zakonskim i ustavnim mandatom", predviđa nacrt zakona.\nNavodi se i da su "KBS sila, formirana prema interoperabilnim standardima sa NATO-om. Koriste silu, vatreno oružje, kako bi ispunili svoje zakonske i ustavne obaveze, ako ne može da se izbegne opasnost drugim sredstvima."\n"Podležu demokratskoj, građanskoj kontroli, vladavini prava i međunarodnim obavezama. Skupština, predsednik Kosova, premijer i ministar odbrane čine lanac civilne kontrole."\n"Predsednik Kosova je vrhovni komandant i ima ovlašćenja da naredi mobilizaciju KBS-a. Imenuje i razrešava komandanta KBS-a na preporuku vlade. Premijer nadgleda i vrši kontrolu preko ministra."\n"Organizaciono i strukturno, KBS deluju na celoj teritoriji Kosova kroz jedinstven lanac komandovanja. Sastoji se od aktivne komponente do pet hiljada članova. Generalštab je najviša vojnoorganizaciona struktura u KBS-u", navodi se u nacrtu zakona.


Vučić učestvovao na video-samitu lidera EU i Zapadnog Balkana - Radio televizija Pančevo\n6. maja 2020. 6. maja 2020. 0281\nLideri su se fokusirali na odgovor na krizu kovid 19, a sama politika proširenja nije deo agende.\nPitanje zajedničkog odgovora Zapadnog Balkana i EU i solidarnosti je neminovno došlo u prvi plan i ono će zauzeti centralno mesto u zajedničkoj deklaraciji. Tu se podseća da je EU do sada izdvojila 3,3 milijarde evra kao pomoć Zapadnom Balkanu za saniranje neposrednih ekonomskih i zdravstvenih posledica epidemije.\nSrbiju na video-samitu predstavljao je predsednik Aleksandar Vučić, a sa Zapadnog Balkna razgovorima su prisustvovali i albanski premijer Edi Rama, predsedavajući Predsedništva BiH Šefik Džaferović, crnogorski predsednik Milo Đukanović, makedonski premijer Oliver Spasovski i predsednik privremenih prištinskih institucija Hašim Tači.\nKonferencija je održana u organizaciji Hrvatske, kao predsedavajuće Savetom EU, a usvojena je i “Zagrebačka delaracija”.\nFokus Deklaracije biće na “jedinstvu i solidarnosti” u borbi protiv koronavirusa, ali i na EU podršci regionu u odgovoru na krizu kovid 19.\nDelaracija koju potpisuju lideri EU, uz “konsultacije” sa liderima Zapadnog Balkana, ponavlja i važnost reformskog procesa u regionu sa fokusom na vladavini prava, demokratiji, borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala, poštovanu ljudskih prava, prava manjina i rodne ravnopravnosti.\n“U cilju dalje promocije naših zajedničkih interesa, EU lideri su spremni da osnaže politički dijalog, uključujući i sastanke na najvišem nivou”, između EU i Zapadnog Balkana”, stoji u zaključku Deklaracije.\nPlenković: Hrvatska spremna da podrži evropske napore suseda\nPremijer Andrej Plenković izjavio je uoči samita da je Hrvatska spremna da podrži reformske i evropske napore susednih zemalja.\n“Ne samo u kontekstu pregovora za pristupanju koje vode Crna Gora i Srbija, ne samo u kontekstu vrlo važne odluke Evropskog saveta kada je zahvaljujući i diplomatskom angažmanu Hrvatske došlo do odluke o otvaranju pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom i poruka koja ide prema BiH, važnoj zemlji kojoj želimo da pomognemo u reformama”, rekao je Plenković.


Bela kuća: Rusija radi na stvaranju izgovora za invaziju na Ukrajinu | Novosadski informativni portal 021\nAmeričke obaveštajne službe utvrdile su da Rusija radi na stvaranju izgovora za potencijalnu invaziju na Ukrajinu i na pripremi napada za koji će okriviti ukrajinske snage, saopštila je Bela kuća.\nPortparolka Bele kuće Džen Psaki rekla je da saznanja obaveštajaca pokazuju da Rusija kreira izgovor za invaziju tako što putem kampanje širenja dezinformacija na društvenim mrežama predstavlja Ukrajinu kao agresora koji priprema napad na ruske snage u istočnoj Ukrajini.\nAdministracija američkog predsednika Džozefa Bajdena nije iznela detalje o tome kako je obaveštajna zajednica došla do takvog zaključka ni koliko je uverena u tačnost te procene.\nSavetnik predsednika SAD za nacionalnu bezbednost Džejk Saliven rekao je juče da američka obaveštajna zajednica nije donela procenu da su Rusi definitivno odlučili da preduzmu vojnu akciju u Ukrajini.\nVećina Amerikanaca smatra da je demokratija u opasnosti


MATICA PUSTILA RASEJANJE NIZ VODU - JUGPRESS\nMATICA PUSTILA RASEJANJE NIZ VODU\nVlada u Beogradu još uvek nema mehanizam za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu. Mada je prošlo više od dve godine kako je formirana Uprava za dijasporu pri Ministarstvu spoljnih poslova, to telo praktično nije zaživelo. Na to je nedavno ukazao dr Janko Veselinović, predsednik parlamentarnog Odbora za saradnju sa dijasporom.\nBlokiran rad: Skupština dijaspore i Srba u regionu\n– Sednici Odbora prisustvovao je i predstavnik Ministarstva spoljnih poslova koji je rekao da još nema predloga za imenovanje direktora Uprave za dijasporu, niti se zna kada će i da li će se to uopšte desiti – rekao je Veselinović.\nBilo je reči i o pravnom vakuumu po pitanju delovanja Skupštine dijaspore i Srba u regionu jer je delegatima istekao mandat, a novi izbori ne mogu da se sprovedu zbog nedorečenosti propisa.\nVeselinović je poručio Vladi Srbije, a naročito Ministarstvu spoljnih poslova, da postavi direktora Uprave za dijasporu i Srbe u regionu kako bi u punom kapacitetu država institucionalno mogla da odgovori na obaveze koje prema Ustavu ima prema rasejanju koje, prema procenama, ima kapacitet od četiri miliona Srba.\nProblem je i postojeći Zakon o dijaspori, pa je Dačićevom ministarstvu upućen zahtev za formiranje međuresorne grupe koja bi do kraja ove godine trebalo da uradi nacrt izmena tog zakona.\nNa sednici skupštinskog Odbora za dijasporu aktuelizovano je pitanje izrade jedinstvene baze podataka o našoj dijaspori.\nU taj posao trebalo bi da se uključe državne, naučne i institucije kulture, ali i da se iskoriste pogodnosti koje za kontakt i komunikaciju pružaju savremene društvene mreže na internetu. Snažniju podršku matične države zatražili su nedavno i učesnici konferencije predstavnika Srba iz sedam zemalja regiona održane u Budimpešti.\nU regionu asimilacija umesto integracije\nNa konferenciji u Mađarskoj predstavnici Srba iz sedam zemalja regiona upozorili su da se broj naših sunarodnika u tim državama konstantno smanjuje. Ukazano je na probleme u ostvarivanju njihovih individualnih i kolektivnih prava i ocenjeno da je proces asimilacije Srba u tim državama daleko prisutniji od njihove integracije.\nOni su usvojili deklaraciju kojom su poručili Beogradu da je svim srpskim organizacijama u regionu potrebna snažnija i sistemska institucionalna podrška Republike Srbije.


Delegacija nemačkih preduzeća dolazi u Srbiju, evo šta im je ponuđeno - Naši u svetu\nObjavljeno 18/09/19 u 13:30\n“To je i bila jedna od tema razgovora u Udruženju malih i srednjih kompanija u Nemačkoj. Nemački privrednici iz ovoga udruženja koje okuplja više od milion članova želeli su od nas saznaju zašto treba investirati baš u Srbiji. Čuli su dobra iskustva i žele da dođu”, dodao je Čadež, navodi se u saopštenju PKS.\n“Na nama je da iskoristimo taj potencijal i da što više tih preduzeća sutra vidimo u Srbiji”, poručio je predsednik Komore.\nSastanak u BITKOM-u otvara vrata za ulaganja i saradnju naših visokotehnoloških firmi i IT startap zajednice sa više od 2.600 nemačkih kompanija iz sektora digitalne ekonomije – sa oko 1.500 malih i srednjih preduzeća i startapova, ali i velikim brojem globalnih igrača u oblasti softvera i hardvera, telekomunikacionih i internet usluga, digitalnih medija…\nMarko ČadežNemačka Preduzeća\nMilijarder Džek Ma ima savete “zlata vredne”: Čemu učiti decu, i zašto je dobar šef važan\nJedina fabrika za proizvodnju hemikalije koja ubija koronavirus nalazi se u Srbiji!\nČadež: Evrokomora želi da poslovnu zajednicu Zapadnog Balkana što pre vidi kao deo…\nČadež: Srbija predstavila investicione potencijale pred 600 učesnika u Njujorku\nSrpski predstavnik na skupu Evrokomore u Briselu, digitalno povezivanje sa evropskim…\nNemački list: Velika prednost Srbije u trci za Folksvagenovu investiciju


Turski predsednik osudio Izrael zbog prekomerne upotrebe sile\n- Osuđujem prekomernu upotrebu sile od strane izraelskih snaga prema našoj braći koji su se okupili za molitvu petkom - izjavio je Erdogan u saopštenju objavljenom na vebsajtu turskog predsedništva.\nIzraelska polcija postavila je metalne detektore na ulazima na mesto koje je sveto i za Jevreje i za muslimane nakon nedavng oružanog napada trojice izraelskih Arapa u kome su ubijena dva izraelska policajca.\nOsim toga zabranila je u petak muslimanima muškarcima mlađim od 50 godina da tamo ulaze. Nakon jučerašnjih tradicionalnih molitvi petkom u podne izbili su sukobi između palestinskih demonstranata i izraelskih snaga u istočnom Jerusalimu i širom Zapadne obale.\nTri Palestinca su ubijena u tim neredima, a kasnije sinoć je jedan palestinski napadač upao u jednu kuću u jevrejskom naselju Halamiš na Zapadnoj obali, ubivši starijeg muškarca i dvoje njegove odrasle dece i teško povredivši njegovu suprugu.\nNapadač je prethodno napisao na svom Fejsbuk nalogu da je spreman da umre za Al-Aksu koja se nalazi na Brdu hrama, kako svetilište nazivaju Jevreji, odnosno Haram al-Šarifu ( Uzvišenom utočištu) kako ga zovu muslimani.\nPredsednik Izraela Ruven Rivlin i Erdogan razgovarali su o krizi i napetosti na Brdu hrama u četvrtak, na Erdoganov zahtev, kako je saopšteno u Rivlinovom kabinetu. Jedan visoki izraelski zvaničnik rekao je da se Ministarstvo spoljnih poslova protivilo tom razgovoru.\nSUSPENDOVAO KONTAKTE SA IZRAELOM Abas zahteva ukidanje bezbednosnih mera u svetilištu\nSUKOBI U JERUSALIMU U obračunima s izraelskom policijom ubijena tri Palestinca (VIDEO)\nPONOVO SUKOBI U obračunu Palestinaca i Izraelaca na svetilištu povređene 22 osobe\nRivlin je objasnio da je teroristički napad na policajce, kako je rekao, značio da je pređena crvena linija, da je to neprihvatljivo i da ugrožava sposobnost zajedničkog života na mestu svetom za sve. Posle napada na policajce ubijena su sva tri napadača.\nRivlin je takođe podsetio Erdogana da je Izrael osuđivao napade u Turskoj i zato očekuje sličnu osudu od Ankare.\n- Teror je teror ma gde da se desio u Jerusalimu, Istanbulu ili Parizu - rekao je Rivlin, naglasivši da Izrael održava i nastaviće da održava status kvo na svetim mestima u Jerusalimu, a da mere koje je preduzeo imaju za cilj da osiguraju da ga takvi napadi ne izmene i da je je najveća odgovornost jevrejske države da štiti živote i građane na tim mestima.\nErdogan je izrazio žaljenje zbog gubitka života u tom napadu, ali je tražio da se detektori za metal uklone, a Rivlin je odgovorio da su postavljeni radi bezbednosti nakon napada. Izraelski zavničnici su najavili da će nastaviti da garantuju pristup muslimanskim vernicima ali nisu objasnili kako će omogućiti da mase ljudi brzo prođu kroz detektore u vreme kada ih se na molitvama okupljaju desetine hiljada, prenosi Asošeijted pres.\nIzrael je i sada kao i ranije optužio palestinskog predsednika Mahmuda Abasa i njegovu Palestinsku upravu da dozvoljavaju huškanje na nasilje protiv Izraelaca. Abas je to odbacio, rekavši da je pet decenija okupacije zemlje na kojoj Palestinci nameravaju da osnuju svoju državu koren palestinskog besa i da podstiče nasilje.\nAbas je inače veliki protivnik nasilja i za 12 godina koliko je na vlasti uspostavio je bezbednosnu saradnju s Izraelom i protiv zajedničkog neprijatelja Hamasa, navodi američka agencija. On je sinoć najavio da zamrzava sve veze s Izraelom na svim nivoima dok se metlani detektori ne uklone iz svetilišta. Ne zna se međutim da li to znači i zaustvaljenje bezbednosne saradnje.


Skupština Srbije: Gojkovićeva velikim kaznama ućutkava kritičare vlasti! – Balkanekspresrb.rs\nPredsedniku Administrativnog odbora Skupštine Srbije danas su, na sednici ovog Odbora. poslanici zamerili da se kažnjava samo opozicija i da su te novčane kazne tolike kako bi se ućutkali oni koji govore protiv vlasti.\nSrpska radikalna stranka predlaže da se hitno menja poslovnik, jer on svojom nedorečenošću daje prostora predsedavajućem da manipuliše. Radikali kažu da opozicija ionako voli da se nađe na listama kažnjenih, jer takve narod doživljava kao hrabre borce za njegova prava.\nOpozicija tvrdi da se ne može kažnjavati dok se ne ispita uzrok. A uzrok za sva ponašanja koja su dobila kaznu je lično predsednica Skupštine, Maja Gojković, koja poslanicima upada u reč ako joj se samo malo učini da kritikuju vlast. Zbog toga je glavni krivac za kazne ona koja ih drugima izriče. Zato su tražili da se št pre ispita mogućnost smenjivanja Maje Gojković i predložili partiji SNS da i sama o tome razmisi.\nPredsednik Odbora, Aleksandar Martinović branio je Maju tvrdnjama da je svaka kazna opravdana i da je to njen jedini način da od nevaspitanih poslanika zaštiti i Skupštinu i sebe:\n– Uostalom, ako želite da je smenite, obezbedite većinu. Odbijam tezu da se opozicija bori za prava naroda, a mi, koji smo na izborima dobili više od pola glasova opozicije ispadamo kao neki neprijatelji.♦\nTagsAleksandar Martinović Maja Gojković


Hamas ispalio rakete na Tel Aviv nakon što je srušena zgrada od 13 spratova u Pojasu Gaze (VIDEO) - PORTAL REVIJE FOKUS\nStotine Palestinaca u Gazi okupilo se u znak žalosti za onima koji su poginuli u noćnim napadima Izraela. Sahrana je održana za 57-godišnju Amiru Abdel Fattah Subuh i njenog 17-godišnjeg sina Abdulrahman, koji su ubijeni kada je raketa pogodila njihov dom u izbjegličkom kampu u predgrađu Gaze. Istovremeno se hiljade ljudi okupilo na sjeveru Gaze na sahrani osam osoba, uključujući vojnog komandanta Hamasa koji je poginuo u napadima Izraela tokom noći. Portparol ministarstva zdravstva u Gazi Ashraf al-Qudra saopštio je da je broj žrtava u izraelskim napadima od ponedjeljka porastao na 26. Među njima je i devetoro djece. Najmanje 122 ljudi je ranjeno, dodao je\nHamas je saopštio da je ispalio 130 raketa prema Tel Avivu kao odmazdu za napad u kojem je uništena zgrada u Gazi.\nU Tel Avivu su oglašene sirene za uzbunu.\nReporter Al Jazeere Harry Fawcett izvještava sa juga Izraela, približno pet kilometara od granice sa Gazom, da se stalno vrše raketni napadi.\n“Cijelo poslijepodne rakete bez prestanka dolaze iz Gaze. Gotovo 140 raketa je ispaljeno u pet minuta, a Hamas navodi da je to najveće ispaljivanje raketa ikad”, javlja Fawcett, dodajući da Izrael nije ni potvrdio ni negirao ove napade.\n“Takođe, čujemo kako izraelski vojni avioni lete u drugom smjeru, veoma često.”\n“Ljudi ostaju u svojim domovima zbog intenzivnih vazdušnih napada Izraela. Za vrijeme ramazana ulice su obično pune. Svjedočimo razmjeni vatre između Izraelaca i palestinskih oružanih grupa”, izvještava Kahlout.\nIzraelska vojska saoptila je da je u Gazi izvršila atentat na višeg zapovjednika grupe Islamski džihad.\nVojska navodi da je militant bio šef raketne jedinice Islamski džihad i identifikovali su ga kao Samiha al-Mamluka, piše Fena. Vojska je saopštila da su i drugi viši militanti u toj organizaciji ubijeni u istom napadu, prenosi AP.\nIslamski džihad potvrdio je da su trojica ubijenih u vazdušnom napadu u stanu u gradu Gazi viši pripadnici njegovog naoružanog krila, obećavši odmazdu.\nIzraelski premijer Benjamin Netanyahu dao je naznake da će pojačati napade na Pojas Gaze.\nNetanyahu je danas održao sastanku s izraelskim vojnim zvaničnicima, uključujući ministra odbrane Bennyja Gantza i šefa Generalštaba Aviva Kochavija, prenosi Anadolija.\nU izjavi koju je dao na sastanku, Netanyahu je kazao da je izraelska vojska u Gazi pogodila stotine ciljeva koji pripadaju Hamasu i pokretu Islamski džihad.\nNetanyahu je takođe izjavio da će povećati intenzitet i tempo napada.\nPredsjednik Palestine Mahmoud Abbas primio je pismo od američkog predsjednika Joa Bidena o “posljednjim političkim događajima, trenutnoj situaciji i bilateralnim odnosima” između SAD-a i Palestine.\nPismo je prvi zvanični potez između dvije strane otkako je Biden preuzeo dužnost u januaru, izvestila je palestinska novinska agencija WAFA.\nSAD je u aprilu najavio obnavljanje finansijske pomoći Palestini koju je suspendovala bivša administracija Donalda Trumpa.\nIzraelski mediji izvestili su da je Abbas u martu odbio poziv američkog državnog sekretara Antonyja Blinkena, jer je to protiv tradicionalnog protokola prema kome prvi poziv treba da bude od novog američkog predsjednika.\nIzraelski borbeni avioni nastavili su da napadaju palestinske kuće i poljoprivredno zemljište u Pojasu Gaze.\nBroj žrtava u izraelskim napadima na Pojas Gaze popeo se na 28, saopštilo je ministarstvo zdravstva u Gazi.\nMeđu žrtvama je i desetoro djece i jedna žena, navodi se. Najmanje 152 ljudi je povrijeđeno.\nSkup predstavnika muslimanskih naroda osudio je postupke Izraela u kompleksu džamije Al-Aksa u Jerusalimu, jednom od najsvetijih mjesta u islamu.\nHitni sastanak Organizacije za islamsku saradnju sa 57 članova održan je u utorak u Džedi, u Saudijskoj Arabiji, kako bi predstavio jedinstveni odgovor muslimanskog svijeta na sve veće tenzije između Izraela i Palestinaca i najnovije nasilne konfrontacije u Jerusalimu.\nU saopštenju, sastanak je osudio izraelska “stalna kršenja” svetosti džamije Al-Aksa, “barbarske napade” na vjernike i ograničenja kretanja Palestinaca u krugu naselja, javlja AP.\nU saopštenju se poziva na međunarodnu zajednicu da Izrael smatra odgovornim za eskalaciju i da ga pritisne da zaustavi napade koji prijete “sigurnosti i stabilnosti regije”. Takođe je potvrđen dugogodišnji arapski stav podrške nezavisnoj palestinskoj državi čiji je glavni grad istočni Jerusalim.\nStotine Palestinaca u Gazi okupilo se u znak žalosti za onima koji su poginuli u noćnim napadima Izraela.\nSahrana je održana za 57-godišnju Amiru Abdel Fattah Subuh i njenog 17-godišnjeg sina Abdulrahman, koji su ubijeni kada je raketa pogodila njihov dom u izbjegličkom kampu u predgrađu Gaze.\nIstovremeno se hiljade ljudi okupilo na sjeveru Gaze na sahrani osam osoba, uključujući vojnog komandanta Hamasa koji je poginuo u napadima Izraela tokom noći.\nPortparol ministarstva zdravstva u Gazi Ashraf al-Qudra saopštio je da je broj žrtava u izraelskim napadima od ponedjeljka porastao na 26. Među njima je i devetoro djece. Najmanje 122 ljudi je ranjeno, dodao je.\nIzrael osporava te brojke i tvrdi da je u uzvratnoj akciji ubijeno 15 boraca Hamasa i troje pripadnika Islamskog džihada te da je trećina od 250 palestinskih raketa ranije eksplodirala što je izazvalo žrtve među palestinskim civilima.\nŠef izraelske hitne pomoći Eli Bin je kazao da su u Ashkelonu prilikom raketnog napada Hamasa ubijene dvije žene.\nHamas je saopštio da je danas u petominutnoj baražnoj vatri ispalio 137 raketa na obalne gradove Ashkelon i Ashdod, južno od Tel Aviva. Na televizijskim snimcima se vide najmanje dvije kuće u plamenu. U Ashkelonu je pogođena škola, a nastava je prekinuta, prenosi Hina.\nIzrael je nakon napada odgovorio vazdušnim udarima na Gazu. Zdravstvene vlasti u Pojasu Gaze tvrde da se broj poginulih popeo na najmanje 26, uključujući devetoro djece.\nVideo snimak iz al-Lydda pokazuje kako demonstranti skidaju izraelsku zastavu i na njeno mjesto postavljaju palestinsku.\nSavjet bezbjednosti Ujedinjenih nacija je održalo vanredni sastanak zbog nemira u Jerusalimu, a svjetski lideri pozivaju na deeskalaciju tenzija. Nije objavljeno saopštenje, a diplomate navode kako SAD vjeruje da bi javni istupi bili kontraproduktivni.\nKako navodi AFP, pozivajući se na diplomatske izvore, pregovori 15 članica Savjeta vođeni su oko teksta koji je trebao biti ublažen u odnosu na početni nacrt koji je predložila Norveška.\nKako jedan diplomata navodi, Amerikanci su na video konferenciji zatvorenoj za javnost naveli kako „rade iza kulisa“ kako bi smirili situaciju i kako „nisu sigurni da bi saopštenje (Savjeta bezbjednosti) trenutno bilo od pomoći“.\nAmerička zastupnica u Kongresu Ilhan Omar kazala je kako su izraelski vazdušni udari na Gazu i ubijanje civila „teroristički čin“, te kako Palestinci „zaslužuju zaštitu“.\nIz Amnesty Internationala navode da su izraelske snage koristile „neodobrenu i pretjeranu silu“ nad palestinskim demonstrantima u Istočnom Jerusalimu.\n„Izraelske snage učestalo koriste nerazmjernu i nezakonitu silu da rastjeraju demonstrante tokom nasilnih upada u džamiju Al Aksa i sprovode neizazvane napade na mirne protesta u Sheikh Jarrah. Izraelu se više ne smije dozvoliti nastavak nasilja nad Palestincima koji jednostavno brane svoja prava na život i protestuju protiv nasilnog raseljavanja“, ističu iz AI, prenosi Al Jazeera.\nTags: HamasispalioIzraelodmazdaPojas GazeraketesrušioTel Avivzgrada\nPrethodna priča Premijera kratkog filma "Ja sam Crnogorka"\nSledeća priča Hancel: Zabrinjava porast nasilja protiv manjina u CG proteklih mjeseci, kampanja širenja dezinformacija i rasprava o tome ko bi trebalo da ima pravo glasa\nNY\tDecember 16, 2021\nDanju šef carine, noću lopov: Boško V. u pljački kuće uhvaćen sa fantomkom na glavi


FEDERER JE PONOVO PRVI Nadal poražen na šljaci posle skoro godinu dana i ostao bez trona, opet je bio koban Tim\nNajbolji svetski teniser Rafael Nadal nije uspeo da nastavi nestvarnu seriju na šljaci, pošto je eliminisan u četvrtfinalu mastersa u Madridu. Njega je savladao Dominik Tim sa 7:5, 6:3.\nBio je Španac u velikom naletu, čak 50 uzastopnih setova je rešio na šljaci i činilo se da niko ne može da ga zaustavi. Nije znao za poraz na ovoj podlozi od prošlosezonskog turnira u Rimu, a zanimljivo je da mu je upravo skalp uzeo Dominik Tim.\nDomink Tim je napravio veliko iznenađenje u Madridu\nIgrao je zaista mladi Austrijanac kao u transu protiv Nadala u četvrtfinalu mastersa u Madridu, te ga je sprečio da zaigra kako samo on to ume. U prvom setu je stekao prednost, poveo je sa 4:3, ali se Španac vratio u poslednjem trenutku. Međutim, već u narednom gemu Tim je ponovo napravio brejk i tako prekinuo nestvaran niz protivnika od 50 uzastopno osvojenih setova.\nTim je u istom ritmu zaigrao i u nastavku, napravio je čak tri brejka protiv "kralja šljake" i sasvim zasluženo je došao do velike pobede. Ovim porazom Nadal je spao sa prvog mesta na ATP listi, pa se na tron vratio Rodžer Federer, koji će propustiti kompletnu sezonu na šljaci.\nAustrijski teniser će u polufinalu igrati protiv Kevina Andersona iz Južne Afrike, koji je prethodno posle velike borbe bio bolji od našeg Dušana Lajovića.


Posjeta predsjednika i glavnog izvršnog direktora OTP banke Crnoj Gori – Bankar.me\nJune 20, 2022 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nDr Šandor Čanji, predsjednik i glavni izvršni direktor OTP banke, boraviće u jednodnevnoj posjeti Crnoj Gori u utorak, 21. juna.\nOvom prilikom, dr Šandor Čanji i Tamaš Kamaraši, predsjednik Upravnog odbora CKB-a, sastaće se sa predsjednikom Vlade, dr Dritanom Abazovićem, ministrom ekonomskog razvoja i turizma, Goranom Đurovićem i guvernerom Centralne banke Crne Gore, dr Radojem Žugićem.\n“Na planiranim sastancima biće riječi o mogućnostima za jačanje podrške privredi i stanovništvu kroz atraktivne i savremene bankarske usluge i programske linije. Posebna pažnja biće posvećena pitanjima u vezi sa daljim unapređenjem ambijenta za privlačenje stranih investicija i rješavanjima izazova koji su posljedica trenutnih geopolitičkih prilika”, navodi se u saopštenju banke.\nDr Šandor Čanji je od 1992. godine predsjednik i glavni izvršni direktor OTP banke. Od 2010. godine, nalazi se na čelu Fudbalskog saveza Mađarske i pokriva brojne upravljačke funkcije u međunarodnim sportskim organizacijama. Jedan je od najvećih investitora u poljoprivredu i prehrambenu industriju na prostoru Centralne i Istočne Evrope\nPOJMOVICKB Šandor Čanji\nPrevious Izuzetna prilika za mlade: Addiko kredit za zaposlene na određeno\nSljedeći Šansa za digitalnu transformaciju Zapadnog balkana\nBivši radnici tužili CKB


Posljednjeg, trećeg sajamskog dana, u okviru konferencijsko-prezentacijskog programa, na sajmu Energa predstavljena je ideja osnivanja „Virtualnog instituta za energiju BiH" te „Analize i definisanje konretnih mogućnosti korištenja degradiranog rudničkog zemljišta za razvoj malih i srednjih preduzeća na području sjeveroistočne BiH", dok je predstavnik mađarskog Metalcom ZRT-a govorio o temi „Biomasa i alternativna goriva za različite energetske sisteme".\nKako je u svom izlaganju istakao Mirsad Jašarspahić, predsjednik Privredne komore Federacije BiH, osnivanje Virtualnog instituta za energiju je projekt koji na jednom mjestu interaktivno okuplja stručnjake koji mogu pomoći oko davanja ideje ili informacije kada je u pitanju investiranje u energetski sektor, obnovljive izvore, postojeće resuse koje imamo, te pomoći u vezi zakonske regualtive.\n-Želimo da napravimo interaktivnu bazu sa uključenim velikim brojem subjekata, akademske zajednice, stručnjaka iz naših najvećih kompanija, domaćih i stranih instituta i drugih relavantnih faktora u ovoj oblasti. Ideja se zasniva na tome da Privredna komora FBiH sa partnerskim institucijama oformi jednu vrstu virtuelnog referalnog instituta kada je u pitanju energija. Nekada su postojali veliki sistemi koji su imali institute te vrste, ali u fizičkom smislu. Danas imamo sofisticiraniju mogućnost pružanja takvih usluga, koja kroz ovakav oblik iziskuje mnogo manje materijalnih sredstava - istakao je Jašarspahić.\nPrije nekoliko mjeseci, po njegovim riječima, sa ovom idejom su, u saradnji sa organizacijom Konrad Adenauer-Stiftung, posjetili berlinske institucije koje su vezane za energiju, te oblasti obnovljivih izvora energije i energetsku efikasnost.\n-Njima se ta ideja dopala i očekujemo da ćemo imati partnere izvan BiH, jer ideja i jeste da informacija bude svima dostupna - istakao je Jašarspahić, te dodao da su načelno ove ideje poslali i Federalnoj vladi kako bi ih uvrstili u izradu energetske strategije.


Ambasador Rumunije u posjeti Državnoj agenciji za istrage i zaštitu - SIPA.GOV.BA\nDirektor Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) Darko Ćulum sa saradnicima primio je danas, 20.07.2021. godine, u nastupnu posjetu ambasadora Rumunije u Bosni i Hercegovini NJ.E. Antona Pacuretua.\nBudući da se radi o prvoj posjeti ambasadora Rumunije SIPA-i, razgovarano je o organizaciji, nadležnosti, prioritetima rada, te pozicioniranju u međunarodnoj saradnji. Direktor SIPA-e upoznao je ambasadora Rumunije o svim bitnim činjenicama u vezi sa dosadašnjim radom SIPA-e, prioritetima u budućem radu, kao i o rezultatima posljednjih akcija u borbi protiv najsloženijih oblika kriminala.\nTokom sastanka razgovarano je i o poboljšanju bilateralnih odnosa putem saradnje sa organima za provođenje zakona Rumunije koji imaju sličnu nadležnost. Učesnici sastanka izrazili su spremnost i opredjeljenje za uspostavljanje buduće saradnje.


Kako telo reaguje na emocije - Report.rs\nKako telo reaguje na emocije\nBy Milos P. 09/17/2020 Najnovije, Zanimljivosti\nNaučnici su oduvek znali da uobičajene emocije mogu da pokrenu određene senzacije u telu – bilo da su u pitanju “leptirići” u stomaku (nervoza) ili vrući obrazi (stid). Međutim, nova studija sugeriše da svi ispoljavamo identične senzacije u telu koje su u direktnoj vezi sa našim osećanjima bez obzira na kulturu ili jezik – zbog toga što je veza između uma i tela biološka, i povezana je sa našim nagonom za opstankom.\nPogledajte kako naše telo reaguje na emocije.\nNaš emotivni sistem u mozgu šalje signal telu kako bismo mogli da izađemo na kraj sa određenom situacijom. Recimo da vidimo zmiju i osetimo strah, nervni sistem povećava dotok kiseonika ka mišićima i povećava broj otkucaja srca kako bismo mogli da izađemo na kraj sa pretnjom. U pitanju je automatizovani sistem i u tom trenutku o tome uopšte ne razmišljamo o toj reakciji, tvrdi dr Lori Numenma, vođa studije sa Alto univerziteta iz Finske.\nZa potrebe studije, više od 700 muškaraca i žena iz Finske i Tajvana posmatralo je dve siluete tela uz koje su bile prikazane emotivne reči, priče, filmovi ili izrazi lica. Onda je od njih bilo zatraženo da na silueti obeleže do gde su osetili fizičku reakciju za svaki prikaz.\nIzvor:6yka.com, Foto: Unsplash\nNovo zadravstveno telo Evropske unije – HERA\nNapitak koji će ubrzati metabolizam\nSaveti gastroenterologa za dane kada vas muči nadutost\nEvo kako da povratite snagu nakon korona virusa\nNavike koje bi trebalo izbegavati ako želite ravan stomak\nŠta se sve desi u telu 10 minuta pošto popiješ šolju kafe


Radio BIR - EU pomoć migrantima i izbjeglicama u Unsko-sanskom kantonu\nEvropska unija je tokom prethodnih mjeseci kroz različite projekte dostavila više od 9,2 miliona eura kao podršku nastojanjima Bosne i Hercegovine da pomogne migrantima i izbjeglicama na terenu i ojača kapacitete upravljanja granicom.\nRadovi na uspostavi sigurnijeg i adekvatnijeg smještaja za porodice s djecom i djecu bez pratnje su završeni. Privremeni prihvatni centar Sedra ima kapacitete za smještaj 420 osoba i za svako dijete iz centra osigurani su časovi lokalnog i engleskog jezika.\nCilj takvih aktivnosti je, između ostalog, da se djeci kroz obrazovne i zabavne aktivnosti pruži prilika sa se upoznaju sa kulturom zajednice u kojoj borave i olakša komunikacija sa vršnjacima.\nZa sve migrante koji trenutno borave na teritoriji Bosne i Hercegovine je obezbijeđen smještaj i osnovna medicinska njega, dok su svim korisnicima u privremenim prihvatnim centrima u Unsko- sanskom kantonu osigurana tri obroka dnevno.\nSve aktivnosti finansirane su sredstvima Evropske unije, a na terenu ih provode Međunarodna organizacija za migracije (IOM) i Crveni križ Federacije Bosne i Hercegovine.\nOd kraja 2017. godine, Bosna i Hercegovina se suočava sa sve većim prilivom migranata i izbjeglica koji dolaze na njenu teritoriju. Više od 23.500 migranata i izbjeglica je stiglo tokom 2018. godine iz Srbije i Crne Gore, u poređenju sa 755 koliko ih je bilo tokom 2017. godine.\nTrenutno nekih do 4.000 migranata i izbjeglica boravi u privremenim prihvatnim centrima u Bosni i Hercegovini. Dok većinu migranata i izbjeglica čine muškarci, među njima ima i žena, porodica sa djecom, trudnica i djece bez pratnje ili koja su odvojena od porodice, saopšteno je iz IOM-a.\nMore in this category: « Reisu-l-ulema glasao na izborima u Islamskoj zajednici (AUDIO) Novalić i Koč razgovarali o ekonomskim temama »


Politika privatnosti - Stara planina apartmani\nOva politika privatnosti („Politika”) opisuje kako operater vebsajta („Operater vebsajta”, „mi” ili „naš”) prikuplja, štiti i koristi lične informacije („Lične informacije”) koje vi („Korisnik”, „Vi” ili „Vaš”) možete da ostavite na vebsajtu staraplaninaapartmani.com i bilo kojim njegovim proizvodima ili uslugama (kolektivno, „Vebsajt” ili „Usluge”). Takođe opisuje izbore koji su Vam na raspolaganju u vezi sa korišćenjem Vaših ličnih podataka i o tome kako možete pristupiti i ažurirati ove informacije. Ova Politika se ne primenjuje na praksu kompanija koje nemamo ili kontrolišemo, niti na pojedince koje ne zapošljavamo ili ne upravljamo.\nSajt koristi „kolačiće” da bi nam pomogao da personalizujemo Vaše iskustvo na mreži. Kolačić je tekstualna datoteka koja se smešta na tvrdom disku od strane servera veb stranica. Kolačići se ne mogu koristiti za pokretanje programa ili isporuka virusa na računar. Kolačići su Vam jedino dodeljeni i mogu ih čitati samo veb server u domenu koji vam je izdao kolačić. Mi možemo koristiti kolačiće da sakupljamo, čuvamo i pratimo informacije u statističke svrhe radi poboljšanja vebsajta i usluga. Imate mogućnost da prihvatite ili odbacite kolačiće. Većina veb pregledača automatski prihvata kolačiće, ali obično možete izmeniti podešavanja pretraživača da odbijete kolačiće ako vam se više sviđa.


Kinesko uzmicanje u Hongkongu - CdM\nŠefica vlade Hongkonga Keri Lam (Carrie) pod pritiskom masovnih demonstracija, ali i ekonomskih interesa, odložila je usvajanje zakonskog predloga koji bi omogućio izručenja osumnjičenih u kopneni dio Kine i podrio slobode u tom gradu, pišu svjetski mediji.\nIako je sporni predlog odložen u subotu, dan kasnije je skoro dva miliona ljudi izašlo na ulice, pošto je sedmica protesta pokrenula šire političko buđenje, piše Volstrit džurnal (The Wall Street Journal) i ističe da je strah oko predloga prerestao u masovnu odbranu identiteta Hongkonga i pravne autonomije koja čuva kulturu i slobode od centralnih vlasti.\nNedjeljni protest s procjenom demonstranata od oko dva miliona ljudi, treće je masovno okupljanje u nedjelju dana, sa zahtjevom da se sporni predlog potpuno povuče, ali i da Lam podnese ostavku, piše američki list i dodaje da je nastavak previranja gurnuo vlasti Hongkonga u krizu i zaprijetio da problem zahvati i centralnu vladu u Pekingu, koja je, mada podržavala zakon, pokušala da bude na distanci.\nU sedmom satu masovnog protesta, Lam se izvinila narodu Hongkonga zbog lošeg postupanja s predlogom, obećavši da prihvata kritike, ali nije rekla da li će potpuno povući predlog ili podnijeti ostavku, ukazuje list.\nPoslije nedjelje sporadičnih protesta, uključujući sukobe u srijedu kada je policije upotrijebila suzavac i gumene metke, demonstranti su tražili i izvinjenje policije za koju kažu da je upotrijebila nesrazmjernu silu, kao i da privedeni ne budu procesuirani, piše američki list.\nGnijev javnosti protiv Lam, za koju se smatra da ima čvrstu podršku Pekinga, pojačan je kada je u srijedu demonstracije označila “organizovanim neredima”, ukazuje BBC i dodaje da analitičari spekulišu o budućnosti Lam pošto su protesti nastavljeni, mada ju je kinesko ministarstvo spoljnih poslova podržalo.\nVlada Hongkonga tvrdi da bi sporni predlog zatvorio rupe u zakonu tako da grad više ne bi bio utočište za kriminalce. Kritičari, međutim, kažu da bi takav zakon izložio ljude u Hongkongu problematičnom pravosudnom sistemu u Kini i dalje podrio pravosudnu nezavisnost tog grada koji od vraćanja Kini 1997. funkcioniše po modelu “jedna zemlja, dva sistema”. Mnogi, ističe britanski servis, strahuju da bi zakon mogao biti iskorišćen protiv političkih protivnika vlasti u Pekingu.\nNajveće uzmicanje Kine\nOdluka o suspenziji predloga o izručenju je najveće uzmicanje Kine po nekom političkom pitanju otkada je Si Đinpin postao lider te zemlje 2012, ocenjuje Njujork tajms (The New York Times) i objašnjava da je put do ovonedjeljenog fijaska vlasti počeo prošle godine kada je Peking tražio od Hongkonga da vodi računa o nacionalnoj bezbjednosti.\nRizik po vladu Hongkonga je da javnost, posebno mladi, mogu steći utisak da su nasilni protesti jedini način da se zaustave neželjene političke incijative, piše Tajms, ukazujući da je prošle nedjelje milion ljudi mirno protestovalo, ali da se stav vlade nije promijenio dok na manjim demonstracijama u srijedu nisu izbili nasilje i sukob s policijom.\nNeki od bliskih savjetnika Lam kažu da nije jasno da li je imala ikakve razgovore s Pekingom o uvođenju zakona o izručenju, mada lideri u Hongkongu sve više ponavljaju optužbe Pekinga o ulozi zlonamernih stranih sila u podsticanju protesta. S optužbama o stranim uticajima, uzmicanje Lam još više iznenađuje, ističe američki list.\nIpak, put ka ovonedjeljnom fijasku je izgleda počeo u novembru, podvlači Njujork tajms, navodeći da se tada Lam sastala sa Sijem koji je poručio liderima Hongkonga da vode računa o nacionalnoj bezbjednosti i da Hongkong ne može neograničeno da odlaže pravnu obavezu po Osnovnom zakonu, nekoj vrsti ustava, da uvede zakone o nacionalnoj bezbjednosti protiv pobune, subverzije, secesije i izdaje.\nZimus je došlo drugo sporno pitanje kada je Lam dobila pisma do roditelja djevojke ubijene na Tajvanu. Njen dečko osumnjičen za ubistvo se vratio u Hongkong, ali nije bio izručen pošto nema zakona o ekstradiciji između Hongkonga i Tajvana. Predlog zakona je bez rasprave odobren na Izvršnom savjetu, najvišem savjetodavnom tijelu koji čine vladini ministri, 16 poslovnih lidera i poslanici naklonjeni Pekingu.\nFinansijski zvaničnici i finasijeri, međutim, kako piše list, nisu znali da bi predlog omogućio kineskim službama da traže zamrzavanje imovine u Hongkongu, kao i da će biti moguće izručenje stranih državljana. To je užasnulo uticajnu trgovinsku komoru koja predstavlja najveće banke sa Zapada i druge velike kompanije, pa je poslovna zajednica počela da traži zaustavljanje predloga zakona o izručenju.\nI SAD u političkom vrtlogu Hongkonga\nLam je gurajući zakon o izručenju izazvala politički vrtlog i nehotice postavila Hongkong kao potencijalnu metu u trgovinskom ratu SAD i Kine, ističe Fajnenšl tajms (The Financial Times) koji takođe ocjenjuje da je tek poslije nasilja, kakvo se rijetko viđa u glavnom azijskom finansijskom centru, establišment Hongkona porazmislio o predlogu.\nMada Lam kaže da će nastaviti konslutacije oko predloga, pitanje je da li će ona zadrži svoj posao, piše FT i ocjenjuje da istorija nije na njenoj strani – prvi postkolonijalni lider Hongkonga Tung Čihva bio je primoran da se povuče pošto nije uspio da sprovede slično nepopularan predlog 2003.\nNezadovoljni nisu samo obični ljudi koji sporni predlog smatraju pretnjom po građanske slobode, već i poslovni svijet zabrinut da bi takav zakon mogao podriti vladavinu prava na teritoriji i stvoriti političku neizvjesnost, ukazuje britanski list i dodaje da je u petak više provladinih figura, povezanih s administracijom Keri Lam, počelo da traži suspenziju predloga.\nJoš gore po Hongkong, ističe Fajnenšl tajms, SAD su počele da gledaju tu teritoriju kao još jedan “štap” kojim bi mogli udariti Peking u trgovinskom ratu. U Kongresu je u četvrtak iznijet dvostranački predlog kojim bi se uklonile jedinstvene trgovinske privilegije grada u odnosima sa SAD ako vlada Hongkonga ne održi slobode na svojoj teritoriji. Mada Lam insistira da je predlog o izručenju njena ideja, vjerovatno je Peking, zajedno s tajkunima u gradu, tražio da ga suspenduje, vjerujući da nije vredan muka u kontekstu trgovinskog rata i cijene reputacije tog grada.\nSličnu ocjenu iznosi i agencija Rojters (Reuters) – Peking je podlegao pod jedinstvenim ekonomskim statusom Hongkonga, jer mada je centralna vlada ponižena, za kinesku Komunističku partiju očuvanje finansijske uloge Hongkonga i dalje nadmašuje želju za političkom kontrolom.\nLam tvrdi da je insistiranje na predlogu zakona o izručenju njena želja, ali je i centralna vlada u Pekingu to podjednako entuzijastično prihvatila, ukazuje Rojters, dodajući da su snaga i širina protesta uhvatili Lam i Peking spuštenog garda – reakcija nije bila ograničena na borce za demokratiju ili radikalnu manjinu koja traži nezavisnost, već se proširila na svakoga ko je nepovjerljiv prema kineskom pravnom sistemu i na kraju je izgleda obuhvatila sve.\nNeki tajkuni su počeli da premještaju sredstva iz Hongkonga u Singapur prije usvajanja predloga, što je bila naznaka odliva kao prije predaje iz britanskih ruku 1997. I ne samo što tabor naklonjen Pekingu nije uspio da se mobilizuje protiv demonstracija kao 2014, već je, kako piše Rojters, i konzervativna poslovna zajednica počela da izražava sumnje, dok su se finansijska tržišta zaljulala.\nPrivreda Hongkonga je početkom 90-ih bila četvrtina privrede kopnenog dijela Kine. Mada je sada taj udio jednocifren, on pokriva 12 odsto kineskog izvoza prošle godine, a Hongkong je i dalje najveći pojedinačni izvor ostvarenih stranih direktnih investicija u Kini. Berza u tom gradu daje kompanijama s kopna nezavisan pristup međunarodnom kapitalu izvan Njujorka ili Lononda, što omogućava Kini da zadrži internu kontrolu kapitala a da ne oduzme svojim firmama tvrdu valutu ili strane investicije.\nKineska Komunistička partija, ističe Rojters, možda ne čuje nezadovljstvo naroda, ali subotnja najava odlaganja, s pretpostavkom da će se odustati od predloga, pokazuje da očito sluša novac.\nTagsHonk Kong Kina ocjena Peking protesti\nKinezi su i do sada znali kako da riješe rovarenje britanske službe pa će i sad.\nOvo su Crnogorci organizovali\nMulerovo svjedočenje pred Kongresom ključno za Trampa\nLapsus Trampove ćerke: Za Ivanku je Džonson premijer Ujedinjenog Kingstona


Čeka se odluka odbora o Bratislavu Gašiću\nBeta\t 24. decembra 2015. 11:25\nDirektorka Agencije za borbu protiv korupcije Tatjana Babić izjavila je danas da još nije dobila odluku Odbora Agencije o slučaju ministra odbrane Bratislava Gašića koji se tereti za sukob interesa.\nGašić se žalio na odluku Agencije da je bio u sukobu interesa kada je kao gradonačelnik Kruševca potpisao ugovore sa kompanijama povezanim sa članovima njegove porodice.\nTatjana Babić je agenciji Beta rekla da Agencija, kao prvostepeni organ, nije dobila odluku Odbora sa jučerašnje sednice na kojoj je odlučivano o žalbi ministra Gašića, niti ima informaciju da je doneta odluka o izricanju mere upozorenja.\n“Stav povodom ovog pitanja obrazložen je u odluci kojom je Gašiću izrečena mera javnog objavljivanja odluke o povredi zakona, koja je inače najstroža mera koja se može izreći funkcioneru za kojeg se utvrdi da je povredio zakon”, kazala je Tatjana Babić.\nOna je precizirala da je ta ranije izrečena mera praktično pandan preporuci za razrešenje.


NOVE OBAVEZE ZA PRIVREDNE SUBJEKTE • Knjigovodstvena agencija NIMI\nNiko nije bio zainteresovan da poštuje zakon zbog toga što se i plaćanje kazne pokazalo ekonomičnije od poštovanja obaveza iz zakona (kazna za nepoštovanje bila od 1000 do 10.000 rsd za pravno lice), međutim sve je to promenjeno novim zakonom. Tako da, nove kazne koje su predviđene za pravno lice iznosi od 50.000,00 do 2.000.000, 00 dinara, a kazna za odgovorno lice je od 5.000,00 do 150.000, 00 dinara.\nda odrede odgovorno stručno lice za zaštitu arhivske građe i dokumentarnog materijala i postupanje sa arhivskom građom i dokumentarnim materijalom;\nda vode arhivsku knjigu na propisanom obrascu; Arhivska knjiga je osnovna evidencija o celokupnoj arhivskoj građi i dokumentarnom materijalu nastalom u radu stvaraoca. Arhivska knjiga (prepis arhivske knjige) se dostavlja nadležnom arhivu najkasnije do 30. aprila tekuće godine, za dokumentarni materijal nastao u prethodnoj godini.\n(obaveza i prema prethodnom zakonu, ali sada jasno precizirana) da donesu opšti akt o načinu evidentiranja, klasifikovanja, arhiviranja i čuvanja arhivske građe i dokumentarnog materijala, da donesu Listu kategorija dokumentarnog materijala sa rokovima čuvanja, kao i opšti akt o načinu evidentiranja zaštite i korišćenja elektronskih dokumenata.\nNovim zakonom dat spisak/lista obaveza za subjekte (većina obaveza postojala i po prethodnom zakonu, mada subjekti nisu poštovali), te je svaki stvaralac arhivske građe i dokumentarnog materijala u odavezi da:\nobezbedi odgovarajući prostor i opremu za smeštaj i zaštitu arhivske građe i dokumentarnog materijala;\nodredi odgovorno stručno lice za zaštitu arhivske građe i dokumentarnog materijala i postupanje sa arhivskom građom i dokumentarnim materijalom;\nevidentira, označava, klasifikuje, datira i arhivira arhivsku građu i dokumentarni materijal;\nTakođe, zakon o arhivskoj građi određuje obavezu za stvaraoce da donesu:\nEkonomija, Privredna društva\narhiviranje, Arhivska gradja, nove obaveze za privredna drustva


Janković: Izjava Vučića o povećanju plata verbalni pomak\nBeta\t 8. jula 2016. 11:25\nPredsedica Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije Jasna Janković izjavila je danas da je prosveta daleko od povećanja plata, ali je ocenila da u najavi mandatara za sastav nove vlade Aleksandra Vučića da će plate u toj oblasti biti povećane do kraja godine vidi “verbalni pomak u kome se prosveta izdvaja i stavlja na prvo mesto”.\n“Prosveta je daleko od povećanja plate”, rekla je Jasna Janković za portal Gradski biro (gradskibiro.rs)\nPrema njenim rečima, u novembru 2014. godine zarade zaposlenih smanjene su za deset odsto, što je za zaposlene u predškolskim ustanovama, osnovnim, srednjim školama i domovima učenika to bilo, u proseku, 4.400 dinara.\n“I tada, kao i danas, daleko smo ispod republičkog proseka. U decembru 2015. godine vraćeno nam je četiri procenta na te umanjene zarade, što je u proseku bilo oko 1.200 dinara, što je, praktično, tri odsto od naših provobitnih zarada”, rekla je Jasna Janković.\nOna je ocenila da je potrebno još sedam odsto da se zarade vrate na nivo iz 2014. godine, kada je, kako je rekla, prosveta bila najslabije plaćena struka javnog sektora.\n“Tek preko toga bi usledilo povećanje. Vraćanje zarada, najavljeno iz Vlade Srbije jeste nešto o čemu se razgovaralo sa Vučićem na našem poslednjem sastanku, neposredno nakon raspisivanja izbora. Na žalost, prosveta je siromašena decenijama, pa je nemoguće popraviti joj položaj u dogledno vreme”, rekao je Jankovićeva.\nOna je dodala da u najavi povećanja zarada ne vidi materijalnu dobit, jer će ona, shodno situaciji u Srbiji, biti mala. “Ipak, vidim verbalni pomak u kome se prosveta izdvaja i stavlja na prvo mesto, u odnosu na ostale oblasti koje finansira država”, navela je Jasna Janković.\nMandatar za sastav nove Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je 6. jula u Obrenovcu da se ulaganjem u škole, ulaže u budućnost i da će do kraja godine prosvetni radnici imati veća primanja.


Asteroid ubrzao, nauènici misle da je vanzemaljski objekat - Vesti - Život - B92.net\nIzvor: B92, standard.co.uk ponedeljak, 5.11.2018. | 09:47 -> 10:20\nMisteriozni asteroid Oumuamua analizirali su astronomi iz Centra za astrofiziku Harvard Smitsonijan (CFA) pošto je otkriveno da je neoèekivano ubrzao kretanje.\nNASA je potvrdila da su ove godine zapažanja sa njihovog svemirskog teleskopa Habl potvrdila da je objekat imao "neoèekivano povećanje brzine i pomeranja putanje kroz prolaz kroz unutrašnji Solarni sistem".\nNauènici su zakljuèili da je asteroid "možda elektrièna lampa veštaèkog porekla" koja koristi Sunèevo zraèenje.\nStudija je pokazala da ako se uzme u obzir veštaèko poreklo, onda postoji moguænost da je Oumuamua elektrièna lampa, koja pluta u meðuzvezdanom prostoru kao rezultat napredne tehnološke opreme.\n"Oumuamua bi mogao da bude aktivna komponenta vanzemaljske tehnologije koja je došla da istražuje naš Solarni sistem, na isti naèin na koji se nadamo da istražujemo Alfa Centauri koristeći staršot i sliène tehnologije", rekao je sa druge strane profesor Abraham Leb, koji je sproveo studiju sa Šmuelom Bialijem.


Novi Statut FSS suspenduje političare – Sandžaklija\nNovi Statut FSS suspenduje političare\nPredlog izmena najavljuje i smanjivanje IO FSS sa 15 na 11 članova, ukidanje zvanja zamenika predsednika i finansijsku nadoknadu samo za prvog čoveka Saveza i generalnog sekretara, čiji bi izbor ubuduće trebalo da bude deo nadležnosti Izvršnog odbora.\nNacrt nove verzije Statuta FSS sutra bi trebalo da se nađe pred članovima IO, posle čega ide tzv. javna rasprava po nižim upravljačkim telima, da bi na kraju bio prosleđen članstvu Skupštine na razmatranje i eventualno usvajanje, 23. avgusta.\nNajzanimljiviji je predlog zabrane biranja aktuelnih ili bivših političara (aktivnih u poslednje tri godine) na rukovodeće funkcije, što bi značilo da, npr, eks ministar Rasim Ljajić ili doskorašnji državni sekretar Ivica Tončev ne mogu da budu u IO FSS, još manje na mestu Kokeze.\nU tom slučaju, ni Novica Tončev ne bi mogao da zadrži fotelju u FSS, kao ni regionalnom savezu Istočne Srbije.\nU isto vreme, ako prođe, novi Statut bi širom otvorio vrata fudbalskim radnicima starijim od 65 godina, pošto predviđa brisanje pomenute starosne granice prilikom podnođenja predsedničkih kandidatura.\nDakle, Kokezu bi imali pravo da naslede njegov sadašnji zamenik Nenad Bjeković, Žarko Zečević, Dragan DŽajić, Slavišin prethodnik i počasni predsednik Tomislav Karadžić…\nPodsećamo da se, po diktatu UEFA, svi izbori moraju završiti do 15. decembra ove godine.


Beograd - Ministar za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu i predsednik Koordinacionog tela Vlade Republike Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa Milan Marković primio je juče u Palati Srbije desetoro mladih pripadnika nacionalnih manjina i najavio početak njihovog šestomesečnog stažiranja u četiri državne institucije. U prisustvu zamenika šefa Misije OEBS-a u Srbiji Tomasa Mura i zamenika ambasadora Velike Britanije Dejvida Mekfarlena, Marković je rekao da je cilj programa povećanje aktivnog učešća nacionalnih manjina, odnosno pripadnika romske, bošnjačke i albanske zajednice, u javnom životu i njihovo uključivanje u državne ustanove i da će stažisti imati priliku da bolje upoznaju rad državne uprave i to u institucijama koje su od najvećeg značaja za ostvarivanje kolektivnih prava manjina. Marković je dodao da je cilj i podsticanje mladih kandidata iz manjinskih zajednica da konkurišu za radna mesta u državnoj upravi Srbije.\nProgram stažiranja za mlade pripadnike nacionalnih manjina u državnim institucijama Srbije je zajednički projekat Ministarstva za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samouprava i Misijoe OEBS-a uz finansijsku podršku ambasade Velike Britanije u Srbiji.\nPored Uprave za ljudska i manjinska prava, desetoro izabranih studenata stažiraće i u Ministarstvu prosvete i nauke, Ministarstvu kulture, informisanja i informacionog društva, kao i u Koordinacionom telu Vlade Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa.\n„Na osnovu intervjua izabrano je deset kandidata od kojih očekujemo da steknu nova znanja i veštine koje će im pomoći u pronalaženju posla. Nacionalne manjine treba da kroz konkretne primere shvate da su im vrata otvorena i da je njihova pomoć u društvu dobrodošla i očekivana“, izjavio je Marković. Za pripadnike albanske nacionalne manjine biće obezbeđen i kurs srpskog jezika. Uz dobrodošlicu studentima iz Vranja, Preševa, Bujanovca, Novog Pazara, Niša.... predstavnik OEBS-a, Mur, naglasio je da različitosti Srbije treba da se poštuju i kroz ovakve projekte. Projekat je i nastavak prošlogodišnjeg pilot-projekta čiji je nosilac bila Misija OEBS-a i kroz koji je prošlo šest Albanaca, a ove godine konkurs je bio otvoren i za Bošnjake i Rome.


Kondoliza Rajs pooštrila kontrolu privatnih bezbednosnih firmi u Iraku\nAmerički državni sekretar Kondoliza Rajs naredila je pooštravanje kontrole rada privatnih bezbednosnih firmi koje u Iraku rade za američki Državni sekretarijat, posle krvavog incidenta prošlog meseca u Bbagdadu, u kojem su bili umešani agenti iz firme Blekvoter.\nIncident od 16. septembra, u kome su agenti iz firme Blekvoter, koji su štitili jedan konvoj, osumnjičeni da su ubili najmanje 11 iračkih civila, predmet je višestrukih istraga, uključujući jednu koju zajednički vode Sjedinjene Države i Irak. Ali Kondoliza Rajs nije sačekala rezultate istraga i već je odlučila da pošalje još nekoliko desetina agenata obezbeđenja Stejt departmenta da nadgledaju operacije Blekvotera. Predstavik sekretarijata, Šon Mekormak, rekao je novinarima da će ti agenti, koji su položili zakletvu kao zvanični funkcioneri američke bezbednosti, putovati u svim američkim diplomatskim konvojima u Bagdadu, koje prate agenti Blekvotera. Do sada, to je bila samo povremena praksa.\nPored toga, u vozila u konvojima biće instalirana video oprema koja će snimati sve incidente kao i radio komunikacije između konvoja i američke ambasade u Bagdadu. Rajsova se takođe založila za poboljšavanje komunikacije između konvoja pod privatnom zaštitom i američkih oružanih snaga koje operišu u toj oblasti.\nU razgovoru sa novinarima, Šon Mekormak je rekao da su ove odluke preliminarne i da će stručnjaci možda preporučiti i druge promene u proceduri. Među stručnjacima kojima je Kondoliza Rajs poverila razmatranje tog pitanja nalaze se penzionisani general američke Kopnene vojske, Džordž Džoulvan, jedan bivši komandant NATO-a i penzionisani visoki diplomata Stejplton Roj.\n”Ona veruje da to ne prejudicira nikakve preporuke koje bi analitičari mogli da podnesu kada se bude dobila šira slika. Dakle, državni sekretar je najpre želela da odmah učini nešto što bi poboljšalo operacije, kao i da to učini tako da ne ograniči ni jednog od nezavisnih analitičara u smislu usmeravanja određenom stazom.“\nIncident od 16. septembra bio je najozbiljniji od gotovo 60 slučajeva otvaranja vatre od strane agenata Blekvotera u Iraku ove godine i veoma je zategao američke odnose sa vladom u Bagdadu. Irački funkcioneri su tvrdili da su agenti Blekvotera nasumice pucali na civile, dok ta kompanija, sa sedištem u Severnoj Karolini, tvrdi da su njeni agenti na adekvatan način odgovorili na napad na njihov konvoj.\nDržavni sekretarijat je ranije ove nedelje saopštio da je istragu preuzeo Federalni istražni biro, kako bi se osigurala objektivnost i otvorila mogućnost sudskog gonjenja agenata Blekvotera ili nekih drugih lica od strane Sekretarijata za pravosuđe.\nFirma Blekvoter USA, jedna od tri privatne bezbednosne firme koje je Državni sekretarijat angažovao za rad u Iraku, navodno ima oko hiljadu službenika u toj zemlji, u okviru ugovora sa američkom vladom vrednih ukupno više od milijardu dolara.


"Orlići" su na kontinentalnom šampionatu ostavili veoma dobar utisak, pogotovo izdanjima u prvom delu takmičenja, u kom su ubeležene dve pobede, što je obezbedilo plasman u drugu fazu, a ujedno i igranje na narednom Svetskom prvenstvu.\nSelektor "orlića" Nenad Maksić\nU mečevima novoformirane grupe 1 izabranicima Nenada Maksića ponestalo je snage za podvig, što je posebno videlo na duelu protiv Nemačke, pa im je preostalo da igraju za plasman od petog do osmog mesta.\nSastali su se protiv Španije, koja je pre početka duela bila veliki favorit protiv naše selekcije. I "furija" je mnogo bolje ušla u duel, te je u prvom poluvremenu stekla velikih šest golova prednosti (13:7).\nMeđutim, nije to demoralisalo "orliće", koji su bili rešeni da što skuplje prodaju kožu, pružili su hrabar otpor protivnicima, pa su već u 38. minutu uspeli da priđu na samo gol zaostatka (16:15). Nažalost, posle toga su pali, jer su ostali bez svežine posle potere za protivnikom, napravili su nekoliko grešaka u napadu, što su Španci iskoristili i preko kontri su prelomili utakmicu.\nTo ih je odvelo u borbu za peto mesto na šampionatu, dok će se naši momci sastati sa Islandom (nedelja, 10 sati) u duelu za sedmu poziciju.\nŠto se tiče duela sa "furijom", najbolji u redovima selekcije Srbije bili su Nikola Ivanović sa devet pogodaka i Aleksa Maksić sa sedam, dok se na drugoj strani istakao Bahes sa pet golova.\nMlada rukometna reprezentacija Španije\nU20 Evropsko prvenstvo za rukometaše


ASMEDI Newsletter, August 2014. No.230\nPovoljniji uslovi za legalizaciju softwera\nKako pisati o projektima obnovljivih izvora energije\nENPA – 10 ciljeva novinskih izdavača\nRADNA GRUPA ZA ZAKON O OGLAŠAVANJU\nSa stupanjem na snagu novih medijskih zakona, stvoreni su uslovi da se reguliše oglašavanje na elektronskim medijima, dok će za štampane medije i dalje važiti Zakon o oglašavanju iz 2004. godine. Stim u vezi, a u skladu sa primedbama koje je i ranije iznosio, Upravni odbor Asocijacije medija je odlučio da formira internu radnu grupu, sastavljenu od profesionalaca u oblasti prava, kao i u oblasti oglašavanja, koja će pripremiti set predloga za regulisanje oglašavanja u štampanim medijima i u on-line izdanjima. Asocijacija medija će ove predloge dostaviti Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, nadležnom za oglašavanje, uz apel da se ubrza izrada nacrta novog zakona o oglašavanju.\nSARADNJA SA DW AKADEMIJOM\nTri medijska udruženja: Asocijacija medija, Local Press i ANEM, dogovorila su sa Deutshe Welle akademijom saradnju koja podrazumeva formiranje medijskog trening centra u Beogradu. Za izradu programa aktivnosti biće zadužena ekspertska grupa, sastavljena od medijskih stručnjaka iz zemlje i inostransva, a već do kraja novembra ove godine biće realizovana prva tri projekta edukacije. Pomoć koju DW akademija daje ogledaće se u finansijskoj i ekspertskoj podršci, dok će realizaciju preuzeti Asocijacija medija, Local Press i ANEM. Edukacije, radionice, seminari biće namenjeni članicama ovih udruženja i to kako novinarima, tako i zaposlenima koji upravljaju medijskim kućama.\nPOVOLJNIJI USLOVI ZA LEGALIZACIJU I NABAVKU SOFTWERA\nSa ciljem da za svoje članove obezbedi što bolje uslove za legalizaciju softwera, za nabavku novih softwera, kao i za pronalaženje naprednijih softwerskih rešenja kojima redakcije mogu da smanje troškove, Asocijacija medija je ostvarila saradnju sa kompanijom Microsoft. Ujedno se ukazala i potreba za što boljim informisanjem medijskih kuća o pravnom i zakonskom okviru u kontekstu Zakona o posebnim ovlašćenjima radi efikasne zaštite prava intelektualne svojine, odnosno prava na računarske programe i baze podataka, za čiju primenu je nadležno Ministarstvo finansija preko poreskih inspektora. Stim u vezi, Asocijacija medija će 23. septembra za svoje članove organizovati prezentaciju čiji su učesnici predstavnici advokatske kancelarije Karanović-Nikolić (zvanični zastupnik BSA - Business Software Alliance) i predstavnici Microsofta, koji će članovima Asocijacije medija predstaviti kako zakonske okvire, tako i posebne uslove za legalizaciju i nabavku softwera.\nSeminar posvećen temi „Obnovljivi energetski izvori – kako skratiti put od bajke do realne razvojne šanse“ u organizaciji Media News&Consulting (MNC) i Asocijacije medija i uz organizacionu i finansijsku pomoć Ambasade USA biće održan 17. i 18. septembra u Beogradu, u sedištu Asocijacije medija. Seminar je posvećen unapređenju izveštavanja o oblasti za koju je više puta isticano da predstavlja značajan razvojni potencijal Srbije, ali u okviru koje investitori vrlo često nailaze na skoro nepremostive prepreke. Među predavačima će biti vodeći stručnjaci za ovu oblast. Zanimljivo je da će se kao govornici pojaviti i predstavnici kompanija koji u dužem vremenskom periodu pokušavaju da realizuju projekte u ovoj oblasti energetike. Govornici će biti i predstavnici nevladinih organizacija, Ministarstava energetike i rudarstva, Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, istaknuti novinari... Biće reči i o inostranim iskustvima. Seminar je besplatan i prvenstveno je namenjen novinarima medijskih kuća okupljenih oko Asocijacije medija, ali se ovog puta, zbog značaja teme, mogu prijavljivati i novinari drugih redakcija. Kontakt: info@asmedi.org i zoranpapic@mncbgd.com.\nAgencija za privatizaciju objavila je 15. avgusta poziv za prikupljanje pisama o zainteresovanosti za privatizaciju više od 60 medija u Srbiji. Poziv je raspisan na osnovu novog Zakona o javnom informisanju kojim je predviđeno da svi mediji osim javnih servisa RTS i RTV budu privatizovani do jula 2015. Prema ovom zakonu, koji je stupio na snagu 13. avgusta, mediji koji to do sada nisu učinili, treba da podnesu inicijativu za privatizaciju u roku od mesec dana (do 15. septembra). Odluku o metodu privatizacije Agencija će doneti u roku od 90 dana od dana podnošenja inicijative. Rok za privatizaciju medija u vlasništvu države, pokrajine i lokalne samouprave je 1. jul iduće godine, a od tog dana biće zabranjeno finansiranje medija iz javnih prihoda. Umesto toga, biće uveden princip projektnog finansiranja medijskih sadržaja od javnog interesa. Ukoliko mediji ne budu privatizovani do 1. jula 2015. godine, njihov kapital će biti prenet zaposlenima i to bez naknade. Ako zaposleni, međutim, ne budu prihvatili besplatne akcije svojih medija, to glasilo će prestati da postoji i biće brisano iz Registra medija. Na listi medija za privatizaciju nalaze se i izdavači uglednih dnevnika Politika i Dnevnik, lokalnih štampanih medija poput Glasa Podrinja, Pančevca i kruševačke pobede. Poziv je objavljen i za regionalne javne servise poput Studija B i RTV Kragujevac, Pančevo i Vranje, a tu su i novosadska televizija Apolo, televizije Pirot, Smederevo, kao i preduzeća za radio program Zrenjanin, Subotica i Požarevac. Zainteresovani za kupovinu medija na internet sajtu agencije mogu pronaći podatke o imovini, vlasničkoj strukturi, eventualnim gubicima iznad visine kapitala, broju zaposlenih, ranijim privatizacijama i preuzeti finansijske izveštaje.\nSTUDIO B U TRŽIŠNOJ UTAKMICI\n„Spremni smo za tržišnu utakmicu“, kaže direktorka RTV Studia B, Ivana Vučićević. Naime, Studio B se našao na listi medija koji treba da budu privatizovani do 1. jula 2015.godine. Studio B proradio je 1970. kao radio, devedesetih i kao TV. Profilisan je kao gradska televizija, koja je sa sedam sati svakodnevnog živog programa okrenuta rešavanju problema građana Beograda i Srbije. Izgradio je imidž gradskog glasila sa velikim poverenjem Beograđana. Pošto se najavljuje svojevrsno projektno finansiranje i mogućnost da svi mediji apliciraju za novac od grada, ova televizija posebno u tom segmentu ima najviše šansi. Studio B je u stopostotnom vlasništvu grada Beograda. Grad kao osnivač sufinansira plate i troškove zaposlenih, a ostatak novca “Studio B” ostvaruje kroz komercijalne sadržaje, u odnosu 65 prema 35 odsto, kažu u gradskoj upravi. Rok za prijavu zainteresovanih za kupovinu Studija B je 15. septembar. „Još ne možemo da damo podatke o tome koliko “Studio B” vredi na tržištu, jer preduzeća trenutno rade popis i podatke treba da nam dostave do 29. septembra. Zakon predviđa privatizaciju medija samo putem prodaje kapitala, kao i to da pet godina nakon toga obavlja istu delatnost“, kažu u Agenciji za privatizaciju.\nRepublička radiodifuzna agencija (RRA) promenila je, u skladu sa Zakonom o elektronskim medijima, naziv u Regulatorno telo za elektronske medije. Kako je navedeno, Regulatorno telo za elektronske medije je samostalna nezavisna regulatorna organizacija sa svojstvom pravnog lica, koja obavlja javna ovlašćenja, izmedju ostalog, i u cilju delotvornog sprovođenja utvrđene politike u oblasti pružanja medijskih usluga u Srbiji. To regulatorno telo obavlja javna ovlašćenja i u cilju unapređivanja kvaliteta i raznovrsnosti usluga elektronskih medija, doprinosa očuvanju, zaštiti i razvoju slobode mišljenja i izražavanja, zaštite interesa javnosti u oblasti elektronskih medija i zaštite korisnika usluga.\nZakon o javnom informisanju dozvoljava distributerima medijskog sadržaja da osnivaju svoje medijske kuće čiji će sadržaj plasirati. Već na jesen bi mogao da počne da se emituje program američke televizije N1, čiji je partner CNN, a u vlasništvu je „Junajted grupe”(kao i kablovski operater SBB). Većinski udeo u vlasništvu ove kompanije ima Fond „Kolberg Kravis Roberts”(KKR), jedna od tri najveće američke investicione kompanije. Set medijskih zakona otvorio je vrata novoj televiziji, jer je omogućio vlasnicima kablovskih operatera da imaju svoje medijske kuće i emituju njihov program. Formalno-pravno sada je bitno samo da su u pitanju dva odvojena pravna lica, tačnije dve firme. Jasno je da su u igri veliki interesi američke televizije i fonda koji dolaze na Balkan i koji su, osim srpskog SBB-a, nedavno preuzeli „Telemah” u Sloveniji i Bosni i Hercegovini, kao i „Total TV”, čiji se signal vidi u šest zemalja bivše Jugoslavije. Tako su postali većinski vlasnici ovog biznisa na regionalnom nivou. Televizija N1 trebalo bi da ima tri regionalna centra, u Beogradu, Zagrebu i Sarajevu. Zaštitno lice televizije biće Jugoslav Ćosić, bivši novinar B92, a sada programski direktor ove televizije za Srbiju. Ovakav scenario ide naruku i Telekomu koji je osnovao jedan od popularnijih sportskih kanala pod nazivom Arena sport.\nANTIMONOPOLSKA KOMISIJA O PRODAJI POLITIKE\nKomisija za zaštitu konkurencije pokrenula je postupak ispitivanja prodaje društva „Politika novine i magazini“ (PNM) ruskoj firmi „Ist medija grup“, za koju se veruje da je povezana sa koncernom „Farmakom MB“ iz Šapca. Kako je saopšteno, komisija je osnovano pretpostavila da je „Farmakom MB“, preko povezanog društva „Ist medija grup“ iz Rusije, od nemačkog „Vaca“ kupio 50 odsto udela u društvu „Politika novine i magazini“ i da je imao obavezu da prijavi predmetnu koncentraciju, odnosno kupovinu, što nije učinio. U postupku pokrenutom po službenoj dužnosti komisija će ispitati da li je prilikom prodaje PNM postupljeno u skladu sa Zakonom o zaštiti konkurencije, ali i da li su se stekli uslovi za primenu mere dekoncentracije. Ako komisija utvrdi da je sprovedena koncentracija za koju nije izdato odobrenje, može naložiti učesnicima da podele privredno društvo, otuđe akcije ili udele, raskinu ugovor ili preduzmu neke druge radnje kako bi se uspostavilo stanje pre uspostavljanja koncentracije.\nODRŽANA RADIONICA „KAKO SE PRAVI MUZIKA“\nNedavno je održana druga u nizu radionica pod nazivom „Kako se pravi muzika“ koju organizuje Zadužbina Ilije M. Kolarca uz podršku Telekoma Srbija (pridruženi član Asocijacije medija). U radionici koja je namenjena podsticanju dečijeg muzičkog stvaralaštva učestvovala su deca iz Doma za decu i omladinu „Dragutin Filipović Jusa“ koja su pokazala veliku zainteresovanost za ovu neobičnu muzičku radionicu u kojoj su građevinski alati zamenili muzičke instrumente. „Telekom Srbija je dugogodišnji prijatelj Kolaraca i veoma nam se dopala ideja o ovom projektu radionice koja deci daje mogućnost da učestvuju u stvaranju muzike i da je dožive na jedan nov i neobičan način. Nedavno smo u Obrenovcu videli sa koliko radosti su deca učestvovala u radionici i sa velikim nestrpljenjem smo očekivali da vidimo reakciju ovih mališana danas. Kao kompanija koja ulaže u kulturu, u mlade i obrazovanje, uvek se trudimo da budemo deo inovativnih projekata kao što je ovaj“, izjavila je Miroslava Tešin Popović, menadžer za korporativnu društvenu odgovornost Telekoma Srbija. Radionice „Kako se pravi muzika“ biće tokom jeseni nastavljene na Kolarcu.\nMAĐARSKO DRŽAVNO PRIZNANJE ZA MAGYAR SZO\nProšlog meseca, u Lovačkoj Sali mađarskog Parlamenta su dodeljena Priznanja Mađarima Van Granica. Žolt Šemjen, potpredsednik mađarske Vlade je ovo priznanje iz Vojvodine dodelio dnevnom listu Magyar Szo (član Asocijacije medija), koji ove godine slavi 70 godina svog postojanja i Umetničkom Takmičenju Srednjoškolaca – KMV. Pored njih ovu nagradu su dobili i Muzej Pal Hasman iz Černatona, Kulturno Udruženje „Zelletörzs”, Hrišćanska Fondacija Diakonija, Organizacija Karitas iz Đulafehervara, Kulturni Savet iz Kanade, nedeljnik “Karpatalja”, Udruženje za Negovanje Maternjeg Jezika iz Švedske i Društveno-Kulturni Savez iz Slovačke, kao što i Ilona Sič pedagog iz Slovakije. Arpad Janoš Potapi, državni sekretar zadužen za nacionalnu politiku, u svom govoru istakao da ovu nagradu od 2011. godine svake godine dodeljuju pojedincima i organizacijama koji su nosioci nasleđa mađarskog kralja Sent Ištvana, bez obzira da li oni rade u javnom životu, u prosveti, u kulturi, u crkvenom životu, u medijima ili u privredi. Nagradu je u ime izdavačke kuće Magyar Szo primila glavna urednica Marta Varju.\nAMS OSIGURANJE ZA ODMOR BEZ BRIGE\nUz AMS Osiguranje obezbedite najkvalitetniju medicinsku zaštitu u inostranstvu. Kupovinom polise Putnog zdravstvenog osiguranja pokriveni ste od troškova stomatološkog, bolničkog lečenja, hirurških intervencija i drugih zdravstvenih usluga, u skladu sa uslovima osiguranja. Još uvek je aktuelna akcija kojom ostvarujete dodatnih 20% popusta na celokupnu premiju putnog zdravstvenog osiguranja. Tako će vas premija za individualnu polisu, koštati svega 840 dinara, za 7 dana, na teritoriji Evrope, a za sve one koji na odmor idu porodično, polisa osiguranja iznosi 1.848 dinara, u periodu od 7 dana. Vredi razmisliti i o osiguranju doma dok ste na putu. Ukoliko odaberete da osigurate i stvari u vašem domu, ostvarujete pravo na dodatnih 10% popusta na celokupnu premiju osiguranja. Za putovanje sopstvenim kolima, AMS Osiguranje preporučuje Kasko light osiguranje kojim osiguravate vaše vozilo od nastanka oštećenja prilikom sudara. Suma na koju osiguravate svoj automobil je stvar izbora, a u slučaju da odaberete sumu od 100.000 dinara, Kasko light će vas koštati svega 945 dinara, u periodu do 15 dana.\nKONFERENCIJA SLOVAČKE ŠTAMPE U SRBIJI\nNovinsko-izdavačka ustanova Hlas ljudu (član Asocijacije medija), uz finansijsku podršku Kancelarije za Slovake koji žive u inostranstvu i Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine, 17. i 18. oktobra 2014. u Novom Sadu organizuje međunarodnu naučno-stručnu konferenciju posvećenu istorijskim godišnjicama slovačke štampe u Vojvodini. Za istoriju slovačkog novinarstva u Vojvodini 2014. godina ima poseban značaj - to je godina velikog istorijskog jubileja kakav je 150 godina slovačke štampe u Vojvodini i 70 godina informatičko-političkog lista Hlas ljudu. U želji da se dokumentuju i kompletiraju delovi bogate tradicije ovdašnje slovačke štampe konferencija će imati tri osnovne tematske celine: osnovna periodična izdanja, Hlas ljudu ili sedam plodnih decenija i sadašnjost i budućnost slovačke štampe u Vojvodini.\nMEDIJI NA JEZICIMA MANJINA POKREĆU REGION\nGrupa medija na jezicima manjina koju čine Magyar Szó, Hét Nap, Hlas l'udu, Ruske slovo (članovi Asocijacije medija) i Titulli zajedno sa medijskom agencijom Heror Media Pont učestvuju kao medijski partneri na 10. Konferenciji evropskih regija i gradova koja se održava 28 – 30. septembra 2014. u Beču. Pored ostvarenog medijskog partnerstva, značajno je i uključenje medija na jezicima manjina kao inicijatora razvoja regiona kroz nove aktivnosti, čija promocija je predviđena na samoj Konferenciji. Tema konferencije je „Evropa 2050: Prepuni gradovi – prazna sela?“ sa ciljem ravnomernog razvoja regiona. Konferenciju organizuje Institut za Evropske regije (IRE) www.institut-ire.eu. Pozivaju se lokalne samouprave i preduzeća da se uključe u rad ove konferencije, kao i svi oni koji prepoznaju mogućnosti koje skup ovakve vrste pruža. Konferenciju otvara Benjamin R. Barber, profesor Civilnog društva sa Univerziteta Merilend, SAD, autor knjige „Kada bi gradonačelnici vodili svet“\nENPA: 10 CILJEVA NOVINSKIH IZDAVAČA\nENPA (Evropska asocijacija novinskih izdavača čiji je član Asocijacija medija), pripremila je brošuru pod nazivom „10 glavnih tačaka za nezavisan i održiv sektor štampanih medija u Evropi“. Cilj ove brošure je da uputi novoizabrane članove Evropskog parlamenta i dolazeće Evropske komesare u prioritete sektora štampanih medija u periodu novog mandata (2014-2019. godine) evropskih institucija. Ovih 10 tačaka su bazirane na ENPA strateškim prioritetima, koji su usvojeni na generalnoj skupštini članica ENPA, održanoj u Rimu u maju 2014. godine. Ova publikacija je kreirana kao alat i pomoć za lobiranje kod donosioca odluka u Evropksoj uniji, relevantnih za poslovanje sektora štampanih medija.\nNOVINARE TIMESA MOTIVIŠE ZVUK PISAĆIH MAŠINA\nNovinske redakcije su nekada bile mnogo bučnije nego danas - zvuk kucanja na pisaćim mašinama glasniji je od kompjuterskih tastatura koje se danas koriste. Londonski Times, u vlasništvu korporacije Ruperta Murdocha, nastoji da to promeni. Pod pretpostavkom da zvuk pisaćih mašina motiviše novinare i novinarke na rad, redakcija Timesa je uvela zvučnik koji tokom radnog dana pušta, prvo veoma tih, a kasnije, kako se približava rok za izdanje, sve glasniji zvuk kucanja na starim mašinama. Kompanija je ovaj neobični potez okarakterisala kao probni. Reakcije zaposlenih su podeljene pa je jedan od njih već pokušao da isključi zvučnike. Drugi pak smatraju da ih zvuk pisaćih mašina podseća na davno prošla vremena kada je proizvodnja novina bila uzbudljiv posao.\nEMAIL RENESANSA – POVEĆAJTE SAOBRAĆAJ NA WEB SAJTU\nSve više news sajtova informiše svoje čitaoce svakodnevnim mejlovima. Iako su mejlovi u upotrebi od davne 1993. godine, e-mejl marketing je tek sada „vruća tema“. Nedavno istraživanje koje je sproveo Quartz, pokazuje da je e-mejl inbox jedna od prvih formi putem koje ljudi primaju vesti svaki dan, a 80% ispitanika je odgovorilo da biraju e-mejl kao platformu preko koje dele sadržaj. Tako da uopšte nije čudno što novine širom sveta koriste e-mejl da obeveštavaju svoje čitaoce i da dele vesti. Jedan od stručnjaka za ovu oblast kaže da usled velike izloženosti raznim websajtovima kroz društvene mreže, ljudi sve više pribegavaju primanju informacija kroz inbox, jer tamo ne mogu sebi da priušte da nešto propuste. On takođe kaže da je još jedan od razloga renesanse e-mejla novi Facebook algoritam koji ima novi sistem prioriteta nesponzorisanih sadržaja, tako da izdavači više ne mogu da računaju na veći rast posete web sajta sa društvenih mreža. E-mail newsletter pruža rešenje za pretvaranje slučajnog rasta saobraćaja na websajtu (kada su korisnici upali na sajt slučajno) u lojalni saobraćaj na websajtu (kada se korisnici vraćaju redovno na websajt). Korisnici to opisuju: ako sam slučajno došao na sajt i on mi se dopao, a ne mogu da pamtim sajt, ja se prijavim za e-mail newsleter tog sajta i on me podseća i informiše. E-mejl newsletter je rešenje i za različite vremenske potrebe korisnika jer imaju efekat „zamrznutog sadržaja“, što znači da najbolje tekstove mogu da pogledaju i naknadno, za šta se inače koriste arhive sajtova koje funkcionišu po nekom drugom algoritmu. Pet omiljenih emejl newslettera, po izboru Svetskog foruma urednika, su: Quartz, American Press Institute, Guardian Media Briefing, Nieman Lab i Reuters Morning Digest.\nPoslednji ABC izveštaji o prodatim tiražima magazina u Velikoj Britaniji uključuju pored podataka za štampane tiraže i podatak o digitalnim izdanjima magazina. Oko 214 naslova se oditovalo na ovaj način za prvu polovinu 2014. godine, ali to je manje od polovine ukupno oditovanih jer veči deo objavljuje svoje tiraže samo jednom godišnje. Tabela sa ABC podacima sada uključuje: tiraž za prvih šest meseci 2014. godine, isti podatak za prošlu godinu, procenat promene između ove dve godine i zatim prodaju digitalnih izdanja, gde ona postoje. Jedan od najvećih gubitnika je ovaj put bio Redaers Digest (pad 30 posto na 133.496 primeraka mesečno). Najuspešniji od plaćenih časopisa koji su tek lansirani je Forever Sports koji ima 62.277 primeraka mesečno. Časopisi za predškolce nastavljaju da rade dobro, a ima i novih u ovoj kategoriji kao što je Peter Rabbit, sa početnim tiražem od 34.487 primeraka. Najuspešniji među ženskim lajfstajl modnim časopisima je Glamur, dok je izdavačka kuća Hearst najavila ukidanje štampanog izdanja Company, koji je izgubio 30 posto prodaje u odnosu na prošlu godinu i sada se više ne pojavljuje u izveštajima.\nNOVI ČASOPIS O VIDEO IGRICAMA\nDC Thomson pokreće novi mesečni dečiji časopis 110% Gaming. Naslov je namenjen deci od 8 do 12 godina, i fokusiraće se na multiplatform igrice i zabavu. Prvo izdanje će biti u prodaji 15.oktobra i koštaće 3.5 funti, a ujedno će biti pokrenut i websajt, kanal na YouTube-u i na društvenim mrežama. Urednik ovog izdanja kaže da imaju potpuno nov pristup ovoj tematici i da su njihova istraživanja pokazala da postoji praznina na tržištu za igrice namenjena baš ovom uzrastu. Časopis će promovisati imaginaciju, storiteling, kreativnost i rešavanje problema. Uporedo će ponuditi i preglede i tehničke informacije o igrama, tako da će se deca upoznati sa likovima i okruženjima na potpuno novi način. DC Thomson već izdaje dečija izdanja Beano, WWE Kids i Animal and You. DC Thomson važi za pouzdanog izdavača dečijih magazina, tako da je reakcija distributera na najavu novog izdanja pozitivna.\nOBSERVER POSTAJE NAJSKUPLJA NOVINA NEDELJOM\nGuardian News and Media povećavaju cenu Observera za 20 pfeninga, čime će ovo izdanje postati najskuplja UK novina nedeljom sa cenom od 2,9 funti. Cena novin je više nego duplirana u poslednjih 10 godina (bila je 1,4 funte), a beleži pad tiraža od 50 posto u istom periodu. Prosečno povećanje cena za sva ostala izdanja u istom periodu je samo 30%. The Sunday Times košta 2,5 funte, the Independent on Sunday je 2,2 funte i The Sunday Telegraph 2 funte. The Guardian je najskuplja mejnstrim nacionalna dnevna novina sa cenom od 1,6 funti. U julu 2014. godine, prodaja Guardiana je pala za 5,2 posto (na prosečnih 181.181 primerak), a Observera za 8,6 posto (na prosečnih 201.377 primeraka). Sav sadržaj Guardiana i Observera dostupni su besplatno u onlajn verziji.\nLocal Media Consortium, ncionalno udruženje vodećih lokalnih medija, najavilo je sklapanje partnerskog ugovora sa kompanijom Yahoo, kako bi obezbedili inovativne forme za digitalno oglašavanje lokalnim medijima i njihovim klijentima. Putem ovog partnerstva, lokalni oglašivači i agencije će dobiti pristup Yahoo displej i native oglašivačkim ponudama kao i platformama koje su uključene u Yahoo Ad Exchange. Yahoo i Local Media Consortium zajedno će omogućiti oglašivačima efektan način da dođu do premijum lokalne publike i time svoje kampanje učine efikasnijim. Local Media Consortium zastupa više od 50 lokalnih medijskih kompanija u Velikoj Britaniji i Puertoriku. Sada će svi članovi ovog udruženja moći lako da upotrebe Yahoo alate za oglašavanje i da povećaju svoje prihode.\nPRESS REGULACIJA U VELIKOJ BRITANIJI\nSvi najvažniji izdavači nacionalnih dnevnih novina potpisali su učešće u novom regulatornom telu IPSO (Nezavisna organizacija za standarde u štampi), osim Guardian News i Media, Financial Times i Evgeny Lebedev Independant/Evening Standard naslova. Komisija za žalbe (PCC, Press Complaints Commission) se zatvara, a zameniće je IPSO. Financial Times je još ranije najavio da će osnovati svoje nezavisno regulatorno telo. U međuvremenu je osnovan i rivalsko regulatorno telo Impress, ali nijedan veći izdavač se nije izjasnio da će se učlaniti u ovo telo.


Fajon: Međustranački dijalog okončati mnogo pre izbora - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Fajon: Međustranački dijalog okončati mnogo pre izbora\nPoslanica Evropskog parlamenta i članica posredničkog tima u međunastranačkom dijalogu o izbornim uslovima, Tanja Fajon, kazala je da razgovor vlasti iopozicije treba da se okonča „mnogo pre“ narednih izbora, kako bi ostalo dovoljno vremena za izmene izbornih propisa.\n1Piše: Beta 18. aprila 2021. 23.24 Izmenjeno: 23.28\n„U međuvremenu smo stupili u kontakt sa svima u Srbiji koji žele da učestvuju u dijalogu i odredili vremenske okvire, koji tek treba da budu odobreni. Naš cilj je da sa svima njima završimo prvu rundu konsultacija do kraja maja. Planiramo da se formalno sastanemo sa opozicionim blokom krajem aprila, početkom maja“, kazala je Fajon.\nPrema njenim rečima, cilj je dostizanje većeg političkog pluralizama i izbora koji su više fer, slobodniji i demokratičniji za sve, „uključujući bojkot opoziciju“.\nNa pitanje kako komentariše najavu predstavnika vlasti, da će da otpočnu pregovore sa onima koji neće da pregovaraju uz posredstvo Evropskog parlamenta, Fajon je rekla da EP pozdravlja sve koji žele da učestvuju u dijalogu i koji „dele isti cilj“.\n„Dijalog će biti usredsređen na razvoj političke kulture i demokratskog diskursa među političkim protivnicima i olakšaće dijalog vladajuće većine i opozicije (izvan parlamenta) kako bi se postigao konsenzus o pitanjima vezanim za izbore“.\ndijalog, Ivica Dačić, opozicija, poslanica evropskog parlamenta, Stranke, Tanja FajonBeograd\n19. aprila 2021. u 00.38\nRešenje je prosto..Zabraniti Vučicu učešće na izborima.