Završen festival DEV9T u DKSG – CLUBBING.RS\nZavršen festival DEV9T u DKSG\nU nedelju 24. januara u Domu kulture „Studentski grad“ na Novom Beogradu završen je mini zimski festival DEV9T svečanim prikazivanjem skulpture Argona Razzija „Zarobljen u mreži“ koja govori o povezanosti čoveka i moderne tehnologije.\nIzrada skulpture je trajala tokom sva tri dana festivala, a publika je mogla direktno da prisustvuje stvaranju ovog dela, što je i bila ideja ovog festivala – brisanje granica između umetnika i publike.\nTokom tri dana festivala publika je imala priliku da vidi performanse Viktora Kissa, Tatjane Kecman, cirkuske trupe Cirkusfera, radove Arpada Slančika, Radeta Markovića, Katarine Radulović Musabegović, Aleksandra Jovkovića, Ružice Milovanović, Nikole Skubi Radojčića.\nU okviru DEV9T u DKSG publika je uživala u koncertima grupa Ne Tamo, Iskaz, One Two Free, Izložbi Alan Ford tabli, oslikavanju murala, crtanju graffiti umetnika na DEV9T kreveta i frižiderima, slušala nastupe DJ-eva, gledala projekcije filmova i još mnogo toga.\nPošto deca u nama nikada ne spavaju – na specijalnoj DEV9T stazi igrala se igra autićima 1,2,3, kao i takmičenje u žabicama. A najuspešniji su dobili nagrade, majice koje su se na licu mesta pravile sito štampom.\nDom kulture „Studentski grad“ ovom saradnjom sa festivalom DEV9T je najavio uzbudljivu kulturno umetničku 2016. godinu.


Prosečna zarada u državnim preduzećima skoro 80.000 dinara – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Prosečna zarada u državnim preduzećima skoro 80.000 dinara\nPo podacima Republičkog zavoda za statistiku, zaposlenima koji rade u javnom sektoru u novembru prošle godine prosečne plate bile su više od republičkog proseka.\nNaime, prosečna zarada u Srbiji tog meseca bila je 60.926 dinara, u javnom sektoru 68.848, te je republički prosek nadmašen 7.922 dinara, a samo su u dve službe plate su bile niže od republičkog proseka.\nNajviše plate u javnom sektoru, u proseku, tog meseca su zaradili zaposleni u državnim javnim preduzećima – 78.952 dinara, a najmanje administracija na nivou lokalne samouprave – 57.374. Manje od republičkog proseka zaradili su još samo zaposleni u lokalnim javnim preduzećima – 59.637 dinara. Zaposleni u administraciji na svim nivoima u proseku su zaradili 70.831 dinar – u administraciji na nivou autonomne pokrajine 75.207, a u administraciji na nivou države 73.562. U obrazovanju i kulturi prosečne zarade bile su 64.007 dinara, a u zdravstvu i socijalnom radu 69.643.\nNisu samo zarade u javom seketoru premašile one na republičkom niovu jer od 19 delatnosti za koje RZS objavljuje podatke, bile su više u osam, a u 11 delatnosti manje. Razlika između najviše i najniže zarade po delatnostima u novembru prošle godine iznosi 88.459 dinara, dok je između najviše zarade isplaćene u javnom sektoru i one u republici razmak 31.992 dinara.\nPlate manje od 40.000 dinara u novembru prošle godine isplaćene su zaposlenima u nekoliko oblasti, a najmanje novca zaradili su zaposleni u oblasti ostale lične uslužne delatnosti – 34.477 dinara. Prosečne zarada zaposlenih u oblasti turističke agencije, tur-operateri i rezervacije bile su 116 dinara više i dostigle su iznos od 34.645, a svega 53 dinara više u proseku bilo je u kovertama onih koji rade u oblasti pripreme i posluživanja hrane – 34.698.\nU oblasti prerada drveta i proizvodi od drveta, osim nameštaja, novembarska zarada bila je 35.675 dinara, oblasti popravka računara i predmeta za ličnu upotrebu 37.657, a proizvodnji odevnih predmeta 38.141.\nProšle godine u novembru je samo u jednoj delatnosti prosečna zarada preskočila iznos od 100.000 dinara – u delatnosti informisanja i komunikacije bila 124.345. Više od 90.000 dinara zaradili su, u proseku, zaposleni u dve delatnosti – u finansijskim delatnostima i delatnosti osiguranja – 97.560 dinara, a potom u delatnosti snabdevanje električnom energijom, gasom i parom – 94.004.\nNajniža novembarska prosečna neto zarada bila je 36.856 dinara i isplaćena je u delatnosti usluge smeštaja i ishrane, tako da je i dalje ona jedina u kojoj su zarade manje od 40.000 dinara. Prosečna zarada manja od 50.000 dinara isplaćena je u ostalim uslužnim delatnostima – 45.214 dinara, u delatnosti umetnost, zabava i rekreacija – 49.367, a u trgovini na veliko i malo i popravci motornih vozila bila je 50.061.\nProsečna zarada viša od 100.000 dinara prošlogodišnjeg novembra isplaćena je u šest oblasti. Najviše su, u proseku, zaradili zaposleni u računskom programiranju, konsultantskim i s tim povezanim delatnostima – 161.677 dinara, a slede zarade u vazdušnom saobraćaju – 152.909. Zaposleni u oblasti naučno istraživanje i razvoj zaradili su 129.307 dinara, u oblasti proizvodnja duvanskih proizvoda 111.242, u oblasti finansijskih usluga, osim osiguranja i penzionih fondova – 108.808, a u eksploataciji sirove nafte i prirodnog gasa 103.832.\nIzvor: D. Mlađenović / Dnevnik.rs\nDržavna preduzeća Prosečna zarada\nSberbank se sprema da lansira sopstvenu kripto valutu do proleća


Amerikanac na čelu šampiona Engleske u fudbalu\nŠirom sveta Amerikanci su poznati po tome što ne znaju baš mnogo o fudbalu, onom izvornom, koji je nastao u Engleskoj. Međutim, predsednik jednog od najboljih klubova na Ostrvu, živi je dokaz da baš i nije tako. Opširniji izveštaj pripremio je novinar 'Glasa Amerike' Džonatan Tenenvald.\nKada je ruski naftni magnat Roman Abramovič prošle godine preuzeo engleskog premijer-ligaša Čelsi nije se mnogo znalo o njegovoj odanosti klubu iz severozapadnog dela Londona. Međutim, Amerikanac koga je Abramovič tada postavio za predsednika, godinama je bio veliki navijač tog tima. Pedeset-devetogodišnji, rođeni Njujorčanin Brus Bak ima sezonsku propusnicu za 'Stramford Bridž' još od 1990. Sada, vrlo uspešni advokat ima priliku da igra zapaženu ulogu u vođenju tima koji voli.\n"Kada je reč o upravi kluba, ja sam verovatno jedini koji ima istoriju navijanja za Čelsi", kaže Bak.\nDrugu godinu zaredom, Bak je doveo svoj tim u svoju domovinu zbog serije prijateljskih utakmica. Prošlog vikenda, šampion engleske Premijer lige pobedio je italijanski Milan - 1:0 na 'Žilet stadionu' u blizini Bostona, u saveznoj državi Masačusets. Juče je Čelsi, na 'Fedeks Fildu', ovde u okolini Vašingtona, bio bolji od zvaničnog prvaka SAD, DC Junajteda – 2:1, a u nedelju sledi još jedan duel sa Milanom, ovog puta na 'Džajants stadionu' u Nju Džersiju.\nPrelaskom preko Atlatnika, Bak je dobio priliku da proceni stanje u kome se nalazi američki fudbal. Njegova najveća zamerka odnosi se na strukturu plata u MLS-u po kojoj svaki tim ima budžet od oko milion i 800 hiljada dolara, što ih je ujedno i sprečilo da dovedu zvučnija imena iz velikih evropskih liga.\n"'Seleri-kap', u principu je dobra ideja zato što, da se tako izrazim, štiti vlasnike jedne od drugih. Međutim, on vas takođe sprečava da dođete do najboljih igrača. Između te dve stvari mora da postoji određena ravnoteža", objašnjava Bak.\n"Seleri-kap" je tvorevina američkih sportova, i koliko god se možda ne dopadala predsedniku Čelsija, Brusu Baku, on je mnoge od drugih prinicpa američkog sporta preneo u Englesku. Najvažnije su svakako metode promocije imidža tima, posebno kroz robu sa znakom kluba. Međutim, Bak naglašava da su rezultati tima na terenu uvek važniji od promocije.\n"Fudbal je na prvom mestu. Bez obzira koliko su ljudi koji se bave promocijom sposobni, i koliko su dresovi koji se prodaju lepi, nema šanse da prodate nijedan - ukoliko je vaš tim poslednji na tabeli", zaključuje Bak.\nMeđutim, ako Čelsi nastavi sa uspesima na terenu i van njega, neće biti problema za one koji rade na promociji kluba, jer će tim iz Londona u budućnosti imati još mnogo vernih navijača, kao što je predsednik kluba, Amerikanac Brus Bak.


Protesti “Žutih prsluka”, kamenice, suzavac, hapšenja … – BiGportal.ba\nProtesti “Žutih prsluka”, kamenice, suzavac, hapšenja …\nHiljade pripadnika francuskog pokreta “Žutih prsluka” marširalo je danas, devete subote za redom, ulicama Pariza dok su se demonstranti u žutim prslucima okupili i u Buržu, u središnjoj Francuskoj, kao i u drugim gradovima u znak protesta zbog ekonomske politike predsjednika Emanuela Makrona.\nParisko tužilaštvo saopštilo je da je, do 17.00 sati, 74 ljudi zadržano u policiji u francuskoj prestonici, javljaju francuski mediji. Istovremeno, pariska policija je saopštila da je stotinak ljudi uhapšeno danas uoči i za vrijeme protesta, prije svega zbog “učešća u grupi u cilju nasilja, nošenja zabranjenog oružja i nasilja nad pripadnicima snaga javnog reda i mira”.\nDanas se u Parizu okupilo više demonstranata nego prošle subote, konstatuje “Figaro”.\nU međuvremenu, najmanje 5.000 demonstanata u žutim prslucima organizovalo je protestnu šetnju u Buržu, gdje je policija, kako prenosi “Figaro”, takođe upotrebila suzavac u više navrata, odgovorivši na Molotovljeve koktele kojim su ih gađali demonstranti koji su, između ostalog, uzvikuivali “Makron diktator”.\nViše od 5.000 “žutih prsluka” protestovalo je danas i u Bordou, dok je u Nimu između 700 i 1.000 demonstranata defilovalo ulicama, sukobivši se s policijom, koja je ispalila na njih suzavac, a u tom gradu primjećen je i transparent na kojem se traži “ukidanje Pete Republike”.\nI u Tuluzu je došlo do tenzija između policije i demonstranata, kojih je bilo oko 5.000, a suzavac je ispaljen na početku protesta i u Ruanu, gde se okupilo oko 2.500 “žutih prsluka”.\nU svim gradovima demonstranti su pjeeali “Marseljezu”.


Voditelj „Foks njuza“ u emisiji objavio listu imena mrtvih koji su glasali za Bajdena - 12.11.2020, Sputnik Srbija\nVoditelj „Foks njuza“ Taker Karlson objavio je u svojoj emisiji listu sa imenima ljudi za koje tvrdi da su preminuli, a koji su „glasali“ na predsedničkim... 12.11.2020, Sputnik Srbija\n© Foto : Youtube/The Conservative VeganMrtvi glasali na izborima u SAD\n© Foto : Youtube/The Conservative Vegan\nVoditelj „Foks njuza“ Taker Karlson objavio je u svojoj emisiji listu sa imenima ljudi za koje tvrdi da su preminuli, a koji su „glasali“ na predsedničkim izborima, održanim 3. novembra u Americi.\nKarlson je naveo da su da su oni „najverovatnije glasali za Bajdena“, dodajući da to pokazuje da „ne možete zaista da znate ko je sve glasao“.\n„Demokrate su potpuno promenile način na koji smo glasali na ovim izborima. Naš sistem nikada nije bio lošije organizovan i podložan manipulacijama“, ocenio je Karlson, ukazujući u tom kontekstu na glasove koji su pristigli poštom.\nKarlson je pokazao listu sa najmanje 25 imena preminulih ljudi za koje tvrdi da su „glasali“ na izborima.\nMeđu njima su stanovnici Džordžije, Pensilvanije i Nevade, preneo je „Dejli mejl“.\nPodsetimo, u Džordžiji će biti izvršeno ručno prebrojavanje glasova sa američkih predsedničkih izbora.\nKako je najavio državni sekretar Bred Refensperger, ručno će biti prebrojani glasovi iz svih 159 okruga Džordžije.\n11 Novembar 2020, 23:11\n„To će pomoći da se izgradi poverenje i biće u isto vreme revizija, ponovno prebrojavanje i popravljanje eventualnih grešaka. Biće to težak posao“, rekao je u sredu Refensperger.\nPrema njegovim rečima, trenutna razlika između dva kandidata, Donalda Trampa i Džoa Bajdena, iznosi oko 14.000 glasova. Naglasio je da njegova kancelarija ispituje prijave za sve moguće neregularnosti i dodao da će „biti prebrojan svaki zakoniti glas“.\nKonačni rezultati predsedničkih izbora u Americi još nisu poznati, iako su pojedini mediji na osnovu izbornih projekcija demokratskog kandidata Bajdena proglasili pobednikom.\nTramp nije priznao projekcije po kojima je pobednik predsedničkih izbora Bajden i u više navrata je kritikovao glasanje putem pošte, navodeći da to otvara put mogućoj izbornoj prevari.


Svemir :: Sportal\n21:41 - 31.05.2018\nSPEKTAKULARAN SNIMAK Rusi su toliko LUDI - igraju fudbal čak i u SVEMIRU /VIDEO/\nSvetsko prvenstvo u Rusiji će biti prenošeno u svakom kutku planete, ali je izgleda Zemlja postala premala, pa će se možda uskoro gledati i u svemiru. Za sada se svemir koristi "samo" za promociju šampionata.\n18:22 - 02.08.2017\nKRUŽIĆE OKO ZEMLJE Totijev dres lansiran u svemir /FOTO/ /VIDEO/\nLegendarni Frančesko Toti je po završetku igračke karijere ostao u fudbalu, preuzeo direktorsku funkciju u svojoj Romi i sada mu je ukazana neverovatna čast.\n14:03 - 26.12.2015\nOdložen skok Baumgartnera sa ivice svemira, kiša pomerila spektakl za utorak\nAustrijski ekstremni sportista Feliks Baumgartner skočiće sa ivice svemira u utorak, a ne u ponedeljak kako je prvobitno bilo predviđeno, zbog hladnog vremena i kiše koji su zahvatili Novi Meksiko.\nFudbal razbija sve granice, čak i one svemirske!\nDa je fudbal zaista igra za sve, te da ne bira teren na kojem će se igrati, dokazuju i astronauti na Međunarodnoj svemirskoj stanici, koji će u svemiru odigrati svoj Mundijalski duel.


RUSI UZNEMIRENI: Nije britanski špijun otrovan zbog sankcija NEGO ZBOG NEČEG MNOGO GOREG | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA UDARNA VEST – RUSI UZNEMIRENI: Nije britanski špijun otrovan zbog sankcija NEGO ZBOG NEČEG MNOGO GOREG\nUDARNA VEST – RUSI UZNEMIRENI: Nije britanski špijun otrovan zbog sankcija NEGO ZBOG NEČEG MNOGO GOREG\nPosted date: март 18, 2018 In: IZA OGLEDALA\nOptužnica za misteriozno ubistvo bivšeg ruskog špijuna u Britaniji je zauzela šire evropske dimenzije.\nPredvidivo, ovaj incident je iskorišćen da se rasplamsaju anti ruske tvrdnje u britanskim medijima. No, pored toga, Evropska unija je vrlo brzo popustila pod pritiskom da pokaže “solidarnost“ sa Britanijom po pitanju navodnog ruskog napada na njenu solidarnost, izveštavaju ruski mediji.\nPrijavljeno je da bivši britanski zvaničnici oplakuju nedostatak solidarnosti od država članica EU po pitanju navodnog ruskog prestupa na britanskom tlu. EU je tada odgovorila obaveznom izjavom o “solidarnosti“ sa Britanijom, uz prećutno prihvatanje ruskih malverzacija u igri.\nNavodi o umešanosti ruske države u očigledno smrtonosno trovanje proteranog agenta Kremlja Sergeja Skripalja u Engleskoj prošle nedelje, izjednačeni su sa žalosnim zanemarivanjem zakonskog postupka.\nU roku od nekoliko časova od incidenta – u kom su 66-godišnji Skripalj i njegova ćerka prevezeni na intenzivnu bolničku negu – britanski mediji su spekulisali da su ruski agenti sproveli pokušaj ubistva iz osvete.\nSkripalj je proteran iz Rusije 2010. godine, nakon što je osuđen za izdaju kao dvostruki agent britanske strane obaveštajne službe MI6. Živeo je u južnom engleskom gradu Solsberi, gde je pronađen paralizovan u javnom parku zajedno sa svojom 33-godišnjom ćerkom.\nBritanski službenici za borbu protiv terorizma su otkrili da je ovaj par bio žrtva napada otrovnim nervnim agensom, bez identifikacije korišćene hemikalije. Oni su tvrdili da je napadač, ili napadači, sigurno sponzorisani od strane države da sprovedu takvu smrtonosnu operaciju. Britanska policija još nije konkretno navela ni jednu posebnu agenciju za ovaj napad, ali kako je navedeno, britanski mediji su brzo skočili na nesmotrene spekulacije o umešanosti Rusije. Spekulacije su podstaknute od strane vladinih ministara kao što je ministar spoljnih poslova Boris Džonson.\nRusko ministarstvo spoljnih poslova je odbacilo tvrdnje o umešanosti Moskve kao “neodgovorniju rusofobiju.“\nIdeja da bi Rusija sprovela rizičnu operaciju uoči svojih predsedničkih izbora ovog meseca, da bi se osvetila bivšem špijunu koji je slobodno živeo u Engleskoj proteklih osam godina, osporava kredibilitet. Iskreno, to je apsurdno, s ozbirom na već pojačanu antirusku histeriju u zapadnim medijima da bi Kremlj uopšte i razmišljao o takvoj šemi.\nIpak, dokazi ukazuju na pokušaj ubistva Skripalja korišćenjem vojnog hemijskog oružja. Viši britanski toksikolog dr Alistar Hej je za radio Slobodna Evropa ove nedelje rekao da je hemijska supstanca koja je korišćena u ovom napadu najverovatnije jedan od organofosfatnih otrova, kao što su soman ili tabun, koji se odnose na sarin i VX. To su nervni agensi koji mogu ubiti izlaganjem ljudske kože jednoj kapljici.\nHej, koji je savetnik britanske vlade za agense hemijskog ratovanja, upozorio je da se ne brza sa optužbama protiv Rusije. “Po mom mišljenju, mnogo je rano, prerano da se, u ovoj fazi, uperi prst u bilo koga,“ rekao je ovaj stručnjak.\nSve što se ovaj međunarodno uvaženi toksikolog usudio da kaže jeste da je priroda napada imala “vojnu sposobnost,“ zbog ekstremne smrtnosti korišćenih supstanci.\nAko pretpostavimo da Rusija nije bila umešana – što je opravdana pretpostavka s obzirom na gore pomenuto obrazloženje – onda se postavlja pitanje: koja državna agencija je to mogla sprovesti? Sa kojim ciljem?\nPosebno, ovde je fokus usmerene na agencije koje žele da sabotiraju evropske odnose sa Rusijom. Kao što je gore navedeno, jedna od posledica antiruskih optužbi oko incidenta trovanja je bila brz pritisak na EU da pokaže čvrst odgovor ka Moskvi.\n“Evropska unija ponovo neće pomoći Velikoj Britaniji u njenoj borbi protiv Rusije, nakon što je bivši britanski špijun navodno otrovan u Solsberiju, rekao je bivši ambasador Toni Brenton,“ preneli su britanski mediji.\nDrugi bivši britanski savetnik za spoljne poslove je tvrdio da je zbog gorkih razmirica EU sa Britanijom oko Bregzita “Kremlj iskoristio nedostatak britanskih saveznika kod SAD i EU, i njihovu nemogućnost da mnogo toga učine po pitanju slučaja Skripalj.“\nOva logika ukazivanaja na Rusiju je poremećena. Ali, aspekat njenog pričanja je naizgled nameran efekat upetljavanja Evrope u širi antagonistički odgovor Moskvi.\nSasvim sigurno, naredna diskusija ovde je spekulativna. Ali je vredi izneti.\nProšle nedelje je politička kampanja pod vođstvom SAD-a za upropašćavanje projekta Rusije i EU, “Severni tok 2,“ dobila obnovljeni podsticaj.\nNaftovod od 1.200 kilometara, vredan 11 milijardi dolara, se približava završetku sledeće godine.\nMinistri spoljnih poslova Poljske, Estonije, Litvanije i Letonije su bili u Vašingtonu kako bi se sastali sa američkim državnim sekretarom Reksom Tilersonom da bi razgovarali o specifičnoj temi Severnog toka 2, i kako bi se on mogao otkazati, preneo je Voice of America.\nPoljska i baltičke države zagovaraju američko snabdevanje gasom kako bi zamenili tradicionalni evropski izvor iz Rusije. Ovo pitanje je od velikog strateškog značaja. Američki predsednik Tramp je bio glasan u svojoj podršci evropskim državama da se prebace na američki izvoz gasa, iako bi to evropskim potrošačima bilo mnogo skuplje.\nProjekat Severni tok 2 je partnerstvo između ruskog državnog Gazproma i pet privatnih energetskih kompanija iz Britanije, Nemačke, Francuske i Holandije.\nAli, projekat je trpeo zbog političkih posledica oko optužbi protiv Rusije po pitanju Ukrajine, Kirma i navodnog “mešanja“ u američke i evropske izbore.\nNemačka i austrijska vlada čvrsto podržavaju novu gasnu mrežu sa Rusijom. Prošle nedelje je austrijski predsednik Sebastijan Kurc bio u Moskvi gde se sastao sa Vladimirom Putinom i izrazio svoju podršku za Severni tok 2.\nMeđutim, pored Poljske i baltičkih država, koje su obeležene žestokom antiruskom ideološkom politikom, postoje i elementi u administraciji EU koji se protive Severnom toku. Kažu da postoji tvrdnja da će da takav aranžman dati preveliku moć Moskvi nad evropskim poslovima. Takvi zagovornici su uglavnom pristalice NATO-a i Vašingtona.\nPoenta je u tome da je kampanja potkopavanja partnerstva između Rusije i EU po pitanju gasa došla do obnovljenog podsticaja – kao što se vidi kod delegacije poljskih i baltičkih ministara prošle nedelje u Vašingtonu. Naravno, oni guraju otvorena vrata. Američki državni interesi su se udružili sa ciljem izbacivanja Rusije kao evropskog dobavljača gasa.\nZatim, tajming pokušaja ubistva u Engleskoj, koje je namešteno Rusiji, dolazi u pogodnom trenutku u strateškoj borbi oko evropskog globalnog energetskog tržišta. Izgleda značajno da se pritisak vrši na EU da “čvrsto“ odgovori Moskvi po pitanju navodnog pokušaja ubistva proteranog britanskog špijuna. Zahtevanje “čvrstog“ odgovora može biti ukidanje projekta Severni tok 2.\nAko se to pokaže kao motiv za poslednji pokušaj prekidanja odnosa EU i Rusije, onda se naš fokus za verovatne počinioce prebacuje na sledeće: američke državne agente, koji verovatno sarađuju sa britanskim i istočnoevropskim saučesnicima, koji pokušavaju da ubiju Sergeja Skripalja i njegovu ćerku kako bi odstranili Moskvu.\nZAPANJUJUĆA PREDVIĐANJA RUSKOG ANALITIČARA: Kime, ta obećanja što si dobio imao je i POKOJNI GADAFI …\nSvi tvrde da vam so ugrožava zdravlje”, ali retko ko vam govori istinu …\nSkrivena tajna: Da li je kraljica Elizabeta I bila muškarac?\nPumpa kod Zvornika odletela u vazduh: Ima žrtava i povređenih – VIDEO\nRusija i Kina sprovode zajednički plan protiv američkih sankcija\nLAZANSKI: Da li je ovaj rat sa Prištinom ipak samo uvod u nastavak briselskih pregovora?


Nacionalna služba za zapošljavanje - Najnovije - Realizacija LAPZ-a u Srednjobanatskom okrugu \nRealizacija LAPZ-a u Srednjobanatskom okrugu\nZrenjanin | Događaj, datum objave: 31. јул 2019.\nI ove godine lokalne samouprave Srednjobanatskog okruga uključile su se u kreiranje i finansiranje lokalnih akcionih planova zapošljavanja (LAPZ). Prema ovim planovima i u skladu sa udruženim finansijskim sredstvima opština i NSZ, počela je realizacija mera aktivne politike zapošljavanja na teritoriji Žitišta i Novog Bečeja, a uskoro i u Novoj Crnji.\nU opštini Žitište redovno se izdvajaju sredstva za aktivne mere zapošljavanja. Ove godine izdvojeno je preko 8 miliona dinara, od čega je 4,2 miliona izdvojila opština Žitište, a 3,9 miliona dinara su sredstva NSZ. Evaluacija primene aktivnih mera po LAPZ-u u proteklom periodu pokazuje dobre efekte, te je opština opredeljena za kontinuirano unapređenje lokalne politike zapošljavanja. Ove godine realizuju se novo zapošljavanje, javni radovi i stručna praksa, kao mere koje će obezbediti radno angažovanje preko 50 nezaposlenih i poboljšati ukupan poslovni ambijent.\nU prostorijama Opštine Žitište 29. jula svečano su dodeljeni ugovori poslodavcima koji su ostvarili pravo na subvenciju za otvaranje novih radnih mesta za teže zapošljiva lica sa evidencije nezaposlenih. Za ovaj program opredeljena su 2 miliona dinara, odnosno subvencije za otvaranje novih radnih mesta u jednokratnom iznosu od po 200.000 dinara odobrene su za 10 poslodavaca koji pripadaju privatnom sektoru.\n„Ovo je program koji Opština Žitište i NSZ već 10 godina ostvaruju i veoma smo zadovoljni onim što smo postigli saradnjom sa NSZ. Imamo i svoje programe koje aktiviramo u zavisnosti od potreba poslodavaca ili pravnih lica. Nadam se da će se ovaj broj uvećati, odnosno da će biti i više onih koji će želeti da budu deo ovog programa“, istakao je predsednik Opštine Žitište Mitar Vučurević.\nPrisutnima su se obratili i predsednica Lokalnog saveta za zapošljavanje u Žitištu Jelena Travar Miljević i načelnica Odeljenja za programe zapošljavanja, preduzetništvo i obrazovanje i obuke u Filijali za zapošljavanje Zrenjanin Mirjana Ćulibrk, a događaju je prisustvovala i načelnica Srednjobanatskog okruga Snežana Vučurević.\nEkološke aktivnosti obavljaju se na tri javna rada u opštini Žitište, a uključena su 32 teže zapošljiva lica sa evidencije ispostave Filijale Zrenjanin NSZ u Žitištu. Aktivnosti na dva javna rada obavljaju se na teritoriji naseljenih mesta opštine Žitište, a treći javni rad u Ravnom Toplovcu.\nU program stručne prakse uključiće se 10 lica. Kao i po republičkom javnom pozivu, stručna praksa traje najduže 12 meseci, a uključena lica dobijaju novčanu naknadu, zavisno od stepena stručne spreme: 16.000 dinara za lica sa završenom srednjom školom, 18.000 za lica koja su završila visoku školu, a za lica sa završenim četvorogodišnjim visokim obrazovanjem 20.000 dinara.\nLokalna politika zapošljavanja integrisana je u politiku razvoja i na nivou opštine Novi Bečej. U ovoj opštini procenjeno je da će najbolje rezultate dati podrška zapošljavanju teže zapošljivih kategorija kroz program javnih radova, kao i podsticaj kreiranju novih radnih mesta putem programa novog zapošljavanja i samozapošljavanja. Sufinasiranjem je obezbeđeno ukupno 7,3 miliona dinara za realizaciju aktivnih mera.\nJavni poziv za organizovanje sprovođenja javnih radova u opštini Novi Bečej sadržao je uslove kao i republički poziv za ovu aktivnu meru, a takođe je predviđena i mesečna plata od 22.000 dinara za pun fond radnih sati. Aktivnosti na 3 javna rada obavlja 40 lica sa evidencije ispostave Filijale Zrenjanin u Novom Bečeju.\nZa dvoje nezaposlenih sa teritorije opštine Novi Bečej obezbeđeno je registrovanje nove delatnosti uz podršku programa samozapošljavanja, dok je uz subvenciju za novo zapošljavanje u iznosu od po 200.000 dinara omogućeno opremanje radnih mesta za četvoro lica sa evidencije.\nZapošljavanje na novootvorenim radnim mestima i uključivanje mladih na stručnu praksu su dva podsticajna programa čija se realizacija očekuje na teritoriji opštine Nova Crnja. Opština Nova Crnja po LAPZ-u je izdvojila 1,27 miliona dinara, što uz 1,15 miliona dinara NSZ iznosi 2,42 miliona za finansiranje ovih aktivnih mera.\nFilijala za zapošljavanje Zrenjanin pružala je stručnu i tehničku podršku pri realizaciji programa zapošljavanja po lokalnim akcionim planovima zapošljavanja. Ciljevi regionalne, odnosno opštinske politike zapošljavanja za LAPZ kreiraju se polazeći od NAPZ-a, uz sagledavanje prilika na lokalnom tržištu rada. Jedan od elemenata decentralizacije politike zapošljavanja na lokalnom nivou postiže se detektovanjem delatnosti koje iziskuju materijalna ulaganja, kao i ciljnih grupa koje je nužno dodatno finansijski podržati.


Niška televizija » Blagojević: „Nišvil“ finansijski nije adekvatno sagledan (VIDEO)\nBlagojević: „Nišvil“ finansijski nije adekvatno sagledan (VIDEO)\nObjavljeno 30.07.2014. 12:37\nUkoliko bi država i grad iz svojih budžeta izdvojili više novca za „Nišvil“ džez festival, više bi se para u toku manifestacije i slilo u gradski budžet, ocenio je u našoj emisiji ,,Hoću da znam“ direktor festivala, Ivan Blagojević, navodeći primer novosadskog „Egzita“, koji od uloženih pet, gradu vraća 15 miliona evra.\nNa pitanje da li organizatori preteruju u finansijskim zahtevima, Blagojević je odgovorio da ovom festivalu Ministarstvo kulture duguje novac i za prethodne godine, te da priče o previsokim zahtevima jesu zapravo pokriće za snishodljiv odnos Beograda prema niškoj džez manifestaciji.\nFestival ,,Nišvil“ uspeo je da u turbulentnim vremenima stane uz rame sa medjunarodno poznatim ,,Egzitom“ i ,,Gučom“, ali organizatori renomirane niške džez manifestacije upozoravaju da, u finansijskom smislu, i dalje nisu sagledani na adekvatan način.\nPlanirani budžet za ovogodisnji ,,Nišvil“ je 50 miliona dinara. Od tog novca, iz budžeta grada dolazi 17 miliona dinara, a od Ministarstva kulture – znatno manje.\nNa ,,Nišvil“, prema okvirnoj evidenciji organizatora, stranci dolaze u značajnom broju, a primetan je i porast broja posetilaca iz Beograda i Vojvodine. Ulaznice se prodaju i u inostranstvu, a očekuje se da više hiljada ljubitelja džeza i srodnih pravaca, i ove godine bude u niškoj tvrdjavi od 14. do 17. avgusta, gde će nastupiti više od 550 izvodjača.\nBelmužijada – 1, 2. i 3. avgust (VIDEO)\nIzmena trase na liniji br. 11\nBeograd i vlada srbije NIKADA neće podržati manifestacije koje se održavaju van njihovog pašaluka!!!Negde sam pročitala da su čak silom pokušavali prebaciti EXIT u Beograd, ali su ih osnivači javno napljuvali.


Predsjednik Srpske razgovarao sa rukovodstvom "Šuma Srpske"\nNaslovna/Politika/Predsjednik Srpske razgovarao sa rukovodstvom “Šuma Srpske”\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik razgovarao je danas u Banjoj Luci sa direktorom Јavnog preduzeća “Šume Srpske” Ristom Marićem, direktorima Šumskih gazdinstava Republike Srpske i predstavnicima Udruženja drvoprerađivača Republike Srpske.\nKako unaprijediti poslovanje ovog javnog preduzeća, bila je osnovna tema sastanka.\nSagovornici su informisali predsjednika Republike o aktivnostima koje se sporovode u “Šumama Srpske”, koje bi trebalo da doprinesu boljim poslovnim rezultatima u ovom preduzeću u narednom periodu.\nRukovodstvo “Šuma Srpske” mora obezbijediti kontinuirane analize o poslovanju u svim fazama, mjesečno pratiti ostvarivanje proizvodnje i troškove, te povećati izvoz finalnog proizvoda, neki su od zaključaka sa današnjeg sastanka.\nSastanku su prisustvovali i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske, Stevo Mirjanić i ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić, navodi se u saopštenju Biroa za odnose s javnošću predsjednika Republike.\nMilorad Dodik Ministarstvo poljoprivrede Petar Đokić Šume Srpske


HRANA IZ SRBIJE U DUBAIJU: Naši proizvođači na sajmu Gulfood | Novosti.RS\nHRANA IZ SRBIJE U DUBAIJU: Naši proizvođači na sajmu Gulfood\n19. 02. 2021. u 11:19\nPROIZVOĐAČI hrane iz srbije, 11 kompanija, učestvovaćena sajmu GULFOOD u Dubaiju, jednoj od najvećih i najznačajnijih specijalizovanih izložbi prehrambene industrije u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nOdržava se od 21. do 25. februara. Nastup organizuju Privredna komora Srbije i Razvojna agencija Srbije. Ovo je prvi sajam koji će se održati uživo u 2021. i od početka pandemije kovid 19, uz prisustvo predstavnika kompanija koje izlažu na sajmu, uz poštovanje svih mera zaštite.\n- Ujedinjeni Arapski Emirati uvoze više od 80 odsto prehrambenih proizvoda od čega 50 odsto ponovo izvoze u zemlje Zaliva i istočnu Afriku i ulazak na ovo tržište predstavlja dugoročno obezbeđivanje poslovanja svim proizvođačima hrane i pića iz sveta, pa samim tim i veliku šansu za srpske kompanije - objasnila je Zorana Delić iz Privredne komore Srbije.\n- Važno je napomenuti da proizvođačima koji žele da izvoze na tržište UAE posedovanje Halal sertifikata daje dodatu vrednost proizvodu. Halal sertifikat obavezan kod proizvoda animalnog porekla kao što su mleko i mlečni proizvodi i meso.\nSrbija hrana sajam Abu Dabi\nOD danas u Beogradu i Novom Sadu, a od srede će u celoj Srbiji biti moguća vakcinacija Fajzer vakcinom bez zakazivanja.\nNAŠA JE OBAVEZA DA NAHRANIMO GLADNU DECU SVETA: Srpkinja Anika Lazić sa svojim koleginicama pokrenula humanitarno udruženje\nPAŽNJE i poštovanja dostojno je kada ljudi, u ova teška vremena pandemije, misle na druge, na gladne i nezaštićene.\n14:44 ĆIRILICA U IRANU: Kakve je darove Nikola Selaković poneo u Teheran


Stambene objekte za raseljena lica u naselju Ovča je izgradio i sa njima raspolaže Grad Beograd – Sekretarijat za imovinu. Grad Beograd je kao investitor prilikom izgradnje objekata obezbedio za sve stanove uređaje za regulaciju temperature, kao i uređaje za registrovanje sopstvene potrošnje, odnosno kalorimetre koji su ugrađeni ispred svakog stana. Na osnovu ugrađene opreme svaki stan ima mogućnost regulacije isporuke toplotne energije prema sopstvenim potrebama. Nastavite sa čitanjem →\nMenadžment preduzeća zahvaljuje se vrhovnom komandantu i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću što svojom promišljenom i mudrom politikom predvodi Srbiju i obezbeđuje brz napredak i razvoj i posle svih izazova koji su pratili našu zemlju. Srbija danas više nije nemoćna i razorena, već je zemlja koja je stala na noge i koja ima za cilj da bude najbolja u ekonomiji da se više nikad ne bi našla u situaciji u kojoj se našla 1999. godine. Iako su posledice ovog bezumnog čina ostavile traga i na zaposlene u preduzeću, koji i danas obolevaju od najtežih bolesti, dokaza za ovaj zločin ima, pa zbog budućih generacija moramo kao narod da se borimo za istinu i pravdu. Nastavite sa čitanjem →\nBeograd, 08. mart 2021. – Javnom komunalnom preduzeću „Beogradske elektrane“ u proteklih nekoliko dana javilo se više potrošača proveravajući informacije iz letka koje su nepoznate osobe ubacile u poštanske sandučiće ili zalepile na ulazna vrata stambenih zgrada. Letkom, iza kojeg ne stoje „Beogradske elektrane“, naslova „UPOZORENjE VLASNICIMA STANOVA“, pozivaju se vlasnici stanova da, kako je navedeno, zamene radijatore zbog njihovog lošeg kvaliteta kako bi navodno sprečili materijalne štete, zatim, da se za proceduru obrate „Beogradskim elektranama“, kao i da osiguraju svoje stanove od potencijalne štete preko JKP „Infostan tehnologije“. S obzirom da „Beogradske elektrane“ nisu slale nikakve letke potrošačima, upozoravamo građane na mogućnost prevare i lažnog predstavljanja. Takođe, pojavljuju se i osobe koje se potrošačima lažno predstavljaju kao radnici preduzeća i od njih iznuđuju novac za navodnu popravku kvarova na kućnim grejnim instalacijama, kao i za zamenu radijatora, ventila i slično. Nastavite sa čitanjem →\n– Važno je napomenuti da je u pripremi ove sezone sve urađeno na pravi način, tako da smo spremno dočekali drugi hladan talas. Sudeći po učestalosti reklamacija, u odnosu na prethodne godine, možemo da zaključimo da je sistem izuzetno stabilan i da odlično funkcioniše. Reč je o sistemu koji je vrlo kompleksan, tako da se 320.000 stanova, odnosno 22 miliona kvadratnih metara greje na ovaj način. To je jedan od najvećih grejnih sistema u ovom delu Evrope – rekao je gradonačelnik. Nastavite sa čitanjem →\nBeograd, 11. februar 2021. – Zbog pada spoljašnjih temperatura vazduha, a u skladu sa Odlukom o snabdevanju toplotnom energijom u gradu Beogradu i Pravilima o radu distributivnog sistema, svi toplotni izvori JKP „Beogradske elektrane“ će od večeras, 11. februara 2021., preći u dvadesetčetvoročasovnu proizvodnju i isporuku toplotne energije potrošačima.\nOvakav rad proizvodnih i distributivnih postrojenja važiće sve dok vremenski uslovi definisani Pravilima o radu distributivnog sistema to budu zahtevali.


PERIĆ: KAPITALNA ULAGANjA U OPŠTINI UGLjEVIK SLjEDEĆE GODINE PREDVIĐENA SU OD 5,1 MILION KM :: Semberija INFO ::\nPERIĆ: KAPITALNA ULAGANjA U OPŠTINI UGLjEVIK SLjEDEĆE GODINE PREDVIĐENA SU OD 5,1 MILION KM\nNačelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić rekao je da je budžet za narednu godinu ove opštine planiran u iznosu od 15,685.000 KM.\nPerić je na današnjoj javnoj raspravi o nacrtu budžeta ove opštine sa sljedeću godinu rekao da budžet ima i socijalni i razvojni karakter.\nPerić je najavio da će se za kapitalna ulaganja sljedeće godine izdvojiti 5,1 miliona KM.\n„Za putnu infrastrukturu 2 miliona KM, gradićemo dječija igrališta, dječiji park u Ugljeviku, rekonstruisaće se ulice i parkig, a planirana je i izgradnja područne škole u Mjesnoj zajednici Ugljevik Selo, kao i još mnogo manjih ali vrijednih projekata“, rekao je Perić.\nOn je dodao da je budžet posebno obuhvatio socijalne okvire stanovništva, povećenje za različiti vrste pomoći, te napomenuo da je u proteklom periodu uvedena naknada od 400 KM za svako novorođeno dijete, kao i beplatna patronažna sestra, i najavio da će tako biti i u narednom budžetu.\n„Olakšaćemo roditeljima djece koja pohađaju vrtić na taj način da ćemo smanjiti naknadu a za one koja dolaze iz višečlanih porodica da će se boravak za treće i naredno dijete biti beplatno“, naveo je Perić.\nOn je istakao da je u opštini Ugljevik u toku projekat kojim se socijalno ugroženim porodicama rješavaju stambene potrebe te da će se sa tom praksom nastaviti i u narednom periodu.\n„Posebno je važno da zadržimo mlade stanovnike, tako ćemo mladim bračnim parovima stimulisati kamatu na kupovinu prve nekretnine“, rekao je Perić.\nOn je saopštio da su urađeni novi pravilnici o podsticaju privredi i poljoprivredi i da će se za njih stimulacije iznositi 350.000 KM.\nNačelnik Odjeljenja za finansije opštine Ugljevik Ruža Jović rekla je učesnicima javne rasprave da su budžetska sredstva planirana za narednu godinu usmjerena za razvoj svih subjekata sa područja ove opštine.\n„Nakon održane javne rasprave, dokumant budžeta ćemo staviti kao prijedlog i on će se takav naći na sljedećem skupštinskom zasijedanju na usvajanju“, rekla je Jovićeva.


BiH zadužena 8,401 milijardu KM! @ Cafe.ba\nRAZVEO SE, PA JOJ SE VRATIO! Ovo je BiH zadužena 8,401 milijardu KM! Bosna i Hercegovina\nIzvor: Nezavisne novine 23.06.2016 u 16:07 h\nBosna i Hercegovina, zaključno sa 31. decembrom 2015. godine, bila je zadužena 8,401 milijardu KM, od čega na Federaciju BiH otpada 5,216 milijardi, a na Republiku Srpsku oko 2,953 milijarde KM duga.\nNavedeno je ovo u Informaciji o vanjskoj zaduženosti BiH koju je Vijeće ministara pripremilo za sjednicu Predstavničkog doma parlamenta BiH 27. juna.\nU istoj informaciji istaknuto je da je tendencija rasta zaduženosti države, budući da je vanjski dug BiH u prošloj godini povećan za 2,23 posto (oko 183,22 miliona KM) u odnosu na 2014. godinu.\n"Zaključno sa 31. decembrom 2015. godine, ugovoreno je vanjskih kredita u ukupnom iznosu od 12,833 milijarde KM, od čega je povučeno 10,745 milijardi KM, dok je 2,088 milijardi raspoloživo za angažovanje", piše u informaciji Vijeća ministara.\nDalje je navedeno kako učešće "starog duga" od 17,91 posto ukazuje na tendenciju smanjenja budući da je učešće duga u 2014. godini iznosilo 19,65 posto, a u 2013. godini 21,75 posto.\nIpak, struka upozorava da je vanjska zaduženost samo jedan od tri faktora po kojima se mjeri vanjsko-ekonomska ravnoteža.\nProfesor Vjekoslav Domljan, jedan od vodećih ekonomskih eksperata u BiH, pojašnjava da su druga dva faktora deficiti tekućeg računa (transakcije sa inozemstvom), te neto internacionalno-investicijska pozicija države.\n"Kada deficiti tekućeg računa pređu minus četiri posto, onda je to loše. A kod nas je od 1995. uvijek ispod četiri posto, a u prosjeku za ovih 20 godina minus osam posto", ističe Domljan.\nKada je, pak, riječ o trećem faktoru, navodi da je neto internacionalno-investicijska pozicija BiH minus 50 bruto društvenog proizvoda (BDP-a).\n"To je pola, a crvena lampica se pali na minus 35 posto. Dakle, nijedan od ova tri faktora se ne može izvući iz konteksta", zaključuje Domljan.\nIpak, kako navodi, u BiH još nije kritična situacija ponajviše iz razloga što imamo mnogo doznaka u vidu sitnih investicija, sive ekonomije, ali i para koje se iz inostranstva šalju rodbini u BiH.\n"Međutim, ako ne budemo provodili Reformsku agendu, ali i paralelno radili na razvoju i privatnog i civilnog sektora, vrlo brzo ćemu ući u velike probleme", upozorava Domljan.\nInače, u informaciji je navedeno da u okviru "novog duga" najveću procentualnu zastupljenost čine dugovi prema međunarodnim finansijskim institucijama, kao što su Svjetska banka, Međunarodni monetarni fond, Evropska komisija, EBRD, EIB, itd.\nKada je, pak, riječ o pojedinačnim kreditorima, interesantno, ali uz pojedine arapske fondove i banke, u samom vrhu su vlade Španije, ali i Portugala, države koja je do ulaska u EU, ali i nedavno, bila u velikim finansijskim problemima, no ipak je uspjela da 2003. kreditira FBiH sa 32 miliona eura.\nBravo.Domaćinski, nema šta.Znači, u go...ma do guše.


Svrha električnih automobila je da pomognu u smanjivanju emisije štetnih gasova. Međutim, postoje neka pitanja, kao što su šta kompanije rade sa iskorišćenim baterijama nakon što su odslužile svoj vek?\nIako različite kompanije verovatno imaju različite pristupe ovom pitanju, Nissan je odlučio da reciklirane baterije koristi za napajanje uličnog osvetljenja. U programu pod nazivom "Reborn Light" opisano je kako Nissan uzima reciklirane baterije iz svog Leaf modela i koristi ih za napajanje uličnih svetala. Ovo će uključivati upotrebu solarnog panela koji će se koristiti za punjenje baterija tako da se u toku noći baterije mogu koristiti za osvetljavanje ulica, kako za pešake tako i za saobraćaj.\nOvo nije prvi put da Nissan istražuje ideju recikliranja svojih baterija. Ranije je kompanija eksperimentisala sa nečim nalik na Teslin Powerball pod nazivom "xStorage" a "Reborn Light" je drugi program koji kompanija istražuje. Trenutno se program testira u Namie, u Japanu, gradu koji je od tada napušten, nakon nuklearne katastrofe Fukušima. Takođe imaju planove da izvrše ekspanziju u gradu krajem ove godine.\nS obzirom na to šta se dogodilo u Fukušima, ovi Nissan-ovi napori vezani za zelenu i solarnu energiju mogu da se posmatraju kao alternativa za upotrebu nuklearne energije. Da li Nissan planira da proširi ovaj projekat izvan okvira testiranja još uvek se ne zna, ali ipak ovo je zanimljiv koncept.\nBugatti Chiron Sport – čudo od automobila, a cena prava sitnica 2,6 miliona evra


Pravni fakultet, Univerzitet u Nišu.\nKRIVIČNO DELO UBISTVA POLICAJCA\nPrikaz knjige: Nebojša Pantelić, Krivično delo ubistva policajca, Beograd, Inp Bard, 2008. godine, str. 192.\nNADLEŽNOST EVROPSKE UNIJE U SPREČAVANJU I SUZBIJANJU KORUPCIJE\nU proteklom periodu, Evropska unija, kao regionalna ekonomska, politička i bezbednosna organizacija je prošla kroz više faza svoga razvoja koje su predstavljale kvalitativni pomak u njenoj organizaciji, nadležnostima i delovanju stvarajući tako najmoćniju međudržavnu organizaciju u svetu. Kao jedno od važnih polja delovanja tzv. „treći stub“ Evropske unije se ogleda u njenoj aktivnosti na izgradnji i unapređenju „prostora slobode, bezbednosti i pravde“. U okviru ove oblasti, posebno je značajna aktivnost Evropske unije, njenih pojedinih organa ili specijalizovanih agencija, „grupa“ i samih država članica u preduzimanju preventivnih mera u cilju sprečavanja i suzbijanja posebno opasnih protivpravnih ponašanja pojedinaca i grupa koja su određena kao teška međunarodna krivična dela, među kojima se posebno ističe korupcija i organizovani kriminalitet. Upravo u ovom radu se razmatra mesto i uloga Evropske unije u sprečavanju i suzbijanju korupcije kao izuzetno opasnog oblika ugrožavanja i povrede ekonomskih, finansijskih i privrednih interesa Evropske unije u celini, odnosno njenih država članica.\nEkonomski i privredni razvoj poslednjih decenija kao i ubrzana industrijalizacija i tehničko tehnološki napredak uz primenu novih tehnologija i povezivanje svih zemalja u evropske i svetske ekonomske, privredne, saobraćajne i druge tokove zasnovanim, u prvom redu, na dostignućima tehnike i nauke doveo je do određenog stepena i nivoa zagađenosti osnovnih prirodnih resursa živog sveta. To je nametnulo potrebu da sva ova zbivanja i promene moraju biti obuhvaćene i sadržajem određenog sistema pravnih normi kao dela ukupnog društvenog sistema. Taj bi sistem pravnih normi utvrdio uslove, način, postupke i kriterijume za korišćenje novih tehnologija bez čega nema privrednog i društvenog razvoja svake pojedine zemlje, kao i napretka celog čovečanstva, ali koji bi doveo do smanjenja ili ograničenja oblika i vidova zagađenja ili ugrožavanja životne sredine u celini ili pojedinih njenih segmenata, odnosno koji bi doveo do ‘’održivog razvoja’’. Upravo zbog velikog značaja uređivanja, unapređenja i zaštite životne sredine u celosti ili pojedinih njenih segmenata: vode, vazduha, zemljišta, flore i faune i međunarodna zajednica je putem više univerzalnih (pod okriljem OUN) ili regionalnih (Savet Evrope i Evropska unija) pravnih akata postavila pravne standarde u ovoj oblasti koje su pojedine zemlje, pa tako i naša zemlja, dužne da inplementiraju u svoje nacionalno zakonodavstvo kao jedan od atributa pravne države. To je osnova za određenje Srbije kao države u kojoj se čvrsto štiti princip održivog razvoja. Upravo o ovim pravnim standardima koje je i naša država inplementirala tokom 2005. godine donošenjem novog ‘’ekološkog’’zakonodavstva.\nEkonomski i privredni razvoj poslednjih decenija kao i ubrzana industrijalizacija i tehničko tehnološki napredak uz primenu novih tehnologija i povezivanje svih zemalja u evropske i svetske ekonomske, privredne, saobraćajne i druge tokove zasnovanim, u prvom redu, na dostignućima tehnike i nauke doveo je do određenog stepena i nivoa zagađenosti osnovnih prirodnih resursa živog sveta. To je nametnulo potrebu da sva ova zbivanja i promene moraju biti obuhvaćene i sadržajem određenog sistema pravnih normi kao dela ukupnog društvenog sistema. Taj bi sistem pravnih normi utvrdio uslove, način, postupke i kriterijume za korišćenje novih tehnologija bez čega nema privrednog i društvenog razvoja svake pojedine zemlje, kao i napretka celog čovečanstva, ali koji bi doveo do smanjenja ili ograničenja oblika i vidova zagađenja ili ugrožavanja životne sredine u celini ili pojedinih njenih segmenata, odnosno koji bi doveo do “održivog razvoja’’. Upravo zbog velikog značaja uređivanja, unapređenja i zaštite životne sredine u celosti ili pojedinih njenih segmenata: vode, vazduha, zemljišta, flore i faune i međunarodna zajednica je putem više univerzalnih (pod okriljem OUN) ili regionalnih (Savet Evrope i Evropska unija) pravnih akata postavila pravne standarde u ovoj oblasti koje su pojedine zemlje, pa tako i naša zemlja, dužne da inplementiraju u svoje nacionalno zakonodavstvo kao jedan od atributa pravne države. To je osnova za određenje Srbije kao države u kojoj se čvrsto štiti princip održivog razvoja. Upravo o ovim pravnim standardima koje je i naša država inplementirala tokom 2005. godine donošenjem novog ''ekološkog'' zakonodavstva.\nPORESKA UTAJA KAO OBLIK UGROŽAVANJA FUNKCIJA SOCIJALNE DRŽAVE\nU cilju efikasnog, blagovremenog i kvalitetnog ostvarivanja svojih zadataka i funkcija, sve države danas uspostavljaju poreski sistem koji treba da obezbedi potrebna sredstva za funkcionisanje države uopšte. Izbegavanje plaćanja utvrđenih poreza i drugih javnih dažbina od strane poreskih obveznika, direktno dovodi u pitanje ostvarivanje brojnih državnih funkcija. Stoga sve savremene države predviđaju veoma razuđen sistem različitih delikata: krivičnih dela, privrednih prestupa i prekršaja za koja su predviđene različite vrste sankcija za fizička ili pravna lica odnosno preduzetnike koji se nađu u ulozi učinilaca ovih delikata. Na ovaj se način, s jedne strane, teži zakonitom i efikasnom utvrđivanju kaznene odgovornosti učinilaca poreskih delikata od strane nadležnih državnih organa i, s druge strane, ovaj sistem treba preventivno da deluje u pravcu podizanja opšte poreske discipline u društvu. Predmet ovoga rada zapravo predstavlja teorijska i praktična analiza pojma, karakteristika i oblika ispoljavanja poreske utaje kao osnovnog fiskalnog, poreskog krivičnog dela i jednog od najznačajnijih oblika poreske evazije. U obradi ovako određenog predmeta istraživanja autori su koristili pravno dogmatski i teorijskopraktični metodi, odnosno metodi analize sadržaja i metod deskripcije.\nPosle dugog istorijskog razvoja, konačno je u drugoj polovini 20. veka inaugurisana nova, najmlađa grana kaznenog prava - međunarodno krivično pravo, koje se po svojoj pravnoj prirodi i karakteristikama nalazi između nacionalnog krivičnog prava i međunarodnog javnog prava zadržavajući svoju osebujnost i samostalnost. Osnovni i najznačajniji pojam i institut ove grane prava svakako predstavlja međunarodno krivično delo. O pojmu i sadržini međunarodnog krivičnog dela u pravnoj teoriji postoji više različitih gledišta, ali se ipak može zaključiti da se pod ovim pojmom podrazumeva društveno opasno, protivpravno delo vinog čoveka koje je propisano kao krivično delo i za čijeg je učinioca propisana određena kazna. Iz ovako određenog pojma međunarodnog krivičnog dela proizilaze njegovi osnovni elementi, a to su: 1) delo čoveka (koje obuhvata radnju punoletnog lica koja se može javiti u tri oblika kao: činjenje, nečinjenje i propuštanje dužnog nadzora), posledicu i uzročni odnos), 2) društvena opasnost, 3) protivpravnost, 4) određenost dela u propisima i 5) vinost učinioca. Postoji dve vrste međunarodnih krivičnih dela - u užem smislu (pravo ili čisto) i u širem smislu (nepravo ili mešovito). Najznačajnija su svakako međunarodna krivična dela u užem smislu koja su upravljena na povredu ili ugrožavanje univerzalnih, opštecivilizacijskih vrednosti međunarodnog prava i čovečnosti što zapravo i predstavlja objekt zaštite ovih krivičnih dela. No, pored međunarodnog krivičnog dela pravna teorija poznaje i krivično delo s elementom inostranosti (to je svako krivično delo čiji je bilo koji elemenat povezan sa inostranstvom) pri čemu se ova dva pojma u velikoj meri podudaraju, ali se ipak i značajno razlikuju. radu autor razmatra pojam i osnovne elemente međunarodnih krivičnih dela.\nODGOVORNOST ZA KRŠENJE IZBORNIH PRAVA\nU sistemu zaštite društvenih dobara i vrednosti u svakom društvu, pa tako i našem, po svom značaju se ističu izborna prava (aktivno i pasivno pravo), odnosno sloboda kandidovanja na izborima i zakonito sprovođenje izbora i objavljivanje njihovihrezultata. Naime, svaka demokratska država i vladavina prava svoje pravo lice pokazuju brojem i obimom izbornih prava, te načinom njihovog uređenja i pravne zaštite što sa druge strane ukazuje i na stepen demokratičnosti samoga društva. Stoga je razumljivo što novi Krivični zakonik Republike Srbije iz 2005. godine u glavi petnaestoj, u grupi krivičnih dela protiv izbornih prava predviđa krivičnu odgovornost i kažnjavanje za različite oblike i vidove povrede ili ugrožavanja ovih izbornih prava građana pokušavajući da izbornom sistemu i izborima na svim nivoima na ovaj način pruži pojačanu pravnu zaštitu Upravo ovaj rad sa teorijskog i praktičnog aspekta razmatra pojam, karakteristike i oblike ispoljavanja krivičnih dela kojima se narušavaju izborna prava i mehanizme njihove zaštite u Republici Srbiji.\nOd najstarijih vremena do danas sva krivična zakonodavstva, pa tako i zakonodavstvo Republike Srbije, među najznačajnije društvene vrednosti i dobra kojima pruža zaštitu ubraja i zaštitu nacionalne bezbednosti. To je i logično jer bez opstanka i napretka države i njene sveobuhvatne zaštite od svih oblika povrede i ugrožavanja pojedinaca i grupa, iz zemlje i inostranstva, nema ni modernog demokratskog društvenog uređenja, niti ostvarivanja osnovnih prava i sloboda njenih građana. U Krivičnom zakoniku Republike Srbije predviđeno je više različitih krivičnih dela koja su upravljena na povredu, potkopavanje, narušavanje ili ugrožavanje ustavnog uređenja i bezbednosti Srbije, kako zakon određuje pojam i elemente nacionalne bezbednosti. U ovom radu autor je analizirao ulogu, mesto i značaj krivičnog prava koje kroz sistem krivične odgovornosti učiničaca pojedinih krivičnih dela obezbedi kvalitetnu, efikasnu i neophodnu zaštitu najznačajnijih društvenih vrednosti koje čine sastavni deo, segment nacionalne bezbednosti.\nPoslednje dve decenije nad Srbijom se nadvio bauk međunacionalnih ratnih zbivanja koja teško opterećuju i njenu budućnost. Naime, iako je pre dve godine potpisan Sporazum o stabilizacii i pridruživanju kao neophodan korak ka evropskim integracijama naše zemlje, još uvek se kao osnovna prepreka na tom putu nalaze problemi u njenim odnosima sa Haškim tribunalom u vidu ‘’nedovoljne saradnje’’. Stoga u ovom radu pokušavamo da osvetlimo ustanovu Haškog tribunala kao ad hoc organa Saveta bezbednosti OUN, njegovu nadležnost i postupanje u procesuiranju najtežih zločina današnjice: genocida, zločina protiv čovečnosti i ratnih zločina na bazi domaćih i inostranih izvora.\nOrganizovani kriminal raznih oblika i vidova ispoljavanja opasno ugrožava nacionalnu bezbednost svih savremenih država, ali istovremeno predstavlja i međunarodni problem. Stoga je na nivou međunarodne zajednice (u okviru univerzalnih i regionalnih organizacija) usvojeno više međunarodnih dokumenata koji uspostavljaju sistem međunarodnih standarda u cilju efikasnog, kvalitetnog i zakonitog suprotstavljanja organizovanom kriminalitetu koje pojedine države treba da inplementiraju u svoje nacionalno zakonodavstvo. I Republika Srbija na putu evropskih integracija poslednjih godina ulaže znatne napore, posebno na normativnom planu, kako bi uspostavila efikasan mehanizam za sprečavanje i suzbijanje organizovanog kriminala o čijim osnovnim karakteristikama govori ovaj rad.\nMeđunarodno krivično pravo kao sistem pravnih propisa sadržanih u aktima međunarodne zajednice, ali i u nacionalnom (internom) krivičnom zakonodavstvu pojedinih država predviđa krivičnu odgovornost i kažnjivost za veći broj međunarodnih krivičnih dela (među kojima se izdvaja zločin agresije). To su dela kojima se krše ratni zakoni i običaji rata (međunarodno humanitarno pravo) i kojima se povređuje ili ugrožava mir među narodima i bezbednost čovečanstva. Za ova krivična dela su u međunarodnom, ali i u nacionalnom krivičnom pravu propisane najteže vrste i mere kazni koje uopšte poznaje krivično zakonodavstvo danas. Za učinioce krivičnog dela agresije u određenim slučajevima je primarna naležnost međunarodnih sudskih (nadnacionalnih) organa kao što je Međunarodni sud u Hagu. U ovom radu se analiziraju pojam i karakteristike zločina agresije u političkom i pravnom smislu kao međunarodnog krivičnog dela.\nODGOVORNOST ZA MEĐUNARODNE ZLOČINE U SVETLU PRAKSE HAŠKOG TRIBUNALA\nMeđunarodno krivično pravo kao sistem pravnih propisa sadržanih u aktima međunarodne zajednice, ali i u nacionalnom (internom) krivičnom zakonodavstvu pojedinih država predviđa krivičnu odgovornost i kažnjivost za veći broj međunarodnih krivičnih dela. To su dela kojima se krše ratni zakoni i običaji rata (međunarodno humanitarno pravo) i kojima se povređuje ili ugrožava mir među narodima i bezbednost čovečanstva. Za ova krivična dela su u međunarodnom, ali i u nacionalnom krivičnom pravu propisane najteže vrste i mere kazni koje uopšte poznaje krivično zakonodavstvo danas. Za učinioce ovih krivičnih dela u određenim slučajevima je primarna nadležnost međunarodnih sudskih (nadnacionalnih) organa kao što je Haški tribunal. U ovom radu se analiziraju pojam i karakteristike međunarodnih krivičnih dela predviđenih u Statutu Haškog tribunala.


BIJELJINA: Sloga iz Crnjelova nije odustala, igra Prvu ligu RS?! :: Dešavanja u Bijeljini ::\n27. maj 2020. / 06:02\nBIJELJINA: Sloga iz Crnjelova nije odustala, igra Prvu ligu RS?!\nJučerašnji sastanak predstavnika OFK Sloga Gornje Crnjelovo i Fudbalski savez Republike Srpske nije protekao onako kako su se u krovnoj kući fudbala Republike Srpske nadali.\nI dok se predsjednik FSRS Mile Kovačević na Zlatiboru zasluženo odmara od napora uslijed borbe za boljitak fudbala Republike Srpske, funkcioneri FSRS pokušavaju da fudbal ovog entiteta spasu još jednu bruke, skraćivanja lige na devet timova.\nTako se juče u Bijeljini održao sastanak FSRS i Sloge Gornje Crnjelovo, da se konačno razjasni da li oni imaju ambicije da igraju Prvu ligu Republike Srpske. Sastanku, kako smo i najavili, nije prisustvovao Zlatko Krbanjević, predsjednik i idejni tvorac Sloge, a FSRS je dobio odgovor da će Sloga igrati Prvu ligu Republike Srpske.\nOvo nije zadovoljilo funkcionere Saveza koji i dalje smatraju da se Sloga poigrava sa njima i da je ovo neka vrsta ''odmzade'' za prošlogodišnji rad na štetu semberskog kluba. Za ponedjeljak je zakazan sastanak u FSRS sa predsjednikom Miletom Kovačevićem koji će punih baterija sa odmora biti ''oran'' da učini još jednu blistavu stvar za napredak fudbala u Republici Srpskoj.\nFSRS bi najviše volio u ovom trenutku da ima pravnog osnova da izbaci Slogu i umjesto njih ubaci neku drugu ekipu na način na kako to rade sve ove godine, međutim to ovaj put nemaju u svojim rukama, a Sloga će 10. avgusta pokazati da li se poigravala sa FSRS ili imaju namjeru da igraju prvenstvo


Bottega Veneta - inspirisani Njujorkom - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nTomas Majer je, kao što je donekle bilo i očekivano, stvari preneo na sasvim novi nivo. Dizajner se okrenuo duhu Velike Jabuke i odvažnoj energiji ovog grada, kada je tragao za inspiracijom. Rezultati su pritajenog Bottega Veneta muškarca odveli sasvim novom stazom, odnosno naveli su ga da istraži svoju divlju stranu.\nMajer je prvo na scenu poslao manekene u nežnim krojevima, a potom doveo atmosferu do ključanja zebra dezenima i eksplozijama boja. Majer je takođe u svoju modnu ponudu za hladniju sezonu uneo dašak komfora doma i kreirao odeću inspirisanu pidžamama. Ukombinovani sa šik dezenima, ležerni dizajni su definitivno ostavili snažan utisak.\nKolekcija je kompletirana prikazom torbi i aksesoara sa suptilnim nagoveštajima boja.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Kolekcija Gucci jesen-zima 2018


Penzionerska solidarnost luta između članarine udruženju i paketa pomoći - Penzin\nPočetna Magazin Godine Penzionerska solidarnost luta između članarine udruženju i paketa pomoći\nUdruženje penzionera u Kragujevcu teško naplaćuje članarinu zbog činjenice da se prikupljena sredstva dodeljuju najugroženijima, pa oni koji mogu da plate neveliku članarinu, ne vide šta sami dobijaju od nje (osim što pomažu komšijama), pišu Kragujevačke nedeljne novine.\nSlika: Zoran Petrović – Kragujevac\nGradsko Udruženje penzionera u Kragujevcu podelilo je prošle nedelje 450 paketa humanitarne pomoći socijalno najugroženijim članovima. Pakete teške 15 kilograma u kojima su se pored osnovnih životnih namirnica našla i sredstva za higijenu dobili su najstariji Kragujevčani sa najnižim penzijama iz 40 mesnih odbora, grada, sela i prirada.\nUdruženje se, takođe, potrudilo da pomoć najugroženijim članovima, zahvaljujući angažovanju predsednika mesnih odbora koji su organizovali prevoz, stigne na kućnu adresu. Uslov za dobijanje pomoći, osim lošeg imovinskog stanja, je i redovno plaćanje članarine od 120 dinara godišnje.\nDa je napisana na drugom mestu i u drugom vremenu ova vest bi se mogla svrstati u redovno izveštavanje o penzionerskoj svakodnevici. U gradu na Lepenici početkom 2016. godine ovo je informacija vredna pažnje koja govori razmerama bede u kojoj žive najstariji i meri solidarnosti koju prema njima osećamo, pišu Kragujevačke.\nPet kilograma brašna, po dva kila ulja i šećera, kilogram pirinča i soli, 200 grama kafe, deterdžent za veš i sudove, šampon i dva sapuna sve je što je skromna penzionerska kasa mogla da obezbedi. Predstavnici Udruženje, međutim, tvrde da se na 450 adresa paketi željno čekaju. Tamo, prema proveri mesnih odbora, žive starine za koje nema male pomoći, svaka je dragocena.\nNije ih, kažu, bilo teško pronaći, ali je pravljenje selekcije ko je ugroženiji bilo malo teže. U gradu u kome skoro 3.000 korisnika penzije nema uslove za minimalnu penziju, pa im država dodaje do tog iznosa, dok minimalnih 13.000 dinara mesečno leže na račun skoro 5.000 najstarijih, teško je odabrati kome pomoći sa 600.000 dinara prikupljenih članarinom.\nTo suštinski i nije pitanje, jer kome god da je pomoć data stigla je u prave ruke. Ono što bi trebalo da pitamo je zbog čega toliko škrtarimo u saosećanjima sa starima koji svoje pozne godine žive u bedi kakvu nisu zaslužili i kakvoj se nisu nadali.\nVećina nas podržava stereotip o penzioneru koji pravi nepotrebnu gužvu u prevozu, lekarskoj čekaonici, apoteci, stvara redove pred šalterima, opipava hleb i cepidlači za dinar kusura. Zaboravljamo pri tom da je penzioner onaj ko danas često izdržava višegeneracijsku porodicu, redovno plaća sve račune i bar dva puta mesečno pravi siguran promet na pijacama i u radnjama.\nKada ovom čoveku zatražite 120 dinara za članarinu on to zakine na lekovima da ne bi razočarao unuke koji se penziji raduju više od babe i dede. Ponekad ne može ni to pa zbog 10 dinara mesečno sam sebi uskrati šansu da neko sa par kilograma brašna, šećera, deterdženta zakuca na njegova vrata. Zbog toga što su članarine male i zato što je beda tolika da su i one mnogima nedostižne Udruženje penzionera pakete deli retko, a novčanu pomoć još ređe.\nSibin Vukčević koji predsedava Mesnim odborom Lepenički bulevar kaže, međutim, da solidarnosti nema ni među samim penzionerima, jer i ovde sit gladnom ne veruje.\n– Onaj ko ima malu penziju daje od svoje crkavice nadajući se kakvoj takvoj pomoći. Oni koji imaju više nisu, međutim, spremni da plaćaju nešto od čega ne mogu očekivati nikakvu korist. Pošto se pomoć deli najugroženijima oni ne vide šta bi plaćanjem članarine mogli da dobiju, objašnjava Vukčević.\nKad isteramo zeca na čistinu neizbežno se sudaramo sa poražavajućom činjenicom sveopšteg odsustva solidarnosti. Jer, ako sit penzioner nema saosećanja za svog druga kome krče creva onda zaključak da živimo u društvu ozbiljno poremećenih etičkih vrednosti nije daleko od pameti.\nNa kraju možda ispadne da su starine sa životne margine, koji veruju da će njihovo odricanje doneti sveopšti boljitak, najzdravije i najprogresivnije snage društva koje se davi u olako prihvaćenim vrednostima kapitalizma koji polako gubi ono što se zvalo ljudskim likom.\nTags:Kragujevacpenzioneriudruženje penzioneraudruženje penzionera Kragujevac\nNjih niko ne tera u penziju - oni teraju druge! Bordovi direktora kao veće staraca


Svečano uručen inovativni uređaj Istraživačkoj stanici Petnica : Nadlanu.com\nSvečano uručen inovativni uređaj Istraživačkoj stanici Petnica\nObjavljeno 22. apr 2019. / 17:00:09\nSrpski filantropski forum organizovao je svečano uručenje spektrometra Istraživačkoj stanici Petnica, za koji su prikupljena sredstva u iznosu od 3,2 miliona dinara tokom obeležavanja prošlogodišnjeg Nacionalnog dana davanja. Nacionalni dan davanja uspostavljen je na inicijativu Srpskog filantropskog foruma, a kao deo Projekta za unapređenje okvira za davanje, podržanog od strane Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID).\nAna Brnabić, predsednica Vlade Republike Srbije, najavila je da će Savet za filantropiju i ove godine podržati Nacionalni dan davanja i da će i ove godine ponovo u fokusu biti obrazovanje.\n- Naš cilj je da sve buduće Tesle i Pupine negujemo od malena i omogućavamo im da rastu i da razvijaju svoje potencijale upravo ovde, u Srbiji, u Petnici, u Naučnotehnološkom parku Beograd, u NCT parkovima u Novom Sadu i Nišu, koji su trenutno u izgradnji, ali i mnogim drugim institutima, fakultetima i startap centrima, u koje ćemo mi kao Vlada Republike Srbije uložiti 100 miliona evra u narednih nekoliko godina.\nPredsednica Vlade se zahvalila svim predstavnicima kompanija koji su prepoznali značaj ulaganja u nauku i obrazovanje, takođe i svim organizacijama civilnog društva, i svim pojedincima, građanima Republike Srbije koji su učestvovali u prikupljanju 3.2 miliona dinara za ovaj inovativni uređaj.\nBrnabić se zahvalila Koaliciji za dobročnistvo koju predvodi fondacija "Ana i Vlade Divac", za njihovu posvećenost filantropiji, i USAID-u, za podršku ovom programu i pomaganju i Vladi Srbije i da se stvore najbolje mogući uslovi za filantropsko društvo, jer je Srbija zemlja dobrih ljudi koji čine dobra dela.\n- Za spektrometar koji smo kupili za Petnicu bilo je neophodno da platimo porez, između ostalog i zato smo ovde. Ono što pokušavamo sa ovim projektom da uradimo sa Divac fondacijom i svim ostalim partnerima je da se u ovakvim slučajevima kada je filantropija i donacija u pitanju olakšamo kupovinu, a ne da se otežava ceo proces.\nSIN NIJE MOJ NA PAPIRU, ALI JESTE U SRCU: Ana Brnabić…\nCENTRALNA SVEČANOST U ORAŠCU: Srbija slavi Dan državnosti\nBILA SAM DIVLJE DETE, ORGANIZOVALA SAM REJV ŽURKE: Ana…\nVigor Majić, direktor Istraživačke stanice Petnica, preneo je svoje uverenje da će Nacionalni dan davanja da podstakne davanje i da se okupe komapanije, fondacije i pojedinci da udružuju sredstva za neku konkretnu namenu je divna stvar.\n- Krajem prošle godine smo oživeli i pustili u rad fondaciju Petnica. Petnica uz sve dobre namere i želje državnih institucija i fondova ne mora da bude zavisna samo od njih. Mi treba da stvorimo širok krug ljudi, pojedinaca i kompanija koji pomažu ovo što se radi. Cilj koji smo postavili za ovu godinu, ostvarili smo 50% već u aprilu.\n- Više fondacija udruženih u Srpski filantropski forum u nekom trenutku je pomislilo da svako ima neke svoje projekte i da bismo mogli da učinimo više ako bismo se ujedinili. Napravili smo koaliciju za dobročinstvo, a USAID je prepoznao da je važan razvoj filantropije i dobročinstva.\nSpektrometar će, na godišnjem nivou, pomoći u razvoju znanja i talenata više od 400 mladih polaznika ovog istraživačkog centra. Spektrometar je multifunkcionalni mobilni uređaj koji jednostavno identifikuje hemijske supstance i jedinjenja uzoraka. Koristi se u biomedicini, geologiji, ekologiji, astronomiji, hemiji, arheologiji, kao i u umetnosti.\nAna Brnabićfondacija ana i vlade divacpetnicaveran matić


Lepe vesti za decu Jagodine iz Fudbalskog saveza Srbije! - SportJunior\n3. novembra 2016. 29. novembra 2016. Maja Vasić\tdonacija, FSS, fudbal, Jagodina, Slaviša Kokeza\nFudbalski savez Srbije je danas posetio Jagodinu divnim povodom. Od 03.11.2016 budući asovi će moći da treniraju na novom terenu sa veštačkom travom, i vremenski uslovi više neće biti prepreka! Teren za fudbal od veštačke trave donirao je FSS, na čelu sa predsednikom Slavišom Kokezom!\nVest o donaciji prenosimo u celosti sa sajta FSS.\nSurčin, Lučani, Prokuplje, Jagodina…uskoro opštine u Beogradu, mesta i gradovi u Vojvodini. Niču tereni sa veštačkom travom širom Srbije, a u isto vreme Fudbalski savez Srbije, u sklopu predizbornog obećanja predsednika Slaviše Kokeze, donira i velike količine opreme desetinama, uskoro stotinama klubova kojima je neophoda u razvoju novih generacija igrača.\nCentar fudbalske Srbije danas je Jagodina, gde je u prisustvu domaćina, prvog čoveka grada Dragana Markovića Palme, predsednik FSS Slaviša Kokeza, otvorio teren sa veštačkom travom koji će ovom delu Srbije omogućiti da rađa nove asove, deci da svakodnevno treniraju bez obzira na vremenske uslove. Ceo događaj koji je okupio na jednom mestu predstavnike 127 klubova Pomoravskog okruga i predstavnike deset Opštinskih saveza Pomoravskog okruga, Sudijske i Trenerske organizacije, uveličali su i potpredsednik FSS Goran Milanović,prvi čovek RIS Novica Tončev, zamenik generalnog sekretara Jovan Šurbatović, selektor Slavoljub Muslin, direktor sportskog sektora FSS Goran Bunjevčević, njegov zamenik Perica Ognjenović.\nNa novom terenu je bilo jedanaest selekcija FK Jagodina, FK Tabane 1970 i ŽFK Jagodina.Slika u danu koji će ostati u sećanju Jagodine i brojnih mladih sportista.\n-Velika čast i zadovoljstvo mi je što sam danas u Jagodini, gradu kome želim da u budućnosti ide u dobrom pravcu kada se radi o razvoju sporta i fudbala posebno, a kada to kažem onda mislim na decu i omladinu i njihov zdrav razvoj kroz sportske aktivnosti. Jagodina je bila i ostala fudbalski grad i drago nam je dobila jedan ovakav teren od velike koriste za one koji će trenirati na njemu – rekao je Slaviša Kokeza, predsednik FSS.\n-Želim prvo da čestitam selektoru Slavoljubu Muslinu na dobrom startu u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo, a onda i predsedniku FSS Slaviši Kokezi na načinu kako vodi fudbalsku organizaciju. Voleo bih da srpski fudbal ide napred, sa više domaćih nego stranih igrača u klubovima. Fudbalskom savezu bih hteo da se zahvalim na donaciji ovog veoma vrednog terena i činjenici da je počeo da decentralizuje fudbal, jer se fudbal ne igra samo u Beogradu već se igra i u Kragujevcu, Vranju, Leskovcu i mnogim, mnogim drugim sredinama . Skoro svake nedelje veliki broj klubova širom Srbije dobija vrednu opremu od Fudbalskog saveza i to je važna stvar za sve, pre svega decu u tim sredinama- istakao je Dragan Marković Palma, gradonačelnik Jagodine.\nFotografije i vest preuzete sa sajta FSS\n← Napeta borba učenika Palilule na odbojkaškom takmičenju!\nŠesta beogradska gimnazija odnela pobedu na Zvezdari →\n3. oktobra 2018. Anđela Stošić\nOmladinke poražene u 2. kolu elit runde kvalifikacija od Norveške – 0:2 (0:1)\n8. aprila 2017. 8. aprila 2017. Anđela Stošić


Dačić i Mikser za dalje jačanje saradnje, posebno ekonomske - European Western Balkans\nDačić i Mikser za dalje jačanje saradnje, posebno ekonomske\nSven Mikser i Ivica Dačić; Foto: Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije\nBEOGRAD – Bilateralni odnosi Srbije i Estonije su dobri i prijateljski, a prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i ministar inostranih poslova Estonije Sven Mikser su konstatovali i da se odvija kontinuiran politički dijalog.\nKako je navedeno u saopštenju, u razgovoru je prepoznat i zajednički interes za dalje produbljivanje i jačanje svih vidova bilateralne saradnje, naročito u ekonomskoj sferi.\nDačić se zahvalio na dosadašnjoj podršci Estonije evropskim integracijama Srbije i preneo očekivanje da će se ona nastaviti i ubuduće.\nMinistar Mikser je pozitivno ocenio nastavak sveobuhvatnih reformi koje sprovodi Vlada Srbije i ponovio spremnost Estonije, koja u drugoj polovini godine predsedava Savetu Evropske unije, za nastavak podrške evropskim integracijama Srbije i u daljem toku pregovaračkog procesa.\nU razgovoru su razmenjena mišljenja u vezi sa nastavkom dijaloga Beograda i Prištine i aktuelnim pitanjima u regionu.\nDvojica ministara razgovarala su i o migrantskoj krizi, kao i o drugim međunarodnim temama.\nDačić je izjavio da Srbija ne želi da razmišlja o mogućem konfliktu Rusije i NATO i smatra da mora da usledi politika popuštanja, jer je alternativa tome totalni rat.\n“Ne želimo uopšte da imamo takav crni scenario, da razmišljamo o tome. Nadam se da su svesni toga da mora da usledi politika popuštanja jer je alternativa tome jedan totalni rat što mislim da nikome ne pada napamet”, rekao je Dačić, i dodao da je želja Srbije da “odnosi otopljavaju i da ne bude velikih ratnik konflikata i dejstava”.\n“Ako zemlja odluči da se kreće ka EU onda je to odnos između te zemlje i EU, a ako zemlja odluči da ide u NATO, onda je to odnos između NATO-a i te zemlje”, rekao je Mikser.\nKako kaže, veruje da je to suvereni izbor svake zelje.\n“U našem susedstvu, na Baltiku, imamo zemlje koje su članice EU i one koje to nisu. Imamo zemlje članice NATO-a i članice koje su izabrali drugačiji bezbednosni aranžman i mi u potpunosti to poštujemo i prihvatimo”, rekao je Mikser.\nIvica DačićSven Mikser\nImamo li kadrove za Evropu\nPredstavljanje poglavlja 6 u Palati Srbija\nOdržan sastanak Saveta za stabilizaciju i pridruživanje Srbije i EU\nEWB 18. 12. 2020. 30. 12. 2020.\nFon Kramon osudila vlasti u Srbiji, Vučić reagovao


Štampa Archives - Diginet studio i stamparija\nHome » Štampa\nPosts in category: Štampa\n8 ideja za brošure o kojima još niste razmišljali\nby bisa DiginetŠtampa\nMalo je štampanih marketinških materijala koji su raznovrsniji i informativniji od brošura. Brošura je, u najjednostavnijem obliku, presavijeni odštampan list na jednoj stranici…\nPromotivni materijal – Vaša dugoročna marketing strategija III deo\nU prethodna dva blog posta bavili smo se i obradili teme „zašto i kako“, a sada ćemo pažnju posvetiti planiranju i sprovođenju u delo svega što smo naučili.\nU prethodnom blogu mogli ste pročitati zašto je promotivni materijal jedna od sjajnih marketing strategija da pojačate vidljivost Vašeg brenda …\nPodstaknuti fantastičnim izlaganjem Lazara Džamića o kom smo pisali pre par nedelja, uvideli smo da strategije koje i sami koristimo..\nRokovnik – Vaš organizator i ambasador\nVreme je da priznamo da koliko god se trudili da ne budemo, ponekad svi umemo biti veoma neorganizovane osobe. Uvek imamo toliko stvari, između sastanaka…\nKalendari – Alat i marketing strategija\nKada bismo pokušali da se osvrnemo na vreme nastanka prvih kalendara, otkrili bismo da su u upotrebi više od 2.000 godina.\nOvo sugeriše da su ljudi pre više hiljada godina već otkrili obrasce vremena i godišnjih doba.\nPtice Nacionalnog parka Tara Zrenjaninska štamparija Diginet ove je godine štampala vredno delo akademskog slikara i pasioniranog posmatrača i crtača ptica Srbije, Javora Rašajskog


Uručene Oktobarske nagrade i Novembarske povelje | (Vesti - 23.10.2015) Novi Sad\n23.10.2015 u 13:43h\nUručene Oktobarske nagrade i Novembarske povelje\nPovodom 23. oktobra Dana oslobođenja Novog Sada, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i predsednica Skupštine Grada Novog Sada Jelena Crnogorac, danas su u Gradskoj kući uručili Oktobarske nagrade i Novembarske povelje Grada Novog Sada za 2015. godinu.\n- Srbija i Novi Sad treba da budu ponosni na svoj antifašistički pokret, jer su prkos, patriotizam i solidarnost kojima su novosadski antifašisti bili vođeni četrdesetih godina prošlog veka, i danas naš imperativ. Obeležavajući ove važne datume u istoriji Novog Sada, mi slavimo i promovišemo ono što je dobro u nama, a nagrađujemo najbolje od nas. Ljudi kojima danas zajedno čestitamo, podstakli su nas da činimo dobra dela i podsetili na to da su empatija i solidarnost merila najviših društvenih vrednosti. Zahvaljujući njima Štrand nije više samo mesto za uživanje u letu na Dunavu, već je postao ogledalo naše humanosti. Ljudi koje danas nagrađujemo učinili su to da širom otvorimo oči, da vidimo i pružimo pomoć i podršku deci oboleloj od raka i njihovm porodicama. Ljudi koje ću s pravom nazvati najboljim među nama, decenijama su radili i na tome da kultura i umetnost budu dostupne svima, da prave vrednosti postanu uzor mladima. I zato ne čudi što Novi Sad danas ima i svetske šampione u znanju i inovacijama - rekao je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\n- Upravo na današnji dan, Dan oslobođenja Novog Sada, simbolično i zajedničkim snagama predajemo aplikaciju za Evropsku prestonicu kulture 2021. godine i ubeđen sam da ćemo svi zajedno promovisati naš grad u najboljem svetlu i izvojevati pobedu u ovom prestižnom i ni malo lakom takmičenju – naglasio Vučević.\nKolu srpskih sestara eparhije Bačke nagrada je dodeljena za višedecenijski humanitarni rad i širenje ideje humanosti i dobročinstva. Javno - komunalnom preduzeću "Gradsko Zelenilo" Oktobarska nagrada pripala je za društveno odgovorni rad i promociju humanitarnih aktivnosti. Ismet Atić dobio je prestižno priznanja zbog angažovanja u osnivanju kulturno - umetničkih društava i ustanova, organizaciju značajnih kulturnih manifestacija, jubileja, svečanosti i programa.\nNovembarska povelja dodeljena je Stefanu Velji, dobitniku prestižnih domaćih i svetskih nagrada i najmlađem dobitniku zlatne medalje iz oblasti medicine na Svetskom salonu pronalazaka, istraživanja i novih tehnologija "Eureka" za 2014. godinu u Briselu za pronalazak "tromb gard". Draganu Kojiću nagrada je dodeljena za izuzetan doprinos u očuvanju kulturnog identiteta Grada Novog Sada, ostvaren rukovođenjem jedne od najstarijih ustanova kulture. Novembarska povelja pripala je Goranu Crnojeviću za nesebičan volonterski rad tokom više od 1.000 sati angažovanja u pružanju pomoći i podrške deci oboleloj od raka na teritoriji Grada Novog Sada i Republike Srbije.\nNAGRADA I POVELJA SE DODELJUJU ZA: Oktobarska nagrada se dodeljuje kao društveno priznanje pojedincima i kolektivima za izuzetne rezultate u radu i najviša dostignuća u oblasti privrede, kulture, nauke, umetnosti, obrazovanja i vaspitanja, zdravstvenoj i socijalnoj zaštiti, fizičkoj kulturi i drugim oblastima u toku jedne ili više godina na teritoriji Grada Novog Sada, a time se obeležava 23. oktobar 1944. godine - dan kada je Novi Sad oslobođen od fašizma. Novembarska povelja se dodeljuje kao društveno priznanje za izuzetne rezultate i dostignuća u oblasti privrede, društvenih i drugih delatnosti pojedincima i kolektivima za izuzetan doprinos razvoju Novog Sada, a povodom obeležavanja 9. novembra 1918. godine, kada je srpska vojska oslobodila Novi Sad i 25. novembra 1918. godine, kada je doneta Odluka o prisajedinjenju Vojvodine Srbiji.\n29.12.2015. - Februarska nagrada: Još dva dana za predloge\nPovezane teme dobitnici oktobarske nagrade i novembarske povelje Novembarska povelja Oktobarska nagrada\npre 1795 dana i 18 sati\nZa Gorana Crnojevica sve reci hvale, cestitam.\nBravo gradonacelnice, bravo.


05.05.2021 u 11:49\nGranica Hrvatske i Crne Gore na Prevlaci ponovo aktuelna\nMinistar spoljnih i evropskih poslova Gordan Grlić Radman otputovaće krajem ove sedmice u Crnu Goru, ali zasad nema informacija da će granica dveju država biti jedna od tema, iako ju je crnogorska strana ponovno otvorila u kontekstu pregovora s EU i stava Unije da „više ne želi uvoziti granične probleme”, piše zagrebački Večernji list, prenosi Tanjug. List podseća da su 2002., nakon odlaska snaga UNMOP-a, posmatračke misije na Prevlaci, dve države potpisale privremeni protokol o granici koji je i danas na snazi. Dodaju da je crnogorski premijer Zdravko Krivokapić nezadovoljan protokolom jer se u tekstu kaže da je kopnena granica de fakto rešena, dok se o morskoj treba razgovarati i definitivno je utvrditi. Crna Gora, piše list, smatra da su predmet spora i kopnena i morska\n25.04.2021 u 09:51\nCrnogorski ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović izjavio je sinoć da građani Srbije u Crnu Goru mogu da ulaze bez ograničenja, bez PCR ili ostalih testova. „U Dnevniku Javnog servisa Srbije večeras je rečeno drugačije i koristim ovaj tvit da kažem da je to bila netačna informacija”, napisao je Milatović na Tviteru prenosi Tanjug. Ranije je zvanično objavljeno da državljani Srbije mogu ući u Crnu Goru bez posedovanja negativnog PCR testa preko svih graničnih prelaza, uz poštovanje zdravstvenih mera, u skladu sa zdravstvenim upozorenjem Instituta za javno zdravlje Crne Gore.\n17.04.2021 u 21:51\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da nije video „non pejper” dokument koji je navodno dostavljen Briselu, a predviđa pripajanje Republike Srpske Srbiji a Kosova Albaniji. „Ne mogu da se saglasim sa ujedinjenjem Kosova i Albanije, moram da poštujem teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine”, rekao je Vučić za B92, prenosi Beta. On je rekao da se zalaže „za postojeće granice Srbije, sa Kosovom i Metohijom, i sa Bosnom i Hercegovinom sa Republikom Srpskom”. „Za nas je najvažniji mir i puna stabilnost”, rekao je Vučić i dodao da u to spada i nastavak pregovora sa Prištinom. Slovenački premijer Janez Janša negirao je ranije navode medija da je predsedniku Evropskog saveta Šarlu Mišelu dostavio non pejper dokument koji predviđa prekrajanje granica na Balkanu.


Zašto je jod važan za organizam - 16.05.2022, Sputnik Srbija\nZašto je jod važan za organizam\nIako se ne spominje često jod je veoma važan za zdravlje. 16.05.2022, Sputnik Srbija\nRazloga je više:Evropska agencija za bezbednost hrane (EFSA) čak tvrdi da postoji jasna veza između nivoa joda koji žena ima tokom trudnoće i kasnije inteligencije deteta.Pravilnom ishranom se može uticati na pravilan rast i razvoj, pogotovo u fazi trudnoće i najranijem periodu života deteta. Tokom celog života je moguće uticati na mentalne i fizičke kapacitete.Dr Ranko Rajović ističe: ,,Jod je esencijalan za normalan rast i razvoj dece, a pre svega za normalan razvoj centralnog nervnog sistema i inteligencije, posebno u prvih nekoliko godina života“, prenosi DDL.Nedostatak joda može prouzrokovati gušavost , hroničan umor, gojenje, povećanu osetljivost na hladnoću, suvu kožu, probleme sa probavom, loše raspoloženje, tanku i suvu kosu. Lepota i zdravlje dolaze iznutra, zato je veoma važno šta unosite u svoj organizam hranom i vodom.Najbolji izvori joda su alge, morska riba i jodirana so.\n© Fotolia / GstockstudioRađenje sklekova\nIako se ne spominje često jod je veoma važan za zdravlje.\nRazloga je više:\nprirodni je antibiotik i antivirotik\npomaže u prevenciji mnogih bolesti\nosigurava pravilan rad štitne žlezde i imunog sistema\npoboljšava mentalnu bistrinu\noslobađa od napetosti.\nEvropska agencija za bezbednost hrane (EFSA) čak tvrdi da postoji jasna veza između nivoa joda koji žena ima tokom trudnoće i kasnije inteligencije deteta.\nPravilnom ishranom se može uticati na pravilan rast i razvoj, pogotovo u fazi trudnoće i najranijem periodu života deteta. Tokom celog života je moguće uticati na mentalne i fizičke kapacitete.\nDr Ranko Rajović ističe: ,,Jod je esencijalan za normalan rast i razvoj dece, a pre svega za normalan razvoj centralnog nervnog sistema i inteligencije, posebno u prvih nekoliko godina života“, prenosi DDL.\nNedostatak joda može prouzrokovati gušavost , hroničan umor, gojenje, povećanu osetljivost na hladnoću, suvu kožu, probleme sa probavom, loše raspoloženje, tanku i suvu kosu. Lepota i zdravlje dolaze iznutra, zato je veoma važno šta unosite u svoj organizam hranom i vodom.


Edin Škaljić je osnivač i direktor FabLab mreže u BiH. FabLab Sarajevo je visoko tehnološki hub i jedan od najvećih u regionu. Edin je mašinski inižinjer koji se školovao u UK, Njemačkoj i BiH. Zadnjih 10 godina, aktivno je uključen u oblasti intelektualnog vlasništva na globalnom nivou, te je kao osnivač i direktor konsultacijske kompanije, radio sa najvećim Fortune 500 firmama i vodećim svjetskim investicijskim bankama. Ujedno je i registrovani patent zastupnik. Posjeduje preko 20 godna inžinjerskog i menadžerskog iskustva, a svoje prve radove je napravio kao inžinjer u US Army Corps of Engineers.


Danas obeležena gradska slava Leskovca Sveta Trojica – Info Centar Juga\nVeliki broj vernika, sa sveštenstvom uz vođenje episkopa niškog gospodina Arsenija, rukovodiocima grada na čelu sa gradonačelnikom Goranom Cvetanovićem, predsednikom Skupštine Aleksandrom Đurovićem, predstavnicima vojske i policije, je nakon svečane liturgije održanoj u Sabornom hramu Svete Trojice, prošao ulicama grada.\nOvogodišnji domaćin Žikica Nestorović je slavu predao Oliveri Pešić narodnoj poslanici u Skupštini Republike Srbije.\nSvečano obeležavanje slave je završeno obredom sečenja kolača u Svečanoj sali grada Leskovca nakon čega se prisutnima obratio njegovo preosveštenstvo episkop niški gospodin Arsenije.\nSvete Trojice su bitan dan za Leskovac jer doprinose očuvanju tradicije, identiteta i naše kulturne baštine, kazao je gradonačelnik Goran Cvetanović.\nGradonačelnik Goran Cvetanović je nakon svečanog prijema ugostio predstavnike gradova pobratima i gradonačelnicu Niša Draganu Sotirovski i u Skupštinskoj Sali i svom kabinetu, a u obraćanju gostima episkop Niški Arsenije je naglasio da je grad Leskovac, nekadašnja Dubočica drevni grad, odnosno mesto stolovanja Nemanjića. Episkop Arsenije je dodao da je Leskovac sada moderan i razvijen grad zahvaljujući zalaganju i trudu gradonačelnika Gorana Cvetanovića.\nKako je zaključeno grad Leskovac nastaviće putem saradnje sa gradovima i opštinama u čitavom regionu, a u cilju sveopšteg napredka i prosperiteta.


PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O JAVNOM REDU I MIRU: Ko paljenjem pirotehničkih proizvoda narušava javni red i mir ili ugrožava sigurnost građana, kazniće se novčanom kaznom od 50.000 do 100.000 dinara, ili sa 40 do 120 časova rada u javnom interesu. Za pucanje iz vatrenog ili drugog oružja ili imitacije oružja, novčana kazna iznosi od 100.000 do 150.000 dinara, odnosno 30 do 60 dana zatvora\nCilj seta predloga zakona iz resora unutrašnjih poslova koji se nalaze pred poslanicima Narodne skupštine Republike Srbije, očuvanje bezbednosti građana i njihove imovine i podrška u ostvarivanju njihovih ustavnih prava i sloboda, izjavio je ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\nObrazlažući Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji on je ukazao da je predviđeno formiranje elektronske platforme za razmenu podataka i informacija između organa uključenih u borbu protiv svih oblika kriminala a to predstavlja i osnov za uspostavljanje, kako je naveo, nacionalno-kriminalističko-obaveštajnog sistema.\nOn je ukazao da isti cilj ima i Predlog zakona o nacionalnom DNK registru koji će značajno doprineti efikasnosti i ekonomičnosti krivičnog postupka, kao i ostvarivanju bezbednosti međunarodne razmene podataka prilikom rasvetljavanja krivičnih dela.\nStefanović je rekao da je predviđeno uvođenje nacionalnog DNK registra koji će u punom kapacitetu biti uspostavljen u roku od dve godine od stupanja na snagu.\nOn je kao značajan istakao i Predlog zakona o evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova koji unapređuje sistem vođenja i obrade podataka i evidencije, istovremeno obezbeđuje efikasno vođenje postupka u čiju svrhu se ti podaci obrađuju.\nPredlog zakona o strancima detaljnije i preciznije reguliše oblast legalnih migracija, uslove apliciranja za vizu i postupak provere o podnetom zahtevu za vizu, a po prvi put se u zakon uvodi BIA koja će vršiti bezbednosne provere stranaca kroz njihovu evidenciju, rekao je ministar.\nPredlog zakona o strancima i Predlog zakona o azilu i privremenoj zaštiti, kako je naveo, stvoriće uslove za unapređenje borbe protiv prekograničnog kriminala i zaštite javnog poretka, kao i za postizanje viskog stepena bezbednosti Srbije.\nOn je obrazlagao i Predlog zakona o izmenama Zakona o javnom redu i miru koji predviđa povećanje kazni za korišćenje pirotehničkih sredstava.\nKo paljenjem pirotehničkih proizvoda narušava javni red i mir ili ugrožava sigurnost građana, kazniće se novčanom kaznom od 50.000 do 100.000 dinara, ili sa 40 do 120 časova rada u javnom interesu umesto dosadašnje kazne od 10.000 do 50.000 dinara.\nZa pucanje iz vatrenog ili drugog oružja ili imitacije oružja, novčana kazna iznosi od 100.000 do 150.000 dinara, odnosno 30 do 60 dana zatvora, dok je kazna u još važećem zakonu od 50.000 do 150.000 dinara.\nIzvor: Vebsajt N1, 07.03.2018.


Zavirite u najskuplji restoran na svetu - Zena.rs\nZavirite u najskuplji restoran na svetu\nNa čuvenom parti ostrvu Ibici, prepunom luksuznih vila i noćnih klubova, uskoro će se biti otvoren najskuplji restoran na svetu. Novi "Hard rok" hotel biće otvoren 18. maja na Ibici, a u sklopu njega nalaziće se restoran "Sublimotion", gde će obrok sačinjen od manjih 20 jela koštati 1.236 funti po osobi.\nOvako izgleda dezert u najskupljem restoranu na svetuFoto:\nKuvar Pako Ronsero, koji poseduje čuvene "Mišelinove" zvezdice za kvalitet, idejni je tvorac ovog eksluzivnog koncepta restorana sa pet zvezdica. U restoranu "Sublimotion" moći će da obeduje samo 12 osoba u isto vreme, ali će doživeti pravo neverovatno iskustvo za sva čula. Kombinujući tehnologiju, umetnost i hranu, jelovnik će tek biti objavljen, ali iz ovog restorana obećavaju kompletan i još neviđen doživljaj.\nOvo će biti prvi hotel iz lanca "Hard rok" koji je otvoren u Evropi. Hotel će imati 493 soba, nekoliko bazena, spa centar, klubove i veliku plažu. Navodno, ovo će biti najveći i najluksuzniji hotel na Ibici. Kuvar Pako Ronsero najavio je i otvaranje "tapas" restorana u sklopu istog hotela.\n"Hard rok" hotel na Ibici biće otvoren u majuFoto:\n- Jako smo uzbuđeni zbog otvaranja restorana "Sublimotion" i nadamo se da će gosti uživati u hrani i celokupnom doživljaju koji sigurno do sada još nigde nisu imali prilike da vide. Počastvovani smo što ćemo raditi u sklopu "Hard rok" hotela - rekao je Pako Ronsero.\nU ovom restoranu, posebnom igrom svetlosti i kompjuterske animacije, gosti će sedeti za stolom na kom će se, dok jedu, smenjivati različite scene i fotografije, a luksuzna gastronomatska remek-dela biće užitak za sva čula.


Beogradska filharmonija nenajavljeno priredila koncert u Knez Mihailovoj - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Beogradska filharmonija nenajavljeno priredila koncert u Knez Mihailovoj\nPovodom početka koncertne sezone, Beogradska filharmonija je danas nenajavljeno priredila koncert u Knez Mihailovoj ulici u Beogradu.\n0Piše: FoNet 20. septembra 2020. 15.42\nFoto: Marko Đoković/Beogradska filharmonija (Arhiva)\nNakon što je prethodne tri večeri muziku Mocarta slušala publika u ograničenom broju u sali Filharmonije, danas su je orkestar i šef-dirigent Gabrijel Felc izveli na ulici, na oduševljenje prolaznika.\n„Ovim nastupom otkrivamo poruku nove sezone, a to je „Muzika svuda“! Beogradska filharmonija se neće slušati samo u koncertnoj dvorani, vodite računa kada budete ulazili u liftove, možda ćemo biti i tamo“, rekao je direktor Filharmonije Ivan Tasovac.\nBeogradska filharmonija pokloniće 7. januara u podne najmlađoj publici „Novogodišnju muzičku bajku“


Nastavljaju se radovi na izgrdnji Regionalnog centra za dnevni boravak i radno osposobljavanje MNRO\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Nastavljaju se radovi na izgrdnji Regionalnog centra za dnevni boravak i radno...\nNovi Pazar – Do završetka radova na izgradji Regionalnog centra za smještaj mentalno nedovoljno razvijenih lica ostalo je još dosta toga da se uradi mada su oni grubi radovi odavno završeni. Do maja bi trebalo da se završi ugradnja elektroinstalacija.\nRad na elektroinstalacijama je obezbjedilo Ministarstvo za rad i socijalna pitanja Republike Srbije, a u toku je i malterisanje koje su obezbjedili privatni preduzetnici i građani Novog Pazara. Ovi radovi bi trebali da budu završeni do kraja maja ove godine. U narednom periodu svi u Udruženju MNRO se nadaju da će projekat kojim su aplicirali kod jedne međunarodne NVO proći i da će u tom slučaju dobiti vrijednu donaciju od 15 000 evra.\n– Ima još dosta obećanja i pregovora, bez obzira na napore koje čine, ukupna ekonomska i politička situacija dosta otežava – kaže direktor centra za MNRO,Tahir Delić.\nUslovi u prostoru koji trenutno koristi ova organizacija nisu na zavidnom nivou ističe Delić. Trenutno imaju oko 70 korisnika usluga dnevnog boravka i radionica koje organizuju u ovom centru. Tim koji radi projekat ” Otvorena vrata za djecu i roditelje”, čini dosta nadljudskih napora da u ovim uslovima izvuku preostale sposobnosti i mogućnosti djece koja dolaze. Cilj projekta je evidentiranje mentalno nedovoljno razvijenih osoba, podizanje svijesti u lokalnoj zajednici o ovim licima i njihovim problemima, aktivnosti na stvaranju uslova za njihovu kontinuiranu rehabilitaciju, socijalizaciju i osposobljavanje za samostalan život prema preostalim mogućnostima i sposobnostima.\nU narednom periodu planirano je da se upriliči jedan razgovor sa roditeljima da oni daju ocjenu o tome kako radi centar za MNRO, koja su postignuća i koji se rezultati postižu.


Moskva je spremna za pregovore o produženju Sporazuma o smanjenju strateškog naoružanja /START/ čiji rok ističe za dvije godine, rekao je danas ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov na konferenciji o bezbjednosti u Minhenu.\n"Ruski predsjednik Vladimir Putin u više navrata je rekao da je spreman za pokretanje razgovora o produženju novog START-a. Sporazum ističe 2021. godine i pošto vrijeme leti mi smo sugerisali SAD da treba pokrenuti pregovore zbog razjašnjavanja određenih pitanja za koja smo izrazili zabrinutost", kaže Lavrov.\nŠef ruske diplomatije je objasnio da su zabrinutosti usmjerene na odluku SAD da denuklearizuje određene podmornice na nuklearni pogon i teže bombardere.\nMinistar spoljnih poslova Rusije naglasio je da Moskva nema ništa protiv inicijative EU za održanje stabilnosti u Crnom moru, ali da bi Brisel trebalo da poštuje regionalne strukture.\nPrema riječima Lavrova, zapadne zemlje žele da sprovedu sopstvena pravila za tumačenje Konvencije o hemijskom naoružanju.\n"Oni ne žele da se međunarodno pravo primjenjuje kao što je to definisano Konvencijom o hemijskom oružju, već žele da koriste svoje regulative u tumačenju Konvencije", dodaje Lavrov.\nRuska novinska agencija TASS podsjeća da je Organizacija za zabranu hemijskog naoružanja u januaru preporučila da bude odobrena inicijativa SAD, Kanade i Holandije da se u aneks Konvencije unesu određene hemijske supstance, kao što je agens upotrebljen u napadu na bivšeg agenta KGB-a Sergeja Skripalja i njegovu kćerku Juliju.\nSTART Sergej Lavrov naoružanje\nLavrov: Američke sankcije nezakonite\nNema novih raketa u Evropi\nNATO poručio Rusiji: Ne želimo trku u naoružanju


PORTAL “ISTRAGA” OTKRIVA STVARNE RAZLOGE “ODGAĐANJA” VOJNE VJEŽBE: Srbija namjeravala u BiH poslati pripadnike 63. padobranske i 72. brigade za specijalne operacije – Mreza\nOsim angažmana specijalaca iz Srbije, bila je planirana još jedna “diverzija”. Naime, prema informacijama Istrage, čelnici RS-a namjeravali su organizirati tri “punkta” na kojima bi građani tog entiteta “samoinicijativno” cvijećem zasipali Vojsku Srbije. Jedan od tih punktova trebao je biti u blizini Doboja…\nČelnici Vojske Republike Srbije namjeravali su na vježbu u Bosnu i Hercegovinu poslati pripadnike jedinica za specijalne operacije. Upravo je to bio ključni razlog za “odgađanje” zajedničke vojne vježbe BiH i Srbije koja je trebala biti održana od 9. do 16. oktobra ove godine, piše Istraga.ba.\nPONOVO BURNO U NSRS-a: Vukanović galami, Višković rekao da ga voli, a za BiH da je država neka mućkalica… (VIDEO)


Sanjol: Moramo da zaustavimo vezni red Španije : Nadlanu.com\nSanjol: Moramo da zaustavimo vezni red Španije\nObjavljeno 28. jun 2006. / 14:34:19\nHAMELN, 26. juna 2006. (Beta-AP) - Ključ pobede nad Španijom je oduzimanje prostora i vremena njenim veštim igračima veznog reda, a ne samo zaustavljanje brzih napadača, ocenio je desni bek Francuske Vili Sanjol.\nSanjol će najverovatnije biti u startnoj postavi Francuske, koja će se u utorak sresti sa Španijom, u osmini finala Svetskog prvenstva u Nemačkoj.\nFrancuski igrači proveli su nedelju uveče gledajući video snimke utakmica Španije u grupi. Sanjol je, na osnovu toga, ocenio da su Markos Sena, Ćabi Alonso i Ćavi Ernades opasniji od napadačkog reda Španije.\n"Oni loptu dobro kontrolišu, sa tom trojicom veznih igrača koji su odlični tehničari", rekao je Sanjol. "Moraćemo njih da zatvorimo, da im ograničimo prostor".\nFrancuska ima, u proseku, najstariji tim na ovom SP, a prema Sanjolovoj oceni, najbolji način da se mladići iz španske reprezentacije zaustave jeste da se razbije njihov ritam.\n"Moramo da prekinemo njihovu igru kratkih pasova u sredini, jer oni, u suprotnom, mogu da nam zadaju mnogo problema", rekao je Sanjol. "to su igrači koji nemaju tehničkih teškoća. Mi ne želimo da trčimo okolo previše. Ako im ostavite loptu, onada ćete trčati okolo ni zbog čega".\nPrema Sanjolovim rečima, godine u sutrašnjem duelu neće imati nikakvog značaja. "Starost neće biti faktor...ali iskustvo možda hoće", dodao je desni bek. "Bolje je imati tim pun iskusnih igrača, nego neiskusnih".


"Kad nas vide, svi misle da smo DEDA I UNUKA, ali on je moj MUŽ": Zaljubila se u 32 godine starijeg i život joj se PREOKRENUO - Zena.rs\nKada je Tom Kračfild upoznao svoju sadašnju suprugu Stejsi, pokušao je da se odupre velikoj privlačnosti koju je osećao prema njoj. Razlog za to je činjenica da je on u tom trenutku imao 66, a ona 33 godine.\nTom i Stejsi Kračfild Foto: Profimedia\nStejsi, bivša medicinska radnica, želela je novi posao i došla je na Tomovu farmu reptila na Floridi, gde su odmah sevnule varnice. Iako je Tom na početku mislio da je Stejsi previše mlada za njega, njihova veza je od bliskog prijateljstva brzo prerasla u romansu.\nUpoznali su se kada se Stejsina iguana razbolelaFoto: Profimedia\nČetiri godine kasnije, Tom (70) i Stejsi (37) odlučili su da stanu na ludi kamen.\nIako je kada su se prvi put upoznali, razlika od 32 godine bila problem, sada im više ne smeta, čak i kada ih ljudi pomešaju za dedu i unuku.\nRazlika od 32 godine im nimalo ne smetaFoto: Profimedia\nPre dve godine Srbija se šokirala zbog veze Save i MALOLETNE ADRIANE: Evo šta danas rade i ovaj rasplet NIKO NIJE OČEKIVAO\nOstavio je ženu zbog 30 godina mlađe koleginice s posla: "Sramota me je da izađemo negde, SVI MISLE DA SAM JOJ DEDA"


Evropsko u Šapcu - Glas Podrinja\nEvropsko u Šapcu\nTokom prijema najboljih šabačkih mačevalaca u Gradskoj kući, vodeći čovek MK “Cerski junaci 1914” Vladan Ranković zvanično je potvrdio da će Šabac biti domaćin Evropskog prvenstva u mačevanju za mlađe seniore 2019. godine. Najbolji evropski borci starosti do 23 godine nastupiće u Šapcu u drugoj polovini naredne godine\nDvostruki uzastopni šampion Srbije u floretu za pionire Luka Ranković pozvan je da se priključi pripremama reprezentacije Srbije. Na poziv selektora našeg nacionalnog tima Ranković će biti zajedno sa svim najboljim borcima Srbije, u Karatašu, od 12. do 20. avgusta.\n“Cerski junaci” za sada imaju zapažene rezultate u kategorijama pionira i kadeta, a polako se stvaraju preduslovi da juniori i seniori donesu trijumfe Šapcu i klubu. Na takmičenjima koja startuju od jeseni, za pomenuti klub nastupaće i senior Luka Matija Marinko, srpski mačevalac koji živi u Švedskoj i aktuelni je prvak ove skandinavske zemlje\nPovreda i Francuz jači\nŠapčani ekipno treći\nUspesi na državnom\nTRI ŠAMPIONA SRBIJE


Srbija na 5. mjestu u svijetu po broju ukupno vakcinisanih - Top Portal\nNaslovnica Izbor urednika Srbija na 5. mjestu u svijetu po broju ukupno vakcinisanih\nSrbija na 5. mjestu u svijetu po broju ukupno vakcinisanih\nSrbija već više od mjesec dana vakciniše svoje stanovništvo u borbi protiv Kovida-19. Masovna vakcinacija počela je 19. januara.\nU Srbiji, građani mogu da izaberu vakcinu koju žele da prime, a u dostupne\nsu tri vakcine – „Fajzer“, kineska „Sinofarm“ i ruska „Sputnjik Ve“.\nSrbija je i dalje na drugom mjestu u Evropi po stopi vakcinisanih na milion stanovnika i po broju vakcinisanih na 100 stanovnika. Ispred Srbije je samo Velika Britanija.\nSrbija je na 5. mjestu u svetu po broju ukupno vakcinisanih, a na šestom mjestu u svetu smo po broju izdatih vakcina na 100 stanovnika u proteklih sedam dana.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je da je dobio potvrdu da će Srbija prije početka marta obezbjediti još milion vakcina protiv virusa korona.\nPrve količine „Fajzerove“ vakcine u Srbiju su stigle 22. decembra.\nSrbija je od Kine dobila milion doza „Sinofarm“ vakcina koje su stigle 16. januara.\nU Srbiju je 29. januara stiglo 40.000 doza ruske vakcine „Sputnjik Ve“. Tokom februara i marta očekuje se da će biti isporučene i ostale količine, od ukupno dva miliona doza ruske vakcine.\n9. februara u Srbiju je stigao i novi kontingent od 50.000 vakcina „Sputnjik Ve“ iz Rusije.\nTakođe, juče su u Srbiju stigli i ruski eksperti, koji su sa srpskim stručnjacima razgovarali kako da se što prije otpočne proizvodnja ruskih vakcina u Srbiji. Posjetili su Institut Torlak kako bi procjenili tehnološke i kadrovske kapacitete Instituta za proizvodnju vakcine „Sputnjik Ve“.\nPredsjednik Vučić nedavno je istakao da će Srbija uložiti u nove pogone, novu opremu koja bi zadovoljila sve standarde, a sa ciljem da se vakcina proizvodi kod nas. Vakcina „Sputnjik Ve“ iz naše zemlje bila bi distribuirana u region, ali i u zemlje Evrope.\nDana 10. februara u Srbiju je stiglo još 500.000 kineske vakcine „Sinofarm“.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je obezbjeđeno da 15. i 22. februara stigne još 88.000 doza „Fajzer“.\nDo kraja februara u Srbiju stiže i 120.000 do 150.000 „AstraZeneka“, za šta je potpisan ugovor i čeka se zvanična potvrda proizvođača.\nDo sada vakcinu je primilo 636.119 ljudi (ne računajući broj revakcinisanih, iako je počela i masovna revakcinacija – 83.262), a prijavilo se više od 950.000 hiljada. (podaci od 11. februara)\nNajprije je vakcinu primilo medicinsko osoblje, potom je počela imunizacija korisnika gerontoloških centara, potom vakcinu su primili pripadnici MUP-a, Vojske Srbije i ostalih bezbjednosnih službi, predstavnici medija….\nProsječna starost imunizovanih u Srbiji 65,4 godine, a nešto je niži procenat u velikim gradovima između 62,8 i 63 godine.\nPrethodni članakUstoličen patrijarh srpski Porfirije\nNaredni članakOsman Mehmedagić Osmica oslobođen optužbe


OPREZ ZBOG MOKRIH KOLOVOZA | SRNA\nStanje na putevima28/09/2020\nBANjALUKA, 28. SEPTEMBRA /SRNA/ - U većini krajeva Republike Srpske saobraćaj se, zbog kiše, odvija po mokrim ili vlažnim kolovozima, a opasnost od odrona zemlje i kamenja povećana je na dionicama u usjecima i pored kamenih kosina, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.\nZbog sanacije kolovoza izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja na dionici magistralnog puta Banjaluka /Rebrovac/-Čelinac u mjestu Vrbanja. Saobraćaj se odvija jednom trakom naizmjenično svakim danom od 7.00 do 17.00 časova.\nZbog deminerskih radova na dionici magistralnog puta Brod-Odžak, u mjestu Klakar Donji, od 8.15 do 15.05 časova radnim danima, bude povremenih obustava saobraćaja, u intervalima 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja.\nSvaki radni dan od 23.00 do 8.00 časova na relaciji Doljani-Žitomislići-Buna-Dračevice-Podveležje, kreće se vangabaritni prevoz, pa je neophodan oprez i poštivanje uputstava ovlaštenih lica iz pratnje.