Zadrugari za opstanak Krajišnika - NMR Info\nKreirano okt 21, 2017\nZemljoradnička zadruga je reaktivirana 22. marta 2017. godine a već iza sebe ima dosta aktivnosti koje samo najavljuju njenu svetlu budućnost. Upravni odbor zadruge je ovu, prvu godinu svog rada proglasio za edukativnu i jedna od svežih akcija tog karaktera je i organizovanje stručnog skupa, ne samo za svoje članove, nego za sve one kojima je pomoć potrebna.\nStručni skup pod nazivom „KRAJIŠNIK – NOVI POČETAK“ je održan u Krajišniku, 16, septembra na kojem su od zvaničnika i učesnika bili prisutni: akademik Dragan Škorić, prof. dr Zoran Keserović sa Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu, Radislav Jovanov predsednik i Jelena Nestorov Bizonj sekretarka Zadružnog saveza Vojvodine, Mladen Petković, pomoćnik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, Snežana Vučurević, načelnica Srednje-Banatskog okruga i Predrag Rađenović, predsednik opštine Sečanj.\nZoran Jerković, predsednik Upravnog odbora, Dragan Grahovac, direktor zadruge i svi članovi rešeni su da svojim angažovanjem pomognu mladima da ostanu na selu a i mladima koji bi se vratili da svojim radom obezbede normalan život sebi i svojoj porodici. Naravno, jednostavno se nameće i opstanak Krajišnika kroz omogućavanje bolje perspektive i dobrog poslovanja.\n-„Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo je omogućio da se kroz konkursne linije obezbede značajna bespovratna sredstva za oživljavanje i podizanje kapitala zadruga“, izjavio je Mladen Petković, pomoćnik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu a Predrag Rađenović, predsednik opštine Sečanj je naglasio da uvek mogu da računaju na njega i pomoć lokalne samuprave.


UNS: Dragana Stojanović zaslužila izvinjenje, Budimir Ničić zaštitu od uvreda - Izazov\nNovi magazin 14. februara 2019. 10:50\nKako se navodi u saopštenju UNS je izrazio zahvalnost kolegijumu RTV Gračanice koji je u novom saopštenju izostavio „netačne tvrdnje iz prethodnog obraćanja javnosti, kada je tvrdio da je Ničić rekao koleginici Dragani Stojanović da je ‘režimska'“.\nUNS je pozdravio i to što u tom saopštenju nema ni „netačnih informacija da je Budimir Ničić bio učesnik protesta, kao i da su većina koleginica i kolega iz RTV Gračanica istupili iz UNS“.\n„Nažalost, iako je Ničić potvrdio da je koleginici Dragani Stojanović u šali rekao ‘slikaj, slikaj pa da pošalješ Vučiću'“ nakon što ga je fotografisala dok je izveštavao sa protesta Jedan od pet miliona i zbog toga joj se javno izvinio, uređivački kolegijum RTV Gračanice i sada tvrdi da ju je on etiketirao kao „Vučićevu novinarku“, naveo je UNS.\nUNS je naveo da je Stojanović zaslužila izvinjenje, kao i da uređivački kolegijum i ona imaju pravo i da ga ne prihvate, ali da „novinari u svom radu, i u međusobnoj komunikaciji moraju da se drže pravila da su činjenice neprikosnovene, a komentari slobodni“.\nObjavljivanjem ovog saopštenja, UNS je naveo da je „ova prepiska završena“.


U BiH u toku projekt o unapređenju istraživanja tržišta rada, finansira ga EU - Akta.ba\n11.01.2021. 11:22 / Izvor: Akta.ba\nU tom kontekstu, u septembru prošle godine je započela implementacija projekta "Unapređenje istraživanja tržišta rada" koji finansira Evropska unija u iznosu 1,28 miliona eura i koji će se u BiH provoditi naredne dvije godine. Korisnici projekta su javne službe za zapošljavanje u BiH.\nJedna od prvih aktivnosti ovog projekta je vezana za istraživanje potreba poslodavaca koje se provodi od početka decembra 2020. do kraja januara ove godine. U okviru ovog istraživanja primijeniće se jedinstvena metodologija prikupljanja podataka, što će rezultirati izvještajem o potrebama poslodavaca na osnovu kojeg će javne službe za zapošljavanje dizajnirati svoje usluge za poslodavce u toku naredne godine. Izvještaj bi svoju širu primjenu trebao naći i u sektoru obrazovanja, među učenicima završnih razreda i onima koji traže posao, saopćeno je iz ureda projekta "Unapređenje istraživanja tržišta rada".


Oko trista ruskih bezbednjaka već u Ambasadi u Beogradu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Oko trista ruskih bezbednjaka već u Ambasadi u Beogradu\nBezbednosni i diplomatski izvori Danasa o sutrašnjoj poseti predsednika Ruske Federacije Srbiji\nOko trista ruskih bezbednjaka već u Ambasadi u Beogradu\nNajobučeniji ruski bezbednjaci već gotovo nedelju dana u Beogradu „čiste“ teren kako bi sutrašnja poseta predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina protekla bez i najmanjeg incidenta.\n2Piše: Marija Stojanović 16. januara 2019. 12.00 Izmenjeno: 12.01\nIstovremeno, srpska policija angažovaće sutra 80 odsto svojih kapaciteta, a isto će učiniti i Bezbednosno-informativna agencija (BIA), kažu za Danas izvori iz bezbednosnih krugova. Kako preciziraju naši sagovornici „između 300 i 350 ruskih bezbednjaka već je stacionirano u Ambasadi Rusije u Beogradu, kao i u sedištu Naftne industrije Srbije (NIS) u Novom Sadu“.\n„U Srbiju je došlo i 200 takozvanih „Putinovih senki“ – jedinica Federalne službe za zaštitu, koja čini najuži krug obezbeđenja, navode izvori Danasa. Kada je reč o srpskoj policiji, kako saznajemo, biće angažovano nekoliko hiljada pripadnika MUP-a.\n„Na ulice Beograda biće raspoređeno više hiljada policajaca u uniformi i civilu. Određeni timovi imaju ulogu obezbeđivanja same posete, dok su druge ekipe dobile zaduženja koja se tiču osmatranja i sprečavanja eventualnih napada na Putina i predsednika Srbije Aleksandra Vučića“, ističu naši sagovornici, koji napominju: „pored ulica, oni će obezbeđivati sve prostore po kojima će se kretati Putin i Vučić – aerodrom „Nikola Tesla“, groblje oslobodilaca Beograda, Palatu Srbija, Hram Svetog Save… Sve trase kretanja Putina i Vučića obezbeđivaće i srpski snajperisti…\nPortal Sputnjik navodi da će, što se tiče Vojske Srbije, u obezbeđenju Putina učestvovati tri srpska „miga“ koji će pratiti avion predsednika Rusije od momenta kada uđe u vazdušni prostor Srbije, a do tada će na njega motriti ruska protivvazdušna odbrana.\nPrema našim saznanjima, BIA, „koja radi na obaveštajnom delu posla, već nekoliko sedmica pojačano kontroliše ko ulazi i izlazi iz Srbije“, a obavila je i razgovore sa „više bezbednosno interesantnih osoba“.\nMada još nije obelodanjen zvaničan raspored posete predsednika Rusije, gotovo je izvesno da se Putin neće odvojeno sastajati sa bivšim predsednikom Srbije i aktuelnim šefom Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Ruskom Federacijom i Kinom Tomislavom Nikolićem, rečeno je Danasu u diplomatskim krugovima. Prema navodima naših sagovornika, očekuje se da Nikolić prisustvuje ceremoniji dočeka ruskog lidera ispred Palate Srbija, ali „teško da će njih dvojica razgovarati oči u oči“. „Ruska strana, za sada, nije iskazala želju da se Nikolić i Putin odvojeno susretnu, a ni domaćin posete, predsednik Srbije nije na tome insistirao“, navode naši izvori.\nOčekuje se da se Putin i Vučić „makar kratko“ obrate okupljenima na skupu ispred Hrama Svetog Save, čiji početak je najavljen za 15 sati, u formalnoj organizaciji Centra za razvoj Beograda. Kako je ranije najavljeno, učesnici će se kretati od Palate Albanije, preko Ulice kralja Milana, Slavije i Bulevara oslobođenja, do platoa ispred Hrama Svetog Save. Prema ranijim saznanjima Danasa, iz centrale Srpske napredne stranke odborima SNS širom Srbije poslate su „kvote“ o broju ljudi koji treba da dođu u Beograd i prisustvuju tom mitingu, i očekuje se dolazak oko 1.000 autobusa u prestonicu Srbije, koji će uglavnom biti parkirani ispred Sava centra.\nUprkos ranijim spekulacijama, diplomate sada nezvanično tvrde da predsednici Srbije i Rusije najverovatnije neće obići vojvođansko selo Banstol, čiji meštani grade crkvu u narodu poznatu kao „Putinova crkva“. Kako objašnjavaju diplomatski izvori Danasa, „oni neće ići u Vojvodinu s obzirom na malo vremena za Putinovu posetu, zgusnut raspored, mere obezbeđenja, a i činjenicu da je ta crkva još u izgradnji“.\nJavne i tajne poruke Kremlja\nDiplomate i stručnjaci za spoljnu politiku navode za naš list da će u obraćanju medijima, koje se očekuje nakon susreta Putina i Vučića i sastanka delegacija dveju država u Palati Srbija, ruski predsednik ponoviti da rešenje za Kosovo treba tražiti u okviru Rezolucije 1244 SB UN i da će izraziti podršku Rusije sporazumu koji, eventualno, postignu Beograd i Priština. „Uprkos takvim javnim porukama, jasno je da Rusiji što se Kosova tiče odgovara nerešeno pitanje i zamrznut konflikt jer smatra da se time sprečava da se države regiona, uključujući Srbiju, usmere ka evroatlantskim integracijama. Zapad je, praktično, eliminisao Rusiju iz Crne Gore i Makedonije, a sada ključni igrači na Zapadu, uključujući SAD, aktivno rade na tome da se postigne sporazum Beograd-Priština i da posle toga, po njima nezavisne države, Srbija i Kosovo, krenu ka članstvu u NATO-u i EU. Rusija se, naprotiv, zalaže za status kvo na Kosovu“, preciziraju izvori Danasa.\nSrpski krak turskog toka\nEkonomski stručnjaci za Danas navode da očekuju da će Putin i Vučić razgovarati i o „srpskom kraku Turskog toka“. Kako preciziraju, „jedino ako prolazi preko teritorije Srbije ovaj gasovod će biti u ruskom većinskom vlasništvu, bez obzira na treći energetski paket Evropske unije“. Kako je ranije najavljeno, tokom posete ruskog predsednika biće potpisano dvadesetak sporazuma. RTS je juče preneo da će biti potpisani sporazumi iz oblasti infrastrukture, energetike, obrazovanja (saradnja univerziteta koja će, između ostalog, omogućiti da se mnogi veći broj srpskih studenata, uz stipendije, školuje u Rusiji), te iz oblasti inovacija, tehnološkog napretka i digitalizacije.\nAleksandar Vučić, Rusija, tomislav nikolic, Vladimir PutinBeograd\nGurović uhapšen – nasilje u porodici u Srbiji ne jenjava\nVeljanovski: Vučić preko pseudo događaja uzurpira vreme u nacionalnom dnevniku\n16. januara 2019. u 13.47\nDa li će predsednik Rusije imati dovoljno čistih maramica da se obriše od silnih poljubaca srbijanske vladajuće garniture, uskoro ćemo da saznamo.\n16. januara 2019. u 15.03\nga ne sacuva keramicar niko nece


Neke moje stvari - Blog: Potpisan ugovor za čisćenje reke Toplice\nPotpisan ugovor za čisćenje reke Toplice\nDržavni sekretar Ministarstva životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Bojan Đurić i predsednica opštine Kuršumlija Vesna Jakovljević potpisali su danas ugovor vredan tri miliona dinara za rešavanje problema divljih deponija u koritu reke Toplice i nabavku komunalne opreme.\nĐurić je tom prilikom rekao da je situacija sa otpadom u reci Toplici loša i da ubuduće više neće biti samo akcija jednog građanina već da će se resorno ministarstvo aktivno uljučiti u čisćenje te reke.\n"Razgovarali smo sa predsednicom opštine i direktorima komunalnih preduzeća nadležnih za tu oblast i dva miliona dinara će kroz akciju 'Očistimo Srbiju' iz Fonda za zaštitu životne sredine biti prebačeno u opštinski fond za čišćenje reke", kazao je Đurić.\nOn je naveo da će ministarstvo pomoći i nabavku komunalne opreme jer opština Kuršumlija ima samo 70 kontejnera od čega je 20 neupotrebljivo.\nTakođe je naveo da će za te namene u narednih nekoliko meseci biti odvojeno milion dinara, a opština će do kraja godine dobiti i kamion autosmećar.\nĐurić je apelovao na opštinske organe da obezbede pojačani inspekcijski nadzor\nkako bi se sprečilo bacanje otpada duž reke.\nPokretač inicijative za čišćenje reke Toplice Miodrag Mihajlović rekao je da je potpisivanje sporazuma i dodela sredstva reakcija koju je očekivao dodajući da je zadovoljan reagovanjem ministarstva i akcijom "Očistimo Srbiju".\nOn je objasnio da kada je svojevremeno pokrenuo akciju čišćenja Toplice bio suočen sa otporom stanovništva. Takođe je apelovao na opštinske i republičke vlasti da se sredstva opredeljena za to namenski troše.


Otvorena izložba „Banska palata – priča iza priče“ - Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine\nGovoreći na otvaranju ove značajne izložbe, predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor naglasio je da je priča o Banskoj palati, priča o političkoj, ekonomskoj, kulturnoj istoriji grada Novog Sada i Vojvodine, priča o državama koje su nastajale i nestajale.\n„Banska palata je svedočila promenu granica, simbola, političkih sistema, ekonomskih uređenja, socijalnih struktura, vrednosti. U prethodnih 80 godina na ovim prostorima promenilo se sedam državnih oblika, dva politička poretka i dva oblika društveno-ekonomskog uređenja. Samo je Banska palata uvek stajala kao simbol moći i lepote“, rekao je Pastor.\nOn je istakao i da je istorija Banske palate uvek i bez ostatka, priča o arhitekti Dragiši Brašovanu, koji je ostavio iza sebe veliki broj građevina koje nam služe na opšte dobro.\nIzložbu „Banska palata – priče iza priče“ otvorio je predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović.\nAutorka izložbe je Ljiljana Dožić, a postavka je rezultat decenijskog predanog rada na pretrazi fonda Arhiva Vojvodine i Muzeja Vojvodine, i prikupljanju istorijskih fotografija koje su ustupili građani, a koje svedoče o procesu izgradnje Banske palate. Svečanom otvarnju izložbe prisustvovao je i generalni sekretar Skupštine APV Nikola Banjac.\nVelelepno zdanje Banske palate projekat je čuvenog arhitekte Dragiše Brašovana, nekada je bilo sedište Dunavske banovine, a danas je sedište Pokrajinske vlade i Skupštine AP Vojvodine. Izložba u Arhivu Vojvodine može se pogledati do kraja oktobra. U vreme izgradnje, 1930. godine, Banska palata bila je jedna od najvećih zdanja u ovom delu Evrope.


Niški aerodrom: Razbij pa zalepi - Redakcijski komentar - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » Niški aerodrom: Razbij pa zalepi\nVlada Srbije odlučila je da plati Er Srbiji da leti iz Niša.\n3Piše: Redakcijski komentar 01. februara 2019. 14.00\nEr Srbija neće da leti sa drugog srpskog aerodroma, zato što joj se tako nešto sa njenim cenama uopšte ne isplati, pa je država odlučila da joj malo „pomogne“.\nSituacija je razumno gledano prilično paradoksalna, pošto je niški aerodrom imao sasvim dovoljno avio-kompanija koje su htele da lete odande bez ikakvih dotacija, ali je upravo to smetalo državi, pa je smislila način da ih otera. Sada kada se delimično povlače te kompanije koje su letele bez ikakvih subvencija, država hoće da subvencioniše Er Srbiju da zauzme njihovo mesto.\nPozadina slučaja je bitna za razumevanje nastale situacije. Nešto posle ulaska Etihada u vlasništvo JAT-a, niški aerodrom je počeo ubrzano da se razvija pod rukovodstvom generalnog direktora i direktora Regionalne razvojne agencije Jug (obojica će kasnije biti smenjena). Razvoj je podstaknut strategijom privlačenja niskotarifnih prevoznika, kojima je surčinski aerodrom bio suviše skup, pa ih je „Konstantin Veliki“ privukao niskim aerodromskim taksama. Brz rast aerodroma zapao je za oko Ministarstvu saobraćaja, kojem se to, opet paradoksalno, uopšte nije svidelo, pa je i u zvaničnom dokumentu kritikovalo rukovodeći dvojac zbog toga što razvojnu politiku vodi bez konsultacija sa Vladom Srbije. Zatim je Vansi postao koncesionar beogradskog aerodroma, a jedan od uslova na koji se država obavezala je i da niški aerodrom neće dostići milion putnika (u tom trenutku već je probio 300.000 i ubrzano rastao).\nKada je ovo otkriveno, predsednik Srbije je uz prekor izjavio kako je država „pustila“ da se Niš razvija iako menadžment „nije shvatao da tako smanjuje brojke rasta Nikole Tesle“. Onda je vlasništvo nad aerodromom sa Grada prebačeno na Republiku, „nerazumni“ menadžment koji razvija aerodrom smenjen, postavljen je „razumniji“, a loukosteri su koincidentno najavili smanjivanje saobraćaja ili gašenje na pojedinim linijama. Sve to praćeno je ozbiljnim protestima i opštim nezadovoljstvom Nišlija.\nSada, kada je i Er Srbiji i Vansiju uklonjena ozbiljna konkurencija, imamo novi obrt. Plaćanjem Er Srbiji da leti iz Niša, na „linijama od javnog značaja“, Vlada ubija dve muve jednim udarcem. Em što Nišlijama može da kaže da je spremna da iz republičkog budžeta izdvoji novac samo da bi oni mogli da lete iz svog grada, a ne iz Beograda, em će srpsko-arapskoj firmi prebaciti još para da pokrije gubitke, pošto bi do sada trebalo da je prestala sa subvencijama.\nNa kraju će loukosteri biti dodatno „obeshrabreni“ da lete iz Niša, jer će se suočiti sa nelojalnom konkurencijom koja dobija pare od države, a Vlada zadržava punu kontrolu nad obimom saobraćaja u skladu sa dogovorom sa Vansijem. Trošak, kao i uvek, plaćaju poreski obveznici.\n01. februara 2019. u 14.47\nJa ne bih rekao da je smanjen saobraćaj na aerodromu u Nišu i da se iko povukao.Uvode se nove linije i gase neprofitabilne linije po proceni prevoznika.\nti to odokativno kaže:\n01. februara 2019. u 16.01\nili možeš činjenično da dokažeš svoje izglupavanje. Da ne treba AV način da naše pare pretupa preko Er Srbije i pokrije haos koji je napravio pravljem te firme za par meseci bio bi postavljen katanac na Konstantinu. Pitaj rent a car agencije kako su poslovale u poslednjem kvartalu prošle godine i biće ti jasno šta su AV i Mihajlovićka napravili Nišu, niškom aerodromu i nišlijama. Pitaj čoveka koji je zakatančio restoran na aerodromu koliko mu je dobro išlo od kada nam je otet aerodrom.\nBrojaćemo uskoro i niške glasove na izborima, do tada, Ne za derivacione MHE!!!\n01. februara 2019. u 16.40\nDržava pomaže funkcionisanje i rad niškog aerodroma.


BZNR ~ Pogledaj teme - Dan BIZNR\nPoslao: Čet Feb 21, 2013 13:55\nPoznato nam je da je Odlukom o ustanovljavanju dana bezbednosti i zdravlja na radu u Republici Srbiji ("Sl. glasnik RS", br. 17/2010) određen 28. april kao DAN BEZBEDNOSTI I ZDRAVLJA NA RADU.\nTokom proteklih godina nisam primetio da je bilo nekih ozbiljnijih aktivnosti povodom navedenog "dana BIZNR"(koje bi trebalo da prate i javni mediji), ali se nadam da će se nešto u budućnosti, možda čak i ove godine, promeniti.\nJa moram da priznam da sam bio nesposoban da pronađem te dodatne informacije, te Vas molim da mi neko prosledi link (postoji mogućnost da informaciju još nisu ni objavili na internetu).\nPoslao: Pet Feb 22, 2013 15:01\nPoslao: Pon Feb 25, 2013 12:53\nHvala kolega Galamiću, sada sam i ja našao na sajtu, ali u trenutku pisanja mog prethodnog teksta navedenog obaveštenja nije bilo.\nMalo je nelogično da oglas prvo izađe u štampanom izdanju (a možda upravo tako i treba), ipak, dobro je da ga ima.\nPoslao: Čet Maj 02, 2013 12:11\nStatistika pokazuje da se najveći broj povreda na radu dešava zbog nepoštovanja bezbednosnih propisa i nekorišćenja zaštitne opreme, a povrede su najčešće na gradilištima.\nPodaci Međunarodne organizacije rada pokazuju da godišnje 2,3 miliona ljudi u svetu pogine na poslu, što je u proseku 6.300 ljudi svakog dana, a posledica toga su gubici od četiri odsto svetskog bruto nacionalnog proizvoda.\nMeđunarodna organizacija rada ustanovila je 2003. godine 28. april\nkao Svetski dan bezbednosti i zdravlja na radu. Pre toga bio je to Dan sećanja na poginule na radnom mestu...\nPoslao: Pon Okt 20, 2014 11:29\njutros sam na TV uhvatio deo intervijua Vere Božić-Trefald u kome je pomenuto da je u najavi Konferencija koja će se baviti stresom na radnom mestu (ili već nešto slično), moje je pitanje da li je nekome poznato o kakvoj je konferenciji reč i da li zna mesto i vreme održavanja?\nPoslao: Pon Okt 20, 2014 13:50\nmoderator Aleksandar Đorđević Agencija Superstar Worldwide\nneznam da li je učestvovanje po pozivu\nPoslao: Uto Okt 21, 2014 17:10\nDa Zorane, po ppzivu je seminar, zbog ograničenog broja mesta.


Novi zakon za više žena na vodećim pozicijama › Made-in-Germany.rs\nIako se na čelu Nemačke nalazi Angela Merkel, žena sa najdužim na svetu stažom u vođenju države, položaj lepšeg pola u sektoru biznisa u ovoj zemlji nije toliko povoljan, jer je za nemačku ženu danas lakše da dođe na čelo države nego da postane direktor u nekoj firmi, piše Blic.\nU najvećoj evropskoj ekonomiji na čelu kompanija su najčešće muškarci, ali bi to uskoro trebalo da se promeni sa usvajanjem zakona koji će propisati obaveznu kvotu za žene u višem kompanijskom menadžmentu. Ovakav potez koalicione vlade je pozdravljen kao novi korak ka polnoj ravnopravnosti na radnom mestu.\nNedavno istraživanje švedsko-nemačke fondacije AllBright je pokazalo da u upravnim odborimaa nemačkih kompanija koje se kotiraju na Daks indeksu žene učestvuju sa svega 12,8 posto. Poređenja radi, procenat žena na vodećim pozicijama u SAD iznosi 28,6, u Švedskoj 24,9, a u Velikoj Britaniji 24,5. Dodatno zabrinjavaju podaci da je broj žena na višim rukovodećim položajima u Nemačkoj pao početkom septembra na 23, sa 29 koliko ih je bilo godinu dana ranije.\nUkoliko se posmatraju kompanije koje se na berzi kotiraju po drugim indeksima rezultati su još gori, pa tako u svih 160 firmi samo 10 procenata rukovodećih mesta popunjavaju žene. Istraživanje je otkrilo i da 11 kompanija Daks indeksa nije uopšte imalo žene u svojim upravnim odborima, napominje Fajnenšl Tajms.\nPolitičke stranke koje se zalažu za novi zakon smatraju da sistem dobrovoljnih zalaganja za rodnu ravnopravnost, koji je na snazi od 2015. godine, nije dao rezultate. Nemačka ministarka za porodicu i žene, Franciska Gifei, tim povodom je rekla da je propao pokušaj podsticanja firmi da dobrovoljno zaposle više ženskih rukovodilaca, te je sporazum koalicionih stranaka nazvala istorijskim prodorom.\nNaime, prema novim pravilima, svaki upravni odbori sa više od tri člana ubuduće će morati da imaju najmanje jednog ženskog člana. Sporazum nalaže i da se 30 posto mesta u nadzornim odborima kompanija u kojima vlada ima većinski udeo mora opredeliti za žene, a kvota će biti uvedena i za javna tela kao što su Savezni zavod za rad i fondovi zdravstvenog, penzijskog i osiguranja od nezgoda, u kojima na rukovodećim mestima žene čine samo 14 procenata.\nIpak, i dalje postoji bojazan da ni ovaj zakon neće mnogo promeniti trenutnu situaciju, imajući u vidu da se on ne odnosi na odbore koji imaju manje članova, tako da se procenjuje da će novi propisi uticati samo na 30 od 107 najjačih kompanija u Nemačkoj. Pored toga, još uvek nije poznato ni kakve će kazne i posledice snositi kompanije koje neće želeti da ispoštuju nova pravila.\nOd MiG na 24/12/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar


STRUČNJACI UPOZORAVAJU: Tokom pandemije porastao broj ljudi sa suicidnim mislima : Nadlanu.com\nSTRUČNJACI UPOZORAVAJU: Tokom pandemije porastao broj ljudi sa suicidnim mislima\nObjavljeno 11. sep 2020. / 09:00:08\nJuče je obeležen Svetski dan prevencije suicida, a dočekan je uz dodatnog uzročnika stresa i strahova - koronavirus. Direktorka Klinike za psihijatrijske bolesti "Dr Laza Lazarević" Ivana Stašević Karličić u izjavi za portal "Nova.rs" kaže da je u toku istraživanje čiji preliminarni rezultati pokazuju da je tokom pandemije porastao broj onih koji su imali suicidne ideje i pokušaje, pa su zbog toga bili zbrinuti u toj ustanovi.\n- U Srbiji još uvek nije u završeno istraživanje koje će pokazati uticaj pandemije na suicidalnost, a koje se odnosi na širi region Beograda. Preliminarni rezultati govore u prilog povećanja broja ljudi sa suicidalnim idejama i pokušajima koji su zbrinuti u Klinici Dr Laza Lazarević, i to tokom maja i jula ove u odnosu na isti period prošle godine. Složenijom statističkom analizom koja će uslediti biće utvrđena značajnost ovog porasta, što će se i analizirati u svetlu okolnosti u vezi sa pandemijom kovid 19 - objasnila je.\nStašević Karličić je po struci psihijatar, pa je objasnila čitav niz najrazličitijih osećanja i zebnji koje su nas zadesile proteklih meseci. Šta nam se događalo i još uvek se događa, a sa posledicama se lagano suočavamo i tek ćemo se suočavati.\n- Epidemija bolesti koja može imati i smrtni ishod i sve ostale okolnosti u vezi sa tim – promena životne rutine u cilju sprovođenja protivepidemijskih mera, posledična ekonomska i politička kriza, strah od bolesti, gubitak voljenih, ograničen pristup sistemu zdravstvene zaštite, svakako su stres visokog intenziteta za celokupnu populaciju. Rezultat delovanja stresogena na čoveka je akutni poremećaj unutrašnje ravnoteže koja se u prvo vreme, u pokušaju njenog ponovnog uspostavljanja, manifestuje kao strah, uznemirenost, gubitak koncentracije, razdražljivost, poremećaj spavanja. Ako i nakon nekoliko nedelja borbe sa stresogenom situacijom ne dođe do adaptacije, razvijaju se depresivni simptomi i tada već možemo govoriti o bolesti. Depresija jeste vodeći faktor rizika sa samoubistvo - kaže Stašević Karličić.\nOna upozorava da su studije dokazale da je oko 80% ljudi koji su izvršili suicid bolovalo od depresije koju nisu uopšte ili su je lečili neadekvatno. Imajući u vidu sve prethodno navedene fakte, SZO je predvidela rast kako depresije, tako i stope samoubistava kao rezultat uticaja pandemije korone na mentalno zdravlje stanovništva.\ndepresijaepidemijapandemija koronavirusasuicidsuicidne misli\nHOSPITALIZOVANA 93 OBOLELA PACIJENTA: U Srbiji 566 novih slučajeva koronavirusa,…


Da li je i kada zakazana tribina Saveza za Srbiju?\nPočetak/Politika/Da li je i kada zakazana tribina Saveza za Srbiju?\nTribina Saveza za Srbiju koja je najavljena za petak 19. oktobar, od 18.00 časova u sali Simfonijskog orkestra, neće se održati u tom prostoru jer, kako u saopštenju navodi direktor Simfonijskog orkestra Svetozar Vezenković, toj ustanovi nikada nije podnet nikakav pisani zahtev za zakup sale.\nU saopštenju se navodi da je sala Niškog simfonijskog orkestra svakog dana zauzeta zbog proba za predstojeći festival NIMUS, kao i to da nikada nije zaključen Ugovor o iznajmljivaju sale sa predstavnicima Saveza za Srbiju.\n„Niški simfonijski orkestar je o pomenutoj tribini saznao iz medija, a shodno činjenici da se naša ustanova intezivno priprema za predstojeći festival NIMUS, zakazan za narednu nedelju, neprijatno smo iznenađeni neprofesionalnošću organizacije „Savez za Srbiju“ koja je o datumu, vremenu i mestu održavanja tribine obavestila medije ali ne i nas domaćine, ne poštujući ustaljenu proceduru iznajmljivanja naše sale“ stoji u saopštenju koje potpisuje direktor Simfonijskog orkestra Svetozar Vezenković.\nDemanti predsednika Gradsog odbora DS Miodraga Stankovića\nU vezi sa ovim događajem predsednik Gradskog odbora DS Miodrag Stanković, koji je u ime Saveza za Srbiju bio zadužen za organizaciju tribine, demantovao je navode iz saopštenja direktora Simfonijskog.\nNaime, Stanković je rekao da je telefonom nekoliko puta razgovarao sa direktorom Simfonijskog, koji mu potvrdio da je termin rezervisan za njihovu tribinu i da je potrebno samo da potpišu Ugovor o iznajmljivanju sale u toku nedelje.\n„Pitao direktora Simfonijskog da li je slobodan termin devetnaestog za održavanje tribine, čovek mi je odgovorio da je termin slobodan i da nema nikakvih događaja u tom terminu u sali. Inače, iznajmljivanje sale košta 18 hiljada dinara. Pitao sam da li je potrebno da se Ugovor potpiše odmah, na šta je on odgovorio da nije problem da se to reguliše u toku nedelje, jedino je bitno da se uplata izvrši pre održavanja tribine“ naveo je Stanković.\nMiodrag Stanković je kazao da je u ponedeljak pokušao da dobije direktora Simfonijskog, ali da nije uspeo, te je u utorak otišao da potpišu ugovor.\n„Kada sam otišao da potpišemo Ugovor, čovek mi je rekao da se nismo sve dogovorili i da mi nekakav zahtev nismo uputili, mada on meni nikakav zahtev nije ni pomenuo, i da je on zakazao probu u tom terminu“ rekao je Stanković.\nStanković je takođe dodao da će se tribina ipak održati, ali da će javnost o detaljima saznati nakon konferencije za medije koja je zakazana u prostorijama Media i reform centra Niš, u sredu u 13.00 časova.\nU raspravu ušao i SNS\nU ovaj događaj uključila se saopštenjem i Srpska napredna stranka. Oni navode da izražavaju gnušanje prema politici laži, vređanja i medijskog pritiska, koju predstavnici tog političkog bloka primenjuju prema jednoj gradskoj ustanovi kulture.\n„Miodrag Stanković, predsednik Gradskog odbora Demokratske stranke Niš, predstavljajući se kao organizator tribine te opozicione grupe koja sebe naziva alternativom aktuelnoj vlasti, dozvolio je sebi slobodu da saopšti da je usmeno zakazano korišćenje sale Niškog simfonijskog orkestra, obmanjujući javnost neistinama i uvredama na račun direktora ustanove i Srpske napredne stranke“ navodi se u saopštenju SNS-a.\nGradski odbor DS Miodrag Stanković Niški simfonijski orkestar SNS Svetozar Vezenković


Španiji i Portugalu tri sedmice da srede budžete - Akta.ba\nŠpaniji i Portugalu tri sedmice da srede budžete\nEvropska komisija će u utorak, 5. jula, odobriti Španiji i Portugalu još tri sedmice tokom kojih treba da preduzmu korake radi smanjenja deficita i izbjegnu fiskalne sankcije, izjavio je danas izvor iz EU.\n03.07.2016. 17:22 / Izvor: SRNA\nAnalitičari navode da ovaj potez predstavlja samo privremeni kompromis između zemalja sa fiskalnom disciplinom, na čelu sa NJemačkom i predstavnika članica sa fleksibilnijim budžetima koje traže dodatne olakšice u vrijeme kada su suočene sa smanjenim ekonomskim rastom, visokom stopom nezaposlenosti i sve većom podrškom antievropskim strankama.\nItalijanski premijer Mateo Renci je prošle sedmice otvoreno zatražio da ne bude kazni za Portugal i Španiju, dok je guverner Centralne banke NJemačke Jens Vidman za to da se ne olakšavaju fiskalne regulative.\nPrema riječima izvora, na sastanku u utorak u Strazburu, Evropska komisija će saopštiti da dvije zemlje nisu preduzele efikasne postupke za smanjenje prevelikih deficita, ali da i dalje mogu da izbjegnu predložene sankcije.\nEvropska komisija će Španiji i Portugalu dati vremenski rok do 27. jula da predlože efikasne mjere kako bi izbjegle finansijske kazne predviđene regulativama EU, mada nikad nisu bile primjenjene.\nEvropska komisija je u maju donijela odluku da Španiji i Portugalu odobri još godinu dana roka da smanje deficit u budžetu, ali je pod pritiskom mnogo strožih članica, Brisel najavio da će konačnu procjenu o tome da li će biti sankcija objaviti u julu.


MUŠKARCI su ludi za ovim devojkama, ali beže od njih: Evo koja vaša OSOBINA plaši jači pol - Smedia\nStručnjaci sa Univerziteta u Teksasu i Kaliforniji sproveli su istraživanje na temu muško-ženskih odnosa i došli do zanimljivih rezultata.\nMuškarci govore da žele pametnu ženu, ali svojim odabirom uglavnom često pokazuju da imaju drugačije afinitete. Dva američka univerziteta odlučila su da sprovedu opsežno istraživanje na temu muško-ženskih odnosa i da odgovore na večno pitanje – vole li muškarci pametne žene?\nTokom preliminarne ankete 86 posto muškarca izjavilo je da vole pametne žene i da im ne bi bio problem da budu sa ženom koja je pametnija od njih. Nakon toga podvrgnuti su raznim eksperimentima u kojima su njihove tvrdnje testirane kako bi se otkrilo jesu li bili iskreni.\nStručnjaci su simulirali testove inteligencije tokom kojih su ispitanike udružili s privlačnim ženama koje su na...


Video pokazuje kako HarmonyOS 2.0 izgleda na Huawei Mate X2 telefonu\nPočetnaVestiSoftware/WebVestiVideo pokazuje kako HarmonyOS 2.0 izgleda na Huawei Mate X2 telefonu\n28.04.2021 12:45 | 0 Software/Web\nHarmonyOS 2.0 je Huaweijeva sopstvena softverska platforma, koja bi od juna trebalo da postane dostupna korisnicima. Platforma je već u finalnim fazama razvoja, a tu je i prvi video koji pokazuje kako operativni sistem izgleda na Huawei Mate X2 telefonu.\nKorisnički interfejs, na prvi pogled, ima dosta sličnosti sa Androidom, posebno u sektoru polja za obaveštenja, izgledu i dizajnu ikonica. Svajpovanje na dole, bilo gde na ekranu, poziva pretraživač telefona, a očekuje se da će za globalne uređaje biti implementiran Petal Search.\nKontrolni centar može da se otvori iz gornjeg desnog ugla, dok obaveštenja sa istom gestikulacijom mogu da se pokrenu sa suprotne strane.\nDemonstrirane aplikacije su Huaweijeve vizije Calendar i Notes servisa, a izgleda da će operativni sistem imati drugačiji tip vidžeta, koji će omogućiti korišćenje gestikulacija kako bi se obezbedilo više informacija bez otvaranja aplikacija.\nKreatori Instagram sadržaja će uskoro moći više da zarađuju


Bosna i Hercegovina suočena sa novim ekonomskim izazovima - Akta.ba\nEkonomija Bosne i Hercegovine se snažno oporavila u 2021. godini nakon ekonomske krize izazvane pandemijom, sa procijenjenim rastom od 7,1 procenta.\n04.05.2022. 10:54 / Izvor: Akta.ba\nŠest zemalja Zapadnog Balkana suočava se sa novim ekonomskim izazovima uprkos neočekivano snažnom oporavku od recesije izazvane pandemijom COVID-19, navodi se u najnovijem Redovnom ekonomskom izvještaju za Zapadni Balkan (koji predstavlja 21. izdanje ove publikacije).\nEkonomija Bosne i Hercegovine se snažno oporavila u 2021. godini nakon ekonomske krize izazvane pandemijom, sa procijenjenim rastom od 7,1 procenta. Rast realnog BDP-a je vođen naglim skokom izvoza i snažnim rastom privatne potrošnje. Međutim, očekuje se usporavanje rasta ekonomske aktivnosti u 2022. godini na 2,7 procenta, kako rat u Ukrajini bude uticao na trgovinsku razmjenu i dodatno povećao cijene energije i hrane.\n"Neizvjesnost i uticaji rata u Ukrajini pojačavaju potrebu da vlasti u Bosni i Hercegovini ubrzaju strukturne reforme i vode obazrivu fiskalnu politiku kako bi ublažili povećane rizike, uz istovremeno nastojanje da kreiraju ekonomske prilike za svoje građane i postignu otporan oporavak nakon pandemije COVID-19", rekao je Christopher Sheldon, šef ureda Svjetske banke za Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru.\nRast BDP-a u ovom regionu dostigao je stopu od 7,4 procenta u 2021., nakon pada od 3,2 procenta u 2020. Ovaj povratak na putanju rasta bio je praćen otvaranjem velikog broja novih radnih mjesta, a potražnja za radnom snagom doprinijela je smanjenju siromaštva u svih šest zemalja Zapadnog Balkana. Stopa zaposlenosti na Zapadnom Balkanu porasla je u 2021. na istorijski najviši nivo od 45,8 procenata, prvenstveno vođena oporavkom zaposlenosti u Srbiji i na Kosovu. Glavni pokretač rasta bio je izuzetno snažan oporavak potrošnje, čemu su doprinijeli fiskalni podsticaji, oslobađanje potisnute potražnje i ublažavanjem ograničenja kretanja i putovanja.\nMeđutim, post-pandemijski oporavak prekinut je početkom rata u Ukrajini, čije se posljedice osjećaju širom ovog regiona. Prema sadašnjim projekcijama, u 2022. stopa rasta na Zapadnom Balkanu iznosit će 3,1 procenta.\n"Uprkos snažnom oporavku od pandemije, Zapadni Balkan se sada suočava sa novim izazovima čiji uticaj dodatno otežava rat u Ukrajini, a među njima su rast cijena energije i hrane, visoka inflacija i usporavanje trgovinske razmjene i investicija", rekla je Linda Van Gelder, direktorica Svjetske banke za Zapadni Balkan.\n"Zemljama Zapadnog Balkana bit će potrebna pažljivo promišljena podrška u vidu javnih politika koje će im omogućiti da nađu izlaz iz ovih kriza i zaštite značajne rezultate ostvarene tokom 2021., između ostalog i na polju smanjenja siromaštva".\nEkonomskim izgledima ovog regiona prijete ozbiljni negativni rizici. Širenje sukoba ili dugotrajan rat u Ukrajini mogli bi dodatno da otežaju globalnu trgovinu i dovedu do rasta cijena energije i hrane. Rizici refinansiranja mogu se javiti ukoliko se nastavi trend nepovoljnih uslova na inostranim finansijskim tržištima. Održivost javnog duga može postati razlog za brigu ako se već ograničeni fiskalni prostor dodatno suzi usljed odgovora javnih politika na više cijene energije i hrane uz povećanje troškova refinansiranja.\n"U takvom okruženju, zemlje moraju da usmjere svoje javne politike na izgradnju otpornosti i sprovođenje strukturnih reformi u cilju podrške rastu i prevazilaženja kriza", kaže Sanja Madžarević-Šujster, viši ekonomista Svjetske banke i jedan od autora izvještaja.\n"Sa ograničenim fiskalnim prostorom, zemlje će morati pažljivo da izvagaju troškove i koristi od preuzimanja novih finansijskih obaveza u cilju odgovora na više cijeneenergenata i hrane, pri čemu bi kao prioritet trebalo da postave potrebe najosjetljivijih domaćinstava", navodi Madžarević-Šujster.\nU kontekstu energetske krize u Evropi, u izvještaju se predstavlja i procjena osetljivosti zemalja Zapadnog Balkana na udare izazvane rastom cijena energije, mjera koje države usvajaju radi ublažavanja njihovog uticaja i mogućih efekata krize na buduću zelenu energetsku tranziciju.\nU izvještaju se navodi da na Zapadnom Balkanu ne može biti održivog rasta bez strukturnih reformi u cilju podizanja produktivnosti, jačanjakonkurentnosti, ulaganja u ljudski kapital i unaprjeđenja upravljanja. U ovom neizvjesnom okruženju, ekonomski rast podstakle bi mjere za smanjenje regulatornih troškova za privredu, povećanje tržišne konkurencije, podrške učešću svih građana na tržištu rada i jačanje nezavisnosti javnih institucija.\nNajavljen nastavak saradnje na projektu podrške zapošljavanju\nUsvojen plan aktivnosti projekta "Energetska efikasnost u BiH"\nDrina i Ćehotina dobijaju obaloutvrde sa uređenim šetalištima


Vesti online / Vesti / Srbija / Smanjuje se broj država koje priznaju Kosovo: Ako padne ispod 100, dva su scenarija\nSmanjuje se broj država koje priznaju Kosovo: Ako padne ispod 100, dva su scenarija\nMoguće je da u narednom periodu na Kosovu bude protesta jer sve tapka u mestu. Nema novih priznanja poslednjih godina, a sa druge strane, imamo provlačenja priznanja, što stvara opšti utisak da se ta "nezavisnost" nekako manje vrednuje sada, nego 2009. godine.\nKosovo nije nezavisno\nČinjenica da su čak dve države povukle priznanje nezavisnosti Kosova u kratkom roku ne ide na ruku Prištini, ni u diplomatskom smislu, a još manje na terenu.\nPrema rečima našeg sagovornika Darka Dimitrijevića, inače i člana tima za zajednice pri kabinetu tzv. predsednika Kosova, ističe da je albansko društvo sve više apatično, kao i da mnogo manje veruju u "nezavisno" Kosovo nego što je to bilo pre nekoliko godina.\nAko ovome dodamo da je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio da očekuje da će broj zemalja koje su priznale Kosovo sa 114 pasti na ispod 100 zemalja, onda nije teško zamisliti da će se ostvariti Dimitrijevićeve prognoze da bi Kosovo moglo da se "zatalasa".\n* Predstavnik NATO ne priznaje nezavisnost Kosova\n* Sunovrat u najavi: Priština objavljuje "rat" Briselu\n- Veoma je moguće da u narednom periodu imamo i proteste građana, jer sve tapka u mestu. Nema novih priznanja poslednjih godina, a sa druge strane imamo povlačenja priznanja, što stvara opšti utisak da se ta ’nezavisnost‘ nekako manje vrednuje sada, nego recimo 2009. godine - kaže sagovornik Sputnjika.\nOn napominje da ovakve stvari i politički utiču na status Kosova u međunarodnim tokovima i da je to jedan od razloga zbog čega Priština insistira da se Amerika uključi u pregovore.\nPavle Jevremović, bivši ambasador Srbije u Ujedinjenim nacijama, dodaje da je pravno nebitno koliko je država priznalo Kosovo, jer bez odluke Saveta Bezbednosti ne može da postane član UN.\n- Bez kvalifikovane većine i SB nema ništa! Ovo malo jeste iznenađujuće sa povlačenjem priznanja, jer to nije uobičajena praksa, ali to politički smanjuje ugled i poziciju Kosova i protagonista njihove nezavisnosti - objašnjava Jevremović.\nŠta ako padne ispod 100?\nPovlačenje priznanja, prema rečima Stefana Surlića sa Fakulteta političkih nauka, ima jaku simboličku poruku, jer ako broj priznanja Kosova padne ispod 100 država to bi značilo da više od polovine zemalja sveta ne priznaje nezavisnost Kosova.\n- Upravo ta aktivnost jača poziciju Srbije pred najavljeni sporazum sa Prištinom kao uslov za dalje evropske integracije. Naravno, dva su scenarija moguća. Povlačenje priznanja mogu da smanje pritisak na Srbiju, jer jača argument da pet članica EU nisu priznale Kosovo, kao i da raste broj zemalja u svetu koje ne priznaju Kosovo. Sa druge strane, pojačana diplomatska aktivnost Srbije može da proizvede veći pritisak na Srbiju, onih koji tradicionalno podržavaju Kosovo, da prekine sa ovakvom diplomatskom praksom. Tačnije, da ne poziva druge države da povuku priznanje Kosova - objašnjava Surlić.\nU svakom slučaju, zaključuje on, bez obzira na ishod, poruka koju ovakvom diplomatskom aktivnošću Srbija jasno šalje jeste da, bez obzira što je nezavisnost Kosova proglašena još 2008. godine, što znači da će iduće godine biti 10 godina od tog čina, rešavanja konačnog pitanja statusa Kosova ne može da bude rešeno bez pristanka i saglasnosti Srbije.\nRanije je ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio da je, nakon što je Gvineja Bisao povukla priznanje Kosova, spisak od 114 zemalja koje su priznale Kosovo "šarena laža".\nŽarković: Vučić našao krivce za...\nDanas bi im bila godišnjica braka, a evo gde su...\nIz UN objašnjeno: Tači i Haradinaj nisu...\nGojković: Ne mešamo se u izbore u BiH\nPožar u centru Kosovske Mitrovice\n"Kraljevski klub" bez bitnog igrača bar mesec...\nLampard posle velike pobede nad Murinjom:...\nKreće Kup Srbije, Partizan u Lazarevcu, Zvezda...\nSinišin sin istetovirao lik oca\nBorković: Branio sam se, ne daju da Srbin bude...\nU Dubaiju predstavljene najskuplje...


Jeftini letovi iz Španije do Tajlanda - Avio karte Španija Tajland - eSky.rs\nAvio karte iz Španije do Tajlanda\nPretražite letove iz Španije do Tajlanda\nProverite najbolje prilike za letove iz Španije do Tajlanda\nZa rutu iz Španije do Tajlanda nema direktne veze\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije do Tajlanda na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije do Tajlanda?\n✔ Ako rezervišem let iz Španije do Tajlanda, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije do Tajlanda?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Španije do Tajlanda uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Kompanija Nike predstavila nove pametne patike - Trebevic.net\nKompanija Nike predstavila je još jedan model patika koji je u stanju da se samostalno pertla, te ima i druge opcije koje ga pozicioniraju visoko u svijetu pametne obuće.\nSa pametnim funkcijama došla je i, kako tvrde upućeni, solidna cijena, pa su nove Nike izgleda namijenjene onima sa nešto dubljim džepom.\nRadi se o modelu Adapt BB, koji samostalno vezuje pertle baš kao u kultnom filmu „Povratak u budućnost“. Nove Nike bi na tržištu trebalo da se nađu 29. maja, a po cijeni od 350 dolara, što je ipak nešto povoljnije od modela HyperAdapt 1.0 iz 2016. godine, za koji je moralo da se izdvoji čak 720 dolara.\nSamostalno vezivanje pertli funkcioniše uz pomoć malog motora koji se nalazi u osnovi patike, te zateže pertle kada se aktivira. Adapt BB se pored toga povezuje i sa pametnim telefonom korisnika, koji zahvaljujući tome preko prilagođene Nike aplikacije može da podešava veličinu, modifikuje svjetla, te provjerava koliko je baterije potrošeno.


Tošić stigao kod Piksija – drugi najplaćeniji srpski fudbaler!\nFudbalski reprezentativac Srbije Duško Tošić napustio je Bešiktaš i prihvatio bogatu ponudu Gvangžu RF, čiji je trener Dragan Stojković Piksi. Tošić je potpisao dvoipogodišnji ugovor sa Kinezima i prema pisanju turskih medija zarađivaće 5,8 miliona evra po sezoni. To znači da je postao drugi najplaćeniji srpski fudbaler, iza veziste Mančester Junajteda Nemanje Matića. Tošić iza sebe ima sjajne tri godine…\nZlatan Prešić držao predavanje Rusima\nU Moskvi održano Superfinale Sverusijskog NCAA pod nazivom “Kup Belova”.Na Superfinale plasirali su se: Univerzitet iz Moskve imena Lomonosova, Moskvska Državna akademija fizičke kulture, državni Univerzitet dizajna i savremenih tehnologija iz Sankt Peterburga i Jekaterinburski državni univerzitet. Pobjednik Superfinala je Moskovski Univerzitet imena Lomonosova! U okviru ovog košarkaskog praznika održano je i nekoliko pratećih aktivnosti, Savjet Asocijacije Studentskog basketbola, kao…


SportDC - Vesti - Futsal - Danas odluka kome Kup BiH?\nUtorak, 28.06.2022 17:07\n18.05.2022 Ismet Nimanović\nPrvotimac Salinesa, Davor Arnautović pred revanš utakmicu finala Kupa BiH protiv Mostar SG Staklorad je rekao:\n„ To će biti veoma zahtjevna utakmica protiv favoriziranog rivala koji stiže se velikom prednošću. Pokušaćemo nadoknaditi prednost protivnika, ali bi nas zadovoljila bilo kakva pobjeda sa kojom bismo napravili što bolju uvertiru pred finale plej ofa Premijer futsal lige BiH koje nas očekuje već u subotu 21. maja“\nPred drugu finalnu utakmicu Kupa BiH u futsalu, najbolji strijelac FC Mostara SG Nermin Kahvedžić je rekao :\n„Naš cilj je uvijek dupla kruna, imamo priliku da odradimo prvi dio posla i da osvojimo trofej u Kupu BiH. U Tuzlu idemo sa odličnom prednošću od 4 gola i imamo puno pravno na optimizam. Ne potcjenjujemo protivnika, ali odradili smo dobar posao u Mostaru tako vjerujem da će ishod biti najpovoljniji po nas“ „\nTuzla : FC Salines - FC Mostar SG Staklorad , SKPC „Mejdan“ u 20:15 sati, 1. sudija : Željko Dragojević (Banja Luka), 2. sudija : Siniša Ivančević (Banja Luka ), 3. sudija : Mirza Zubić (Visoko), delegat : Dražen Mustapić (Široki Brijeg), posmatrač suđenja :Mujo Tutun (Sarajevo) .\nFutsal Muškarci Bosna i Hercegovina Hercegovačko-neretvanski kanton Mostar


Skupština Srbije - horske pretnje i rijaliti rečnik | Insajder TV - Više od vesti\nPojedini poslanici kada utvrde da su stvoreni uslovi - mikrofon, govornica i publika (potencijalno višemilionska jer se sednice parlamenta prenose na RTS) – propuštaju priliku za konstruktivnost i obrušavaju se na sve koji im padnu na pamet s čijim se mišljenjem ne slažu. Poslednjih dana kao da se mete ne biraju – ne samo opozicionari već i glumci, profesori, mediji, sudije, novinari, pa i predstavnici Evropske unije... Svako ko je izgovorio bilo šta što se ne uklapa u tonove horskog pevanja parlamenta i vlasti.\nNa repertoaru su ponovo „hitovi“ devedesetih - domaći izdajnici i strani plaćenici, nepatriote, „evergrini“ poput lopova, ali je arsenal obogaćen i nekim svežijim poput „moralne nakaze“. Sve u svemu govor kojim je parlament pretvoren u skupštinsku nakazu u kojoj su i poslanička funkcija i skupštinska govornica i vreme u TV prenosu – zloupotrebljeni. Atmosfera kao na srpskim stadionima - tonom parlamenta se diriguje „sa šipke“, a svaki poslanik se trudi da se što više utopi u gomilu i što manje pokaže da ima mišljenje i ume da ga formuliše, obrazloži i agituje za njega.


Nadležni u RS-u o otpadu na Drini: Hitno ćemo tražiti sastanak s ministrima iz Srbije i Crne Gore – Bistro Bosno i Hercegovino!\n4. Januara 2021. 19. Januara 2021. Senad\t0 Comments\nMinistarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS-a hitno će inicirati sastanak s novim resornim ministrima Srbije i Crne Gore kako bi se pronašlo rješenje za desetine hiljada kubika plutajućeg otpada na rijeci Drini.\nU Ministarstvu su naveli da je ovo dugogodišnji problem na koji Vlada Republike Srpske već dugo upozorava.\n“U nekoliko navrata smo pokušali organizovati tripartitni sastanak nadležnih ministarstava Srbije, Crne Gore i RS-a, ali očigledno da nisu svi iskreno bili za dogovor”, naveli su u Ministarstvu.\nNajveći problem, tvrde, leži u rijeci Lim, uz čije obale je veliki broj divljih deponija.\n“Bio je cijeli niz sastanaka sa direktorima hidroelektrana na tom području i sa načelnicima općina, s nadležnim ministarstvom Srbije. S druge strane, nadležni u Crnoj Gori do sada nisu pokazali interesovanje za rješavanje ovog problema”, istakli su u Ministarstvu.\nDirektor Hidroelektrana na Drini Nedeljko Perišić izjavio je ranije da je na krunu brane u Višegradu pristiglo skoro četiri hiljade kubika plutajućeg otpada usljed pucanja specijalne lančanice, što bi moglo da ugrozi rad ovog preduzeća.\nOčekuje da će se u rješavanje ovog problema uključiti više institucije i iz Srbije i Crne Gore, iz kojih dolazi plutajući otpad.\n← Ekološka katastrofa na Drini, jedna od najljepših rijeka Evrope je postala odlagalište smeća\nHidroelektrana Višegrad: Sutra počinje čišćenje otpada na Drini →\nOpština Jajce se pridružila Inicijativi ‘Opštine bez brana’\n22. Marta 2022. 1. Aprila 2022. Senad\t0\n29. Juna 2008. 5. Juna 2019. Rusko\t1


Pajtić i Makanova na podunavskoj konferenciji u Briselu | Autonomija\nPajtić i Makanova na podunavskoj konferenciji u Briselu\nPredsednik i potpredsednica Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić i Ana Tomanova Makanova učestvovaće na dvodn…\nPredsednik i potpredsednica Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić i Ana Tomanova Makanova učestvovaće na dvodnevnoj međunarodnoj konferenciji podunavskih zemalja, gradova i regiona „Dunav – reka evropske budućnosti“, koja sutra počinje u Briselu. Na konferenciji će biti predstavljeni ekonomski, infrastrukturni, razvojni, kulturni i turistički potencijali Vojvodine, navodi se u saopštenju pokrajinskog sekretarijata za informacije.\nKonferencija „Dunav – reka evropske budućnosti“ održaće se u briselskom predstavništvu nemačke pokrajine Baden-Virtemberg. Delegaciju Srbije predvodi potpredsednik vlade Božidar Đelić. Cilj konferencije je da institucije u Briselu više pažnje posvete saradnji podunavskih zemalja, navodi se u saopštenju i dodaje da će na kraju konferencije biti usvojena i Deklaracija o podunavskoj saradnji.


Bugajski: EU je slab igrač, SAD imaju hitnija pitanja, konačni sporazum onda kad Beograd prizna Kosovo - Kosovo Online\nBugajski: EU je slab igrač, SAD imaju hitnija pitanja, konačni sporazum onda kad Beograd prizna Kosovo\n29. Novembar 2021. • 14:36\nIzvor: novosti/prt scr\nČlan Centra za analizu evropske politike u Vašingtonu Januš Bugajski u intervjuu za Kosovo onlajn navodi da "neće biti konačnog sporazuma u dijalogu dok Beograd ne prizna realnost da je Kosovo nezavisna država". Takođe, ukazuje da bi Zajednica srpskih opština mogla da izraste u novu Republiku Srpsku, ali i da bi moglo doći do novih incidenta na Kosovu.\nDa li su pregovori Beograda i Prištine koje vodi EU propali i da li bi trebalo da ih preuzme neko drugi, SAD ili da se vrate pod okrilje UN?\nPregovori se neće završiti konačnim sporazumom dok vlada u Beogradu ne prizna realnost da je Kosovo nezavisna država. EU je postala slab međunarodni igrač bez kohezije ili zamaha, a SAD su ometene hitnijim međunarodnim krizama. Nažalost, kao u svim takvim sporovima, međunarodna pažnja postaje fokusirana samo kada postoji neposredna opasnost od nasilja.\nPriština odbija da sprovede sporazum o Zajednici srpskih opština, poredeći je sa Republikom Srpskom. Da li zaista postoje sličnosti i da li i dalje očekujete međunarodni pritisak na Prištinu da ispuni svoje obaveze?\nOstaje nejasno šta bi trebalo da bude Zajednica srpskih opština. Ako dobije bilo kakvu strukturu na izvršnom nivou odvojenu od centralne vlasti, onda može evoluirati u drugu Republiku Srpsku i ugroziti teritorijalni integritet, istovremeno omogućavajući nove puteve za subverziju Moskve. Najbolje rešenje bi bila administrativna decentralizacija, gde bi opštinske vlasti imale veću kontrolu nad kulturom, privredom, obrazovanjem, uslugama... Ali ovaj aranžman mora biti zasnovan na geografiji, a ne na etničkoj pripadnosti. Svaka etnička grupa takođe mora imati čitav niz grupnih prava da zaštiti svoj jezik, kulturu, religiju i identitet.\nOčekujete li novi sastanak Kurtija i Vučića do kraja godine ili tokom 2022. i kakva su vaša očekivanja od njihovog trećeg susreta u smislu postizanja nekakvog dogovora?\nPostoje nagoveštaji još jednog sastanka, ali on će biti bezuspešan i jednostavno će obema stranama pružiti priliku da ponovo iznesu svoje nespojive stavove. Kosovo ne može biti i nezavisna država, koju priznaju sve velike demokratije, i deo Srbije, što je stav koji podržavaju dve velike autokratije.\nDa li očekujete parlamentarne izbore na Kosovu 2022. zbog loših rezultata Samoopredeljenja na lokalnim izborima?\nIzbori su mogući, ali malo verovatni osim ako ne dođe do krize vlade 2022. Lokalni izbori pokazuju da među svim zemljama u regionu Kosovo izgleda ima najsnažniji politički pluralizam i da nijedna partija ili koalicija ne dominira na svakom nivou vlasti. Važno je da svi građani imaju izbor partija, uključujući i srpsku zajednicu, inače političari postaju korumpirani i samozadovoljni.\nOčekujete li još kriznih situacija u narednom periodu, poput onih sa prelazima Jarinje i Brnjak, te ulazak jedinica Rosu u Severnu Mitrovicu i Zvečan?\nMoglo bi biti još incidenata. Dok Priština nastoji da potvrdi svoj autoritet, Beograd pokazuje svoje mišiće, a Moskva iskorišćava sukobe između dve strane u svojoj antizapadnoj ofanzivi. Beograd treba da pazi da ne bude uvučen u regionalni sukob koji može koristiti Kremlju, a pretvoriti Srbiju u evropskog izopštenika.\nJanuš Bugajski Kosovo Srbija Sjedinjene Američke Države EU\nBugajski: ZSO bila loša ideja od početka, sadašnja vlast na Kosovu da spreči njeno osnivanje\nPrema mišljenju američkog stručnjaka za Balkan Januša Bugajskog aktuelna vlast u Prištini ne treba da prihvati sporazume koji destabilizuju Kosovo, prenosi Ekonomia onlajn.\nBugajski: Moskva se sprema za rat na Balkanu


Mari zaustavio Viktora\n– October 18, 2014Posted in: Glavne vesti\nViktor Troicki može da bude zadovoljan učešćem na ATP turniru u Beču. Naš teniser je iz kvalifikacija stigao do polufinala gde je danas zaustavljen od Endija Marija sa 6-4, 6-3. Nekada top 15 tensier, približava se ulasku u najboljih 100, pa će od ponedeljka biti na 106. mestu, a s obzirom da do kraja sezone ne brani ništa sasvim je sigurno da će i ući u top 100.\nPolufinalni duel počeo je dobrim servisima sa obe strane, a prvi brejk napravio je Mari u petom gemu i poveo sa 3-2, ali je već u narednom Viktor ribrejkom uzvratio i došao do izjednačenja 3-3. U naredna dva gema nije bilo brejkova, a onda je u devetom gemu Škot oduzeo servis našem teniseru, a potom uspeo da materijalizuje stečeno za osvajanje prvog seta rezultatom 6-4.\nDrugi set Britanac je nastavio u sjajnom ritmu, napravio brejk u prvom gemu, a potom i potvrdio stečeno za startnih 2-0. U nastavku meča promena nije bilo, pa je Britanac i dalje imao prednost brejka (5-3). U devetom gemu Srbin je servirao, ali je Mari stigao do tri meč lopte, iskoristio prvu i osvojio set rezultatom 6-3.


Hodžaj: Cilj dijaloga sa Srbijom je međusobno priznanje - Kosovo Online\n28. Januar 2022. • 17:06\nKosovo od dijaloga sa Srbijom treba da očekuje samo međusobno priznanje, ocenio je potpredsednik kosovske skupštine Enver Hodžaj, kritikujući Besnika Bisljimija, glavnog pregovarača Prištine, koji je izjavio da Kosovo i Srbija pregovaraju o sporazumu o nenapadanju.\n"Državni sekretar Blinken izjavio je početkom januara da je politika SAD međusobno priznanje Кosova i Srbije, prekjuče je to ponovio američki ambasador Hovenijer, juče i izaslanik Eskobar, ali je sinoć iznenada Besnik Bisljimi rekao da vlada ima drugi cilj u dijalogu: pregovara o sporazumu kojim će se Кosovo i Srbija obavezati da neće napadati jedni druge! Naše znanje i mašta su siromašni da bismo razumeli ovu politiku", napisao je Hodžaj na Fejsbuku.\nOn je naveo da bi platformu za dijalog trebalo predstaviti u Skupštini, a ne da Vlada ide bez planova, ideja, rokova i bez ikakvog cilja.\nEnver Hodžaj Kosovo Gabrijel Eskobar Entoni Blinken Besnik Bisljimi Srbija\nBisljimi: Sastanak na vrhu pre izbora u Srbiji\nZamenik kosovskog premijera i šef prištinskog pregovaračkog tima Besnik Bisljimi, govoreći o dijalogu sa Beogradom, izjavio je da se sastanak "šefova država" očekuje uoči izbora u Srbiji koji će biti održani 3. aprila, prenosi Reporteri.\nBlinken poručio Kurtiju: Fokusirajte se na dijalog i obaveze, izbegavajate tenzije


Energetska efikasnost: Rešenje problema starih deponija\nRešenje problema starih deponija\nProblem sa komunalnim otpadom nije novijeg datuma. Rešenja i ideje kako se mogu stare deponije sanirati dolaze sa različitih delova sveta. Jedna od ideja je došla iz Italije. Po pisanju sajta dezeen, planira se da se ostvro u Veneciji, koje je do sada korišćeno kao mesto za odlaganje optada, pretvori u zabavni park.\nIdejno rešenje budućeg zabavnog parka\nOstrvo u Venecijskoj laguni koje se do sada koristilo kao deponija, biće transformisano u veliki zabavni park. Iza ove ideje se nalazi kontroverzna kompanija Zamperla. Tvorac kompanije, Alberto Zamperla, kaže da je cilj da se ovim projektom napravi još jedna turistička i kulturna atrakcija.\nProjekat podrazumeva dekontaminaciju zemljišta, koje se koristi za odlaganje otpada još od 1985. godine, od kada je zatvoren pogon za spaljivanje otpada.\nSa druge strane, žitelji Venecije strepe od povećanja broja turista u Veneciji. Mateo Seki, iz organizacije Venecija, kaže da oni ne kritikuju ideju da se takvo zemljište obnovi i dekontaminira. Već smatra da je problem u izgradnji još jedne turističke atrakcije, jer Venecija je sama po sebi već dovoljna. Problem je i iseljavanje meštana, pa je Venecija već postala "zabavni park", smatra Seki.\nGradonačelnik Đorđo Orsoni, je rekao u intervjuu za Telegraf da je prioritet rehabilitacija ostrva, ali da se mora poštovati sam grad. "Venecija nije zabavni park i svi moraju to da imaju na umu", dodao je on.\nOstaje da se vidi da li će projekat preći iz projektne u fazu izrade. Primer ovog ostrva je dobar pimer sukoba između onih koji se bave ekologijom i zaštitom životne sredine, sa jedne strane, privatnog sektora sa druge strane i žitelja i zvaničnika jedne sredine sa treće strane. Rešenje se, kao i uvek, nalazi negde u sredini.\nTekst u saradnji sa sajtom dezeen.com. Slika preuzeta sa sajta dezeen.com.


Vitmarš: Perez će tek osetiti pritisak - Auto Moto, F1\nVitmarš: Perez će tek osetiti pritisak\nSite Default 08.11.2012., 10:53\nMartin Vitmarš je priznao da če Serhio Perez naići na čudne okolnosti kada naredne godine pređe u Meklaren iz Zaubera. Otkada je potpisao sa novim timom, Meksikanac nije osvojio ni jedan bod za svoj sadašnji tim.\n„Naići će na drugačiji svet u Meklarenu“ rekao je direktor tima Vitmarš. „Pojaviće se u Australiji naredne godine sa mnogo više pritiska na njegovim ramenima i to je nešto sa čime će morati da nauči da se nosi. Ako nismo u prva dva reda na startu, i ne borimo se za pobedu, onda kod nas, kao i u Ferariju kreće da raste pritisak kao nigde drugde.\nKada Red Bul nije bio kompetitivan niko ih nije mnogo smarao, ali biti vozač u Meklarenu nosi veliku težinu.On možda misli sada da to razume, ali ja znam da ne razume. Mi smo internacionalni brend, i trenutno imamo dva sjajna britanska vozača koji su bili najbolji koje sam mogao da nađem u trenutku potpisivanja ugovora, a sada će biti jedan britanac i jedan meksikanac, jer je opet, to bilo najbolje što smo mogli da uzmemo sa tržišta.“\nPerez je do sada impresionirao tokom sezone, popevši se na podijum u Maleziji, Kanadi i Italiji…\nPrethodna vest Manćini bez kazne\nSledeća vest Odlazi Lukić?!\nManćini bez kazne


Zvanično: Samardo Samjuels novi centar Partizana | Double - Double\nZvanično: Samardo Samjuels novi centar Partizana\nOctober 16, 2017 Miroslav Dragoljević\tLeave a comment\nNekadašnji košarkaš Klivlend Kavalirsa, Milana i Barselone, potpisao je ugovor do kraja sezone sa Partizanom, objavio je klub zvanično.\nSamardo Samjuels je rođen 1989. godine, a prvi profesionalni ugovor je potpisao sa Klivlend Kavalirsima 2010. godine, nakon što nije bio draftovan posle dve godine na koledžu Luivilu. U NBA ligi je odigrao ukupno 109 utakmica, a prosečno je beležio 5,9 poena i 3,4 skoka po susretu.\nPrvi susret sa evropskom košarkom je imao 2013. godine kada je par meseci proveo u Hapoelu iz Jerusalima, da bi potom dve sezone igrao sa Olimpiju iz Milana. Dve sjajne sezone koje je odigrao za klub iz “grada mode” su ga preporučile Barseloni, međutim u Kataloniji se nije najbolje snašao.\nPrethodnu sezonu je počeo u Kini gde je nastupao za Điangsu, da bi potom potpisao za italijanski Brindizi gde se nije dugo zadržao. Ovoga leta je dogovorio sve uslove saradnje sa Betisom, ali ugovor je raskinut samo nekoliko dana posle zvanične objave. Zatim je trenirao sa Makabi Haifom, ali na kraju se ipak obvezao na jednogodišnju saradnju sa Partizanom.\nOvo će biti veliko pojačanje za ekipu Miroslava Nikolića koja je pokazala mnogo slabosti u reketu. Samjuels sa sobom donosi čvrstinu i iskustvo, a videćemo da li će uspeti da se uklopi u sistem Partizana.\ntagged with ABA liga, Partizan, Samuels, transferi


GENJAC KATEGORIČAN: Nema nikakvih smetnji da zakon o akcizama uskoro ponovo bude u proceduri | Slobodna Bosna\nGENJAC KATEGORIČAN: Nema nikakvih smetnji da zakon o akcizama uskoro ponovo bude u proceduri\nU poslovnicima Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH ne postoji norma prema kojoj, ako neki zakon ne bude usvojen u Parlamentu BiH, ne može biti ponovo upućen u parlamentarnu proceduru u narednih šest mjeseci.\nPotvrdili su ovo za "Avaz" predsjedavajući ustavnopravnih komisija u oba doma Parlamentarne skupštine BiH Halid Genjac i Damir Arnaut.\nTvrdnju da izmjene Zakona o akcizama koji je nedavno izašao iz procedure, ako bi bile poštovane poslaničke odredbe, ne mogu ponovo ići pred parlamentarce za najmanje šest mjeseci, javno je izrekao u subotu Vukota Govedarica, predsjednik SDS-a.\nHalid Genjac, predsjedavajući Ustavnopravne komisije Doma naroda, kaže da je takva odredba postojala do 6. juna 2014. godine.\n- Međutim, poslovničkim izmjenama koje su uslijedile nakon toga, takva odredba je izbrisana. Tako da nema apsolutno nikakvih smetnji da izmjene Zakona o akcizama što hitnije budu upućene ponovo u proceduru - kazao je Genjac.\nOn je ocijenio i da je set zakona o akcizama neophodno što prije ponovo uputiti u parlamentarnu proceduru, ali je prije toga neophodno osigurati većinu u Predstavničkom domu a njihovo izglasavanje.\nI Damir Arnaut, predsjedavajući Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamenta BiH, kaže da restrikcija o kojoj govori Govederica ne postoji ni u Poslovniku tog doma.


INTERESANTNO TUMAČENJE ZAŠTITNIKA GRAĐANA SAŠE JANKOVIĆA: Vučić izveo državni udar i suspendovao vladavinu prava jer se plaši Zukorlića | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tINTERESANTNO TUMAČENJE ZAŠTITNIKA GRAĐANA SAŠE JANKOVIĆA: Vučić izveo državni udar i suspendovao vladavinu prava jer se plaši Zukorlića\nINTERESANTNO TUMAČENJE ZAŠTITNIKA GRAĐANA SAŠE JANKOVIĆA: Vučić izveo državni udar i suspendovao vladavinu prava jer se plaši Zukorlića\n“Vučić nema pravo da suspenduje zakone Srbije po svojoj proceni. On pravi svojevrstan ‘državni udar’ tako što preuzima nadležnosti svih državnih organa i institucija i potčinjava ih političkoj volji i interesima.\nNjegove izjave o tome da zakon neće biti primenjen u slučaju najdrskije bespravne gradnje u Novom Pazaru uništavaju vladavinu prava, pravnu sigurnost, pravo svojine i jednakost svih pred zakonom”, naveo je Janković u saopštenju.\n“Predsednik opštine Novi Pazar uručio je Zaštitniku građana svu dokumentaciju, uključujući i pisano odbijanje MUP-a Srbije da asistira u rušenju nelegalnog objekta.\nMeđutim, izjave predsednika Vlade jasno su ukazale da uzrok problema nije greška bilo kog službenika, već premoć sile i politike nad zakonom i ravnopravnošću građana”, naveo je Janković.


Prvi broj Humanistike | VISOKA ŠKOLA ZA KOMUNIKACIJE\nVISOKA ŠKOLA ZA KOMUNIKACIJE > Aktuelno > Prvi broj Humanistike\n24/06/2017 28/07/2017 Admin\nŠtampano izdanje našeg naučnog časopisa Humanistika objavljeno je i dostupno je čitalačkoj publici, stručnoj i naučnoj javnosti. Prvi broj štampan je u standardnom B5 formatu na 154 stranice a u njemu je objavljeno ukupno sedam radova naših saradnika. U uvodnoj reči u ime Redakcije časopisa ciljeve časopisa izložio je glavni i odgovorni urednik Humanistike Dr Boban Tomić. Uobičajena oprema časopisa podrazumeva objavljivanje standardnih uputstava autorima i recenzentima, što je u ovom broju posebno publikovano.\nOvaj broj Humanistike donosi ukupno sedam radova od kojih su četiri posvećena filmskim studijama, dva medijima i komunikacijama a jedan rad je iz oblasti digitalne humanistike.\nPrvi broj Humanistike donosi i najave stručnih skupova i naučnih konferencija u svetu i regionu a u narednim brojevima biće dodata i rubrika za prikaze i recenzije monografskih izdanja iz polja društveno humanističkih nauka.\nŠtampano izdanje može se nabaviti u Redakciji a dostupno je u Narodnoj biblioteci Srbije, kao i Repozitorijuju naučnih časopisa NBS.\nPojedinačnim radovima objavljenim u ovom broju možete pristupiti preko ove stranice.\nPDF verziju (camera ready) celog broja Humanistike možete preuzeti na ovom linku.\nUpis prve generacije


Za vrijeme zatvaranja i korone Vlada vratila 70 miliona duga i kamata - CdM\nEkonomija ZVANIČNI PODACI MINISTARSTVA FINANSIJA\nZa vrijeme zatvaranja i korone Vlada vratila 70 miliona duga i kamata\nVlada Crne Gore je tokom drugog kvartala ove godine, koji je obilježila korona kriza i zatvaranje, otplatila 40,66 miliona eura duga i 29,6 miliona eura kamata, što je ukupno 70,2 miliona eura, pokazuju novi zvanični podaci Ministarstva finansija, pišu Dnevne novine.\nZbog finansiranja budžeta, nabavke vojne opreme i finansiranja kapitalnih investicija, država se u i istom periodu morala zadužiti 369,3 miliona eura.\nOd 40,66 miliona eura otplaćenog duga, tačno 5,55 miliona eura odnosilo se na otplatu duga rezidentima, dok je otplata duga nerezidentima iznosila 35,10 miliona eura.\n“U istom periodu otplaćena je i kamata u iznosu od 29,54 miliona eura, od čega otplata domaće kamate iznosi 5,73 miliona eura, dok otplata ino kamate iznosi 23,81 miiona eura. Smanjenje duga po osnovu stare devizne štednje u izvještajnom periodu iznosilo je 50.000 eura”, navodi se u izvještaju Ministarstva finansija, koji jasno računovodstveno razdvaja dug i dug po osnovu kamata.\nUkupan državni dug (bez depozita) na dan 30.6.2020. godine iznosio je 3,66 milijardi eura ili 79,54 odsto BDP-a. Ukupan državni dug sa depozitima na kraju juna iznosi 3,28 milijardi eura ili 71,30 odsto BDP-a.\nSpoljni dug iznosio je 3,1 milijardu eura, odnosno 67,40 odsto BDP-a, dok je unutrašnji dug iznosio 559,38 miliona eura, odnosno 12,14 odsto BDP-a. Depoziti na kraju drugog kvartala 2020. godine iznosili su 379,62 miliona eura, uključujući 38,477 unci zlata vrijednosti 60,49 miliona eura ili 8,24 odsto BDP-a.\nU drugom kvartalu 2020. godine povučena su sredstva u iznosu od 349,9 miliona eura za potrebe realizacije infrastrukturnih i razvojnih projekata, kao i za potrebe finansiranja budžeta.\nOd pomenutog iznosa, za projekat finansiranja izgradnje prioritetne dionice autoputa Bar -Boljare, Smokovac Mateševo, iz kredita sa kineskom Exim bankom povučen je iznos od 8,79 miliona dolara.\nZa ostale infrastrukturne i razvojne projekte, za potrebe izgradnje puteva, vodosnabdijevanja, energetske efikasnosti, socijalnog stanovanja, razvoja poljoprivrede, povučen je iznos od 17,61 miliona eura.\nOstatak povučenih sredstava odnosi se na povlačenja po osnovu kreditnih aranžmana, zaključenih u drugom kvartalu 2020. godine.\nU drugom kvartalu, sa ino kreditorima zaključeno je pet kreditnih aranžmana vrijednosti 369,3 miliona eura.\n“Sa Hapoalim bankom iz Izraela za nadogradnju oklopnih vozila za Ministarstvo odbrane, u iznosu od 30,01 miliona eura i sa sindikatom banaka (OTP, Credit Suisse, Crnogorska komercijalna banka i Societe Generale), uz garanciju Svjetske banke, čime je obezbijeđen iznos od 250 miliona eura, koji će se koristiti za potrebe finansiranja budžeta”, konstatuje se u izvještaju.\nTakođe, sklopljen je aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom MMF u iznosu od 74,3 miliona eura, kroz program Instrumenta za brzo finansiranje (RFI), za potrebe finansiranja budžeta.\nPored navedenog, u toku drugog kvartala zaključeni su dugoročni kreditni aranžmani s NLB bankom u iznosu od 10,0 miliona eura i Komercijalnom bankom A.D. Podgorice, u iznosu od pet miliona eura za potrebe kapitalnog budžeta.\nNajveći dug po osnovu euroobveznica\nOd 3,66 milijardi eura duga Crna Gora najviše duguje po osnovu emisije euroobveznica 1,22 milijarde eura, dok se kineskoj Exim banci sada duguje 677,88 miliona eura.\nSvjetskoj banci, odnosno konzorcijumu banaka se duguje 250 miliona eura, a MMF-u 74,33 miliona eura. Od većih povjerilaca Crna Gora duguje Međunarodnoj banci za obnovu i razvoj 182,77 miliona eura, Evropskoj investicionoj banci 103,95 eura te Pariskom klubu povjerilaca 74,55 miliona eura.\nNjemačkoj razvojnoj banci KFW se duguje 36,86 miliona eura, a Credit Suisse banci 42,11 miliona.\nZanimljivo je da je u martu Crna Gora Evropskoj komisiji dugovala 300.000 eura i da je u junu sve to otplatila.\nUkupan državni dug (bez depozita) na dan 30.6.2020. godine iznosio je 3,66 milijardi eura ili 79,54 odsto BDP-a\nTagsautoput depoziti dug kamata Ministarstvo finansija\nNemojte se sprdat. Znaci prosle godine je uzeto 500 miliona cisto onako – bili povoljni uslovi.\nA pozajmila 300…. Vi ste kraljevi…\nA pozajmili milijardu…necete vise nikad sigurni budite !!!\nVratili 70, a spremamo se da uzmemo 600 meleona!\nDomaćinski nema što.Vratili su 70 miliona eura i u isto vrijeme su nas zadužili za još 370 miliona eura i do kraja godine će nas zadužiti za još nekoliko stotina miliona eura i to ova sad u ostavci dps vlast prikazuje kao svoj veliki uspjeh.E gospodo iz dps vlasti tako moju i ja ,,uspješno” poslovati i zbog takvog vašeg ,,uspješnog… Više »


Temišvarci pozvani u Braničevo - turizam - manifestacija\nTemišvarci pozvani u Braničevo\nPočela Međunarodna likovna kolonija (FOTO)\n„Boja purpura“ Alis Voker\nBicikl – bio i ostao idealan za razvoj dece (FOTO)\nPrezentacija turističke ponude opštine Veliko Gradište održana u srcu Temišvara, na Uskršnjem bazaru i u restoranu „Lojd“.\n15:40 | 07.04.2017. Autor: E-Braničevo\nOpština Veliko Gradište u saradnji sa Savezom Srba, Konzulatom Republike Srbije u Rumuniji i temišvarskim vlastima, organizovala je kulturno-turistički promotivni performans.\nPromovisana turistička ponuda velikog Gradišta u Temišvaru\nDirektorka gradištanske Turističke organizacije Dajana Stojanović istakla je značaj koji turisti iz Rumunije, već tradicionalno, imaju za turizam tog kraja.\n„Ovom prezentacijom pokušaćemo da se zahvalimo našim dragim gostima iz Temišvara, i ujedno pozovemo nove posetioce koji su zainteresovani za klasične odmore, sport i rekreaciju, potpuno uživanje u krstarenju turističkim brodovima ili, jednostavno, za veselu atmosferu na našim manifestacijama“, rekla je direktorka.\nOna je predstavila turističku sezonu koja će ovog proleća tokom prvomajskih praznika, početi muzičkim festivalom „Uranak“.\nANIP Vlastimir Pavlović Carevac predstavio nacionalne igre\n„Posetiocima iz Rumunije je ponuda bogatog manifestacionog turizma veoma interesantna, oni već tradicionalno učestvuju na našim gastronomskim festivalima, jednom smo čak imali i pobednika u kuvanju pasulja iz Temišvara, ali i kulturološkim manifestacijama, a na Ramskim sutonima skoro svake godine učestvuju i pesnici iz udruženja Srba iz Rumunije,“ nevela je.\nPo završetku zvaničnog dela prezentacije, nastupio je Ansambl narodnih igara i pesama „Vlastimir Pavlović Carevac“, a posetioci su mogli da probaju najukusnije specijalitete iz kuhinja ugostitelja sa Srebrnog jezera.\nUz želju da turisti posete Veliko Gradište, predsednik opštine Dragan Milić, izrazio je uverenje da kada gost jednom dođe, uvek se vraća, što i jeste glavni cilj opštine koja svoju budućnost vidi u turizmu.\nSrebrno jezero, jedno od najlepših i najpoznatijih turističkih mesta Srbije, nalazi se na svega stotinak kilometara od Temišvara, a posetioci imaju priliku da skelom preko Dunava, baš kao što se to radilo nekada, uplove u Veliko Gradište kod Ramske tvrđave i nastave svoj put ka jezeru koje bogatom ponudom može da zadovolji potrebe i najzahtevnijih turista.\nDvadesetak bačijara, 150 ovaca i veliki broj posetilaca na „Saboru bačijara Srbije“ (FOTO)\nOdržani Dani Svetog Pantelejmona u Aleksandrovcu (FOTO)\nBalkanski špijun oduševio publiku na crnogorskom primorju (FOTO)\nNa XI ''Oreovačkoj šetnji'': KUD iz Portugala i Lepa Lukić\n„Poslednji hrišćanin“ Isidore Bjelice\nBiznis inkubator za Dan Roma (FOTO)


Vuk Jeremeić: Vučić se pred Putinom ponašao kao Srećko Šojić – Balkanekspresrb.rs\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je da veruje da će protesti u Srbiji uskoro ući u drugu fazu u kojoj je “potrebno da se svi učesnici dogovore oko precizno arikulisane političke platforme”, prenosi agencija Beta.\n– Stav Narodne stranke je da nipošto ne bi trebalo da se učestvuje na izborima pod ovakvim okolnostima, kao i da je neophodno da se bojkotuje rad od režima zarobljenih i zloupotrijebljenih institucija, pre svega Narodne skupštine. Moramo u našim zahtevima da budemo ujedinjeni, kao građani, bez obzira da li smo politički aktivni ili ne”, rekao je Jeremić za televiziju Naša Balkan TV.\nJeremić je podsetio da se Narodna stranka zalaže za lustraciju, zakon o poreklu imovine i uvođenje specijalnog tužilaštva za visoku korupciju, kao i za najstroge kazne za sve koji su zloupotrebili službene položaje i bavili se kriminalnim aktivnostima.\nVuk Jeremić je ocenio da nastup predsednika Srbije Aleksandra Vučića na međunarodnoj pozornici “sve više poprima oblik televizijske sapunice u žanru urnebesne parodije”, i da je ponašanje Vučića prema Vladimiru Putinu tokom njegove nedavne posete Beogradu bilo “degutantna kombinacija prostakluka i servilnosti”.\n– Vučić se u višesatnom prenosu na RTS-u pred Putinom ponašao kao Šojić – samo je još falilo da pokuša da ga odžepari. Pitanje je da li bi i sam Lane Gutović ( glumac koji glumi imaginarni lik Srećka Šojića) mogao da tako nešto ponovi pred kamerama”, rekao je Jeremić.♦


Novogodišnji koktel opštine Lajkovac - GEM info\nNovogodišnji koktel opštine Lajkovac\n13. januara 2020. 14. januara 2020. Redakcija 0 Comments koktel opštine Lajkovac\nPovodom novogodišnjih i božićnih praznika, opština Lajkovac organizovala je u restoranu „Tom i Džeri“ tradicionalni koktel. Pored predstavnika lokalne samouprave, koktelu je prisustvovalo rukovodstvo opštine Lazarevac i drugih opština i gradova i brojni privrednici i predstavnici javnih preduzeća. Zamenik predsednika opštine Lajkovac Nenad Džajević istakao je da se u ovoj godini nastavljaju svi započeti kapitalni projekti koji su otpočeti tokom prošle godine. Sve goste je pozdravio i načelnik opštinske uprave Živorad Bojičić koji je svima poželeo uspešnu 2020. godinu. Događaju je prisustvovao i državni sekretar Bojan Stević.\nRukovodstvo opštine Lajkovac u poslednjih nekoliko godina koktele priprema oko pravoslavne Nove godine kako bi se ispratila stara i sumirali rezultati onoga što je urađeno u prethodnoj godini. Događaju su prisustvovali brojni privrednici, predstavnici javnih preduzeća i drugih gradova i opština iz okruženja. Zamenik predsednika opštine Lajkovac Nenad Džajević naveo je da ova opština ima dobru saradnju sa okolnim lokalnim samoupravama, posebno opštinom Lazarevac.\nBez obzira što smo ušli u izbornu godinu, rukovodstvo opštine Lajkovac će nastaviti da radi punom parom, naročito kada su u pitanju kapitalni projekti, najavljuje Džajević.\nČestitajući praznike, načelnik opštinske uprave Živorad Bojičić najavio je da ova opština od 2020. godine uvodi novu meru socijalne zaštite – ličnog pratioca. Ovom prilikom Udruženje za podršku deci sa invaliditetom i njihovim roditeljima Bazi Mili, organizovalo je humanitarnu akciju, a sva sredstva koja su ovom prilikom prikupljena biće usmerena za opremanje prostorija koje je opština obezbedila ovom udruženju.\nIspred Vlade Srbije prisutnima se obratio državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave Bojan Stević. On je ovom prilikom najavio mnoge infrastrukturne projekte među kojima su radovi na rekonstrukciji srednje škole „19. septembar“ i izgradnja brzih saobraćajnica.\nU ime opštine Lajkovac, zamenik predsednika Nenad Džajević se zahvalio svima koji su prisustvovali koktelu. Džajević je rekao da 2019. godinu treba pamtiti po lepim događajuma a u novu ući sa više optimizma, solidarnosti i tolerancije.\nShare the post "Novogodišnji koktel opštine Lajkovac"\n← Ubedljiva pobeda košarkaša Kolubare protiv Tamiša\nPodeljeni novogodišnji paketići za najmlađe Vreočane →


Ministrica Turković se sastala sa delegacijom Kongresa Sjedinjenih Američkih Država | Krupljani.BA\nMinistrica Turković se sastala sa delegacijom Kongresa Sjedinjenih Američkih Država\nZamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministrica vanjskih poslova BiH dr Bisera Turković primila je jutros u posjetu delegaciju Kongresa Sjedinjenih Američkih Država koju su predvodili kongresmeni Roberta Aderholt i John Moolenaar.\nRazgovaralo se o borbi protiv posljedica pandemije koronavirusa, aktuelnoj političkoj situaciji u Bosni i Hercegovini te prijateljskim odnosima Sjedinjenjih Američkih Država i Bosne i Hercegovine koji su ocijenjeni izuzetno kvalitetnim i sadržajnim.\nMinistrica Turković je upoznala sagovornike sa naporima koje bh. vlasti poduzimaju u reformskom procesu te govorila o izazovima na evroatlanskom putu Bosne i Hercegovine. Ministrica Turković je izrazila zadovoljstvo što Kongres SAD već godinama snažno podržava napredak naše zemlje ka članstvu u Evropskoj uniji i približavanje Sjevernoatlantskom savezu (NATO).\nTakođer, bilo je govora i organizaciji molitvenog doručka u Bosni i Hercegovini te o važnosti očuvanja mulitireligijske baštine i karaktera Bosne i Hercegovine.


Iran i Jordan zahtevaju da Sirija pregovara – Nadlanu.com\nIran i Jordan zahtevaju da Sirija pregovara\nObjavljeno 7. maja 2013. / 16:20:19\nAman — Iran i Jordan pozivaju na dijalog između sirijskog režima i opozicionih grupa radi okončanja građanskog rata u toj zemlji.\nTeheran pri tom upozorava da će konflikt u Siriji imati negativne posledice u regionu. Iranski ministar spoljnih poslova Ali Akbar Salehi je, međutim, rekao da u tim pregovorima ne bi smeli da učestvuju predstavnici džihadističkog Fronta Al-Nusra koji su sproveli napade protiv sirijskog režima, prenela je agencija AFP.\n„Pozvali smo na pregovore između sirijske vlade i miroljubive opozicije kako bismo oformili jednu prelaznu vladu„, rekao je Salehi na zajedničkoj konferenciji za novinare sa jordanskim kolegom Naserom Džudehom u prestonici Jordana Amanu.\n„Predložili smo sirijskoj vladi da pregovara s opozicijom, ali ne sa Al-Nusrom„, dodao je on.\nFront Al-Nusra je postao ozloglašen zbog napada bombaša samoubica na ciljeve sirijskog režima, ali je takođe stekao i divljenje pojedinih pobunjenika kao impresivna borbena sila koja preduzima napade širom te ratom zahvaćene zemlje.\nSalehi, koji će, kako očekuju iranski diplomatski izvori, danas kasnije otputovati u Damask, rekao je da će sirijski konflikt negativno uticati na ceo region, dodavši da će, ukoliko bude stvoren vakuum, ishod biti neizvestan.\n„Verujemo da sirijska kriza mora da bude rešena mirnim putem„, predočio je Salehi i ponovio da Iran odbacuje bilo kakvo strano mešanje u sirijski konflikt.\n„Ne želimo da se istorija ponovi. Videli smo do čega je takvo mešanje dovelo u drugim zemljama„, rekao je on i dodao da Iran „pomaže Siriji ekonomski„.\n„Uništili su sirijsku infrastrukturu„, kazao je Salehi.\nIran je i dalje najveći saveznik režima sirijskog predsednika Bašara al-Asada u konfliktu, u kojem je, prema podacma Ujedinjenih nacija, od izbijanja sukoba u martu 2011. do sada poginulo više od 70.000 ljudi.\nTeheran redovno šalje, kako navodi, humanitarnu pomoć Damasku preko iračkog vazdušnog prostora, što je podstaklo Vašington da zatraži od Bagdada da proveri te letove.\nDžudeh, čija je zemlja primila više od 500.000 sirijskih izbeglica, pozvao je na „sveobuhvatno“ političko rešenje sirijskog konflikta, ukazavši da prolivanje krvi mora da bude okončano i da svi segmenti sirijskog društva moraju da budu deo tog rešenja, a ne deo tog konflikta.\nSalehi je rekao da je Teheran voljan da finansijski pomogne Jordanu kako bi se izborio sa sve većim prilivom sirijskih izbeglica.\nOrganizacija UN za izbeglice UNHCR očekuje da broj izbeglica u Jordanu poraste na 1,2 miliona do kraja 2013, što je jednako petini populacije te kraljevine.\nPodgorica: Poginuo dekan Dragan Lajović\nPOKAZALE KOSU: Uhapšeno 29 žena jer su skinule islamski veo\nČUDO U IRANU: Spasilačke ekipe pronašle bebu ispod ruševina, tri dana nakon…


Amerika pravi strategiju „trojanskog konja“ protiv Rusije i Kine - Sputnjik Srbija\n07:35 22.02.2019 (osveženo 10:29 22.02.2019) Preuzmite kraći link\nPentagon pravi novu strategiju vođenja borbe protiv Rusije i Kine, čija glavna karakteristika je u „tajnom ulasku“ u dubinu teritorije protivnika, izjavio je načelnik štaba Ratnog vazduhoplovstva SAD Dejvid Goldfajn, piše „Telepolis“.\nPrema rečima američkog generala, izrada nove strategije je odgovor na „pretnju“ koja dolazi od Rusije i Kine, dok će čitav proces njene izrade trajati oko godinu dana, pri čemu će troškovi iznositi oko 135 milijardi dolara.\nAmerički general je izjavio da je ideja nove strategije da se izvode napadi na slabe tačke protivnika i da se izbegavaju sukobi sa jačim snagama.\n„To je fundamentalna promena“, rekao je Goldfajn, naglasivši da će nova strategija dati američkoj vojsci „asimetričnu prednost“ pred protivnicima.\nList naglašava da nova američka strategija podseća na taktiku „trojanskog konja“, ali ostaje zagonetka kako će SAD realizovati tu koncepciju, uzimajući u obzir da Rusija i Kina poseduju savremeno naoružanje koje može uspešno da se nosi sa američkim oružjem.


Remi Partizana u Surdulici označio je kraj ere Zorana Milinkovića na klupi crno - belih. Kako "Blic" ekskluzivno saznaje, njegov naslednik biće Ivan Tomić!\nMeđutim, desio se veleobrt, pa će Tomić posle samo jednog dana koji je proveo kao trener Teleoptika, naslediti Milinkovića.\nVideće se i bližoj budućnosti da li će Tomić biti samo privremeno rešenje, ili će kao i nekoliko bivših Partizanovih igrača, koji su dobijali šansu gotovo iznenada, ostati na kormilu crno - belih barem do idućeg leta.\nIako su mnogi navijači priželjkivali Veljka Paunovića, nije bilo realno da selektor novozelandskih "zlatnih orlića" preuzme klub u ovom trenutku. On je nekoliko puta demantovao dolazak u Humsku, ali je još jednom šansa ukazana bivšem igraču, kao što je u skorijoj prošlosti bio slučaj sa Slavišom Jokanovićem, Goranom Stevanovićem, Aleksandrom Stanojevićem, Vladimirom Vermezovićem, i Vukom Rašovićem.\nPosle Rašovića, tim je vodio Marko Nikolić od decembra 2013. do marta ove godine, kada je ekipu preuzeo Milinković. On je osvojio titulu sa crno-belima, sa Partizanom je prvi u grupi Lige Evrope sa maksimalnim učinkom nakon dva kola, ali je platio ceh loših igara u domaćem šampionatu.


Akcije Kije dobile na vrednosti nakon izveštaja da Apple ulaže u korejsku firmu - Auto Republika\nNakon što su lokalni mediji izvestili da će Apple Inc. uložiti oko 3,6 milijardi američkih dolara u kompaniju Kia Motors, vrednost akcija korejskog entiteta je porasla za 14,5%. Investicija američke strane je najavljena u kontekstu ssaradnje na razvoju električnih vozila.\nKompanija koja polaže pravo na iPhone planira da uspostavi proizvodnju s Kijom i da sklapa automobile marke Apple u pogonima koresjkog društva u američkoj saveznoj državi Džordžiji, izvestio je list DongA Ilbo, ne pozivajući se pritiom ni na koga, što se tiče izvora informacija. Komapanije će, prema najavama potpisati ugovor na dan 17. februar s ciljem da se vozila marke Apple predstave u 2024. godine. Inicijalni planovi predviđaju proizvodnju do 100 hiljada četvorotočkaša na godišnjoj osnovi.\nKomentar nisu želeli da pruže predstavnici niti jedne od pomenute dve kompanije.\nIzveštaji o tome da Apple razmatra proširenje svoje delatnosti i u segment razvoja atuomobila su pokrenula i nagađanja u pogledu toga ko bi mogao biti partner zadužen za organizaciju proizvodnog ciklusa. Projekt razvoja automobila od strane diva iz oblasti informacione tehnologije je još u ranoj fazi, a kompaniji će biti potrebno barem pet godina kako bi predstavila autonomno i električno vozilo, navode ljudi koji su upoznati s temom. Vesti prenosi Bloomberg. To praktično znači da Amerikanci nisu u žurbi s izborob partnera za saradnju.\nProšlog meseca je patronska firma Hyundai Motor Co. izjavila da je u pregovorima s Appleom, ali se kasnije povukla navodeći da jeste kontaktirana od strane potencijalnog partnera, s ciljem uspostavljanja dogovora o razvoju samovozećeg automobila, ali više nije pominjano ime američke firme. Tog dana su akcije Hyundaija procvetale za 20%, dok su evo po istom receptu i akcije Kije na najvišem nivou (što se vrednosti na berzi tiče) još od 1997.\nElektrični automobil marke Apple bi se nadmetao s proizvodima kompanija Tesla Inc, Lucid Motors i Nio Inc., ali ne treba zaboraviti ni automobilske veterane poput nemačkih firmi Daimler AG i Volkswagen AG. Izgradnja fabrike košta milijarde evra i zahteva godine rada, pa je to najverovatniji razlog za pokretanje pregovora koja inicira američka strana s potencijalnim partnerima.\nI ostale kompanije iz oblasti tehnologije, a koje su se zainteresovale za sklapanje automobila, su tragale za proizvodnim partnerima, pa tako ove vesti nisu neuobičajene.\ntags: apple iCar Kia\nprevious Prvi put u istoriji: Kineski automobili su traženiji od nemačkih i američkih u Australiji!\nnext Renault 4Ever uskoro u prodajnim katalozima?


Priznanje za životno delo - Nagrada UNS-a Dragoljubu Žarkoviću - Nedeljnik Vreme\nU obrazloženju žirija stoji da Žarković nije od onih novinara koji se udvaraju političarima, čak ni kada o njima ne misli loše, dok obrnuto ne važi.\n"Gde god da je pisao, ‘terao’ bi čitaoca da najpre pročita njegov tekst, jer je nesumnjivo nosio neku vrednost, rečenicu ili misao koju vredi zapamtiti i citirati i to što pre. Kada piše u prvom licu, što često čini, nije mu namera da svoj stav nametne kao opšti, već da vas pozove da mu se pridružite ako se slažete", stoji u obrazloženju žirija koje dalje kaže: "Gotovo tri decenije svog života Žare je ugradio u nedeljnik ‘Vreme’, praktično neodvojiv od njegovog imena. Zahvaljujući načinu na koji je vodio redakciju, ‘Vreme’ nema u svojoj istoriji perioda kojih bi se stidelo niti kakvih bitnih odstupanja od principa koji su važili u jesen 1990. kada ga je osnovala grupa novinara nezadovoljnih stanjem u tadašnjim beogradskim medijima. Od tada do danas Žarkoviću je uspelo da ‘Vreme’ bude glas razuma i novinarskog profesionalizma, hrabar da objavi sve što je važno da se čuje, a nije po volji uglavnom autoritarnih vlasti. I u ratu i u miru, što nije stilska figura, nažalost. I po cenu da ‘Vreme’ za bezmalo tri decenije postojanja nema periode lagodnog života iako su se na vlasti u Srbiji izmenjale sve moguće političke kombinacije. Kao što nema tekstova kojih bi se rado odreklo, pre svega zahvaljujući Žarkovićevoj osobini da vešto spusti redakcijsku temperaturu i tako spreči da sadržaj uređuju virusi spolja umesto novinara.\nI kao novinar i kao urednik i kao direktor (reč ‘menadžer’ bi ga verovatno naterala da prevrne očima), Dragoljub Žarković je retka, pozitivna i važna pojava u srpskom novinarstvu, u kojem se profesionalizam i moral rasprodaju čim se ‘ispeku’. Sve njegove nesavršenosti, kojih sigurno ima, dokaz su da se ne radi o nekakvom kaluđeru kojem je moralni sud iznad svega, već o novinaru, običnom čoveku, koji je u teškim prilikama i iskušenjima znao i smeo da donese ispravnu odluku.\nVreme je da mu to i priznamo."


Aktuelno / Štampa / Novoformirana Nacionalna asocijacija prerađivača mleka potpisala protokol o saradnji sa Evropskom mlekarskom asocijacijom\nDanas je u hotelu Moskva u Beogradu, novofromirana Nacionalna asocijacija prerađivača mleka (SEDA) potpisala protokol o saradnji sa Evropskom mlekarskom asocijacijom (EDA). Protokol o saradnji je potpisao Zoran Matić, predsednik Nacionalne asocijacije preradjivača mleka i Jop Klajbojker, generalni sekretar Evropske mlekarske asocijacije. Protokol o saradnji će obezbediti okvir za saradnju izmedju dve asocijacije sa ciljem da se podstakne razvoj mlekarsko-prerađivačkog sektora u Srbiji.\nPotpisivanjem protokola, Nacionalna asocijacija prerađivača mleka dobija mogućnost da prisustvuje forumima i sektorskim sastancima koje organizuje EU; da se poveže sa članovima koji dele slične izazove; i da prisustvuje ekskluzivnim i strateškim sastancima sa zvaničnicima EU, naučnicima, trgovcima i ekspertima u oblasti marketinga.\nMiloš Milovanivić, pomoćnik ministra poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede istakao je da je mlekarski sektor u Srbiji bitan i u ekonomskom i socijalnom smislu i da će ministarstvo, u skladu sa svojim finansijskim mogućnostima, nastaviti da podržava sektor uz planove i za dalje institucionalno uredjenje.\nSusan Fritz, direktorka Američke agencije za medjunarodni razvoj (USAID) u Srbiji rekla je da USAID saradjuje sa mlekarskim sektorom u Srbiji više od deset godina i čestitala je kompanijama članicama na viziji i odlučnosti koja je dovela do formiranja tako bitne asocijacije. Susan Fritz je takodje naglasila da iako je nakada teško saradjivati sa konkurencijom, bitno je da su kompanije uvidele moć udruživanja.\nZoran Mićović, direktor Uprave za veterinu, istakao je da su uz podršku Uprave za veterinu, načinjeni značajni pomaci koji omogućavaju izvoz u zemlje EU, i da će potpisivanjem protokola kao i daljom saradnjom ti uslovi biti poboljšani.\nZoran Matić, predsednik Nacionalne asocijacije preradjivača mleka, naglasio je da kompanije članice asocijacije preradjuju 600.000 litara mleka dnevno, zapošljavaju 1.267 ljudi i otkupljuju mleko od blizu 11.000 farmera.\nNacionalna asocijacija preradjivača mleka (SEDA) osnovana je u novembru 2011. godine i trenutno ima osam članica: Mlekara Šabac, Meggle (Mlekara Mladost), Mlekara Kuč, Mlekara Ekomlek, Mlekara Lazar, Mlekara Muza, Mlekara Leskovac i Niška mlekara. Ciljevi asocijacije su da obezbedi bolje predstavljanje i lobiranje sektora mlečne industrije ispred domaćih i međunarodnih institucija i tela; unapređenje poslovnog okruženja za sektor; i pružanje podrške povećanju konkurentnosti domaćih proizvoda na lokalnom i međunarodnom tržistu putem unapređenja kvaliteta i produktivnosti.\nSEDA je osnovana uz finansijsku i tehničku podršku Agrobiznis projekta Američke agencije za medjunarodni razvoj (USAID) koja podržava mlekarski sektor od 2008. godine. Aktivnosti USAID-ovog Agrobiznis projekta u okviru sektora bazirane su na pružanju pomoći mlekarama u implementaciji međunarodnih standarda kvaliteta i bezbednosti hrane, uvođenju novih tehnologija i pružanju podrške aktivnostima u sferi marketinga i podsticanja izvoza.\nMiloš Milovanović, pomoćnik ministra poljoprivrede, trgovine, šumarstva i vodoprivrede istakao je da je mlekarski sektor u Srbiji bitan i u ekonomskom i socijalnom smislu i da će ministarstvo, u skladu sa svojim finansijskim mogućnostima, nastaviti da podržava sektor uz planove i za dalje institucionalno uredjenje.\nOdgovor na: Novoformirana Nacionalna asocijacija prerađivača mleka potpisala protokol o saradnji sa Evropskom mlekarskom asocijacijom


NAREĐENJE ZA VOJNU BAZU NA KiM SAM VEĆ POTPISAO: Milanović umesto izvinjenja 147\t562\nZMIJE PRETE I PO GRADOVIMA: Ako ih ubijete, kazna do 100.000 dinara ili 108\t861\nPROVOKACIJA U BUJANOVCU: Albanci bacili srpsku trobojku NA ZEMLJU, pa PODIGLI 128\t226\nSLAVIMO MARKOVDAN Ako niste prilegli na Đurđevdan, danas ovo nikako ne 13\t424\nMRTVE DRUGOVE SMO VUKLI DA IM KOSTI NE TRUNU U PLANINI! Potresno svedočenje 23\t475\nzoran kostadinovic\t 10.04.2021. 14:26h\nStanari lozničkih zgrada koje se nalaze u prvoj gradskoj zoni i mesnoj zajednici Gradilište imaju šansu da unaprede uslove stanovanja kroz nova četiri konkursa koja od ponedeljka raspisuje gradska uprava.\nZa bespovratno sufinansiranje investicionog održavanja i unapređenja svojstava zgrada biće raspisani konkursi za rekonstrukciju fasada, zamenu instalacija, ugradnju uređaja i opreme kao i popravku krovova.\nPrema rečima gradskog menadžera Dejana Stalovića za razliku od prvog ovakvog konkursa, sa kraja prošle godine, ovoga puta će svaki trajati po 30 dana, a odvojeno je i nešto više novca iz gradske kase.\n- Planirano je 40 miliona dinara za rekonstrukciju fasada, a po 3,5 miliona za krovove, instalacije i opremu. Za uređenje fasada učešće grada je najviše do 70 odsto, a za tri ostala javna poziva do 50 odsto. Uslovi su ostali isti kod svih konkursa osim za rekonstrukciju fasada gde stambena zajednica nema obavezu pribavljanja izrade predmera i predračuna radova. Obaveza jedne stambene zajednice koja zaista hoće da konkuriše je i da uz svu dokumentaciju, koja je bila potrebna i prethodni put, dostavi dokaz da za svaki stan na svom računu ima po 10.000 dinara. Tako zgrada sa 30 stanova mora na računu imati 300.000 dinara. Izdvojili smo ove godine deset miliona više za fasade i očekujemo da interesovanje stanara bude još veće - kaže Stalović.\nGradska uprava, prema njegovim rečima, veoma je zadovoljna kako su prošla prva ovakva četiri konkursa. Na njih su ukupno konkurisale 44 zgrade, a sa 31 su sklopljeni ugovori. Uvođenje video nadzora i zamena ulazne stolarije sa staklarnicima urađeno je u 18 zgrada, sa šest su sklopljeni ugovori za popravku krovova i radovi su u toku, ovih dana treba da bude gotova montaža liftova u dve zgrade koje su za to dobile novac, dok je sa pet ugovorena rekonstrukcija fasada i prvi radovi počeli su nedavno.\nStalović kaže da je blizu 23 miliona dinara ukupna vrednost ugovorenih poslova na prvom konkursu i objašnjava da je cilj da se na ovaj način zaštiti vrednost imovine, podigne nivo bezbednosti, poboljša energetska efikasnost, a ujedno i grad sa popravljenim krovovima i sređenim fasadama učini lepšim.\nGrađani će ovoga puta imati mesec dana da prikupe svu potrebnu dokumentaciju i prijave se na konkurse kako bi uz pomoć lokalne samouprave finansirali otklanjanje nedostataka na stambenim zgradama u kojima žive.\nPOSADI SVOJ HLAD: Besplatne sadnice belog jasena za građane Loznice\nPOTONULA BARŽA NA UŠĆU VELIKE MORAVE U DUNAV I PREPOLOVILA SE NA POLA: Povređen mornar sa plovnog bagera\nLoznicakonkursrekonstrukcija fasadaDejan Stalović\nNAREĐENJE ZA VOJNU BAZU NA KiM SAM VEĆ POTPISAO: Milanović umesto izvinjenja opet provocira NISAM ZNAO DA ĆE VUČIĆU DA SMETA 147\t562


Korona smanjila prodaju goriva – Mladi Nikšića\nNajveća naftna kompanija u Crnoj Gori – Jugopetrol u prvom kvartalu ove godine (januar, februar i mart) bilježi gubitak od 82.186 eura, a on je značajno smanjen u odnosu na uporedni period prošle godine, kada je iznosio 1,07 miliona eura, pišu Vijesti.\nPodaci iz izvještaja o menadžmentu kompanije, objavljeni na sajtu Montenegroberze, pokazuju da u prvom kvartalu “ukupna prodaja goriva bilježi pad od devet odsto u odnosu na isti period prošle godine”.\n“Najveći uticaj na naše prodajne performanse u martu 2020. imala je pandemija izazvana koronavirusom. Za mjesec smo izgubili 19 odsto ukupne prodaje u odnosu na mart 2019. Eko dizel je i dalje pozicioniran kao vodeći proizvod, koji čini 73 odsto ukupne prodaje”, navodi se u tromjesečnom izvještaju.\nAvio prodaju je najviše pogodila pandemija koronavirusa, zbog čega su u martu ove godine prodali 41 odsto manje nego prošle godine.\n“Prodaja komercijalnim i industrijskim kupcima (C&I) u prvom kvartalu 2020. je porasla za tri odsto u odnosu na isti period prošle godine. Prodaja privatnim benzinskim stanicama se smanjila za tri odsto u odnosu na isti period lani. Dio pada prodaje se odnosi na mjere preduzete protiv kovida-19, koje su imale za rezultat smanjenje potrošnje na tržištu”, dodaje se u izvještaju.\nJugopetrol ima više od 15 miliona eura neraspoređene dobiti iz prethodnih godina.\nU toku je rekonstrukcija četiri benzinske stanice, kao i izgradnja nove u Beranama. U narednom periodu u Jugopetrolu očekuju početak rekonstrukcije za još osam objekata i izgradnju nove benzinske stanice u Podgorici…\nBUDVANSKA U MINUSU DVA MILIONA\nDržavna hotelska grupa Budvanska rivijera izgubila je dva miliona eura od početka januara do kraja marta, a gubitak je povećan za oko 60 odsto u odnosu na uporedni period lani.\nDo toga je došlo usljed drastičnog smanjenja poslovnih prihoda koji su u odnosu na prvi kvartal 2019. smanjeni sa oko 1,26 miliona eura na 583,3 hiljade eura. Rashodi su neznatno smanjeni sa oko 2,65 miliona na oko 2,57 miliona eura. Ukupni troškovi zarada zaposlenih su porasli sa 1,21 milion na 1,44 miliona. Prema podacima iz bilansa stanja, neraspoređena dobit budvanskog preduzeća iz prethodnih godina iznosi nešto više od četiri miliona.


NovaEnergija.net » izvoz softverskih usluga izvoz softverskih usluga – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "izvoz softverskih usluga"\nNovi rast domaće IT industrije: Izvoz softverskih usluga iz Srbije biće veći od milijardu evra\nNarodna banka Srbije objavila je platni bilans Republike Srbije za prvih deset meseci 2018. godine u kome se vidi da je ove godine izvoz softverskih usluga dostigao vrednost od 870 mill EUR, što je za preko 30% više u odnosu na isti period lane.\nPrema rečima Nevenke Rangelov iz organizacije StartIt, ti parametri ukazuju na to da se ovogodišnji izvoz približava celokupnom prošlogodišnjem koji je iznosio 899 mil EUR, i da postoje predikcije da će on dostići istorijski maksimum od 1 mlrd EUR.\n– Ta predikcija izneta je još početkom godine, ali je u isto vreme i nezahvalno praviti takve vrste prognoze, jer se nikada ne zna šta će se desiti. S jedne strane imamo neprekidni rast domaćeg IT sektora, a s druge uz odliv mozgova imamo i nedostatak kvalitetnog kadra – kaže ona.\nDodaje i da ta dva faktora imaju veoma bitnu ulogu za dalji rast IT industrije, jer je priroda digitalne ekonomije takva da oni koji se time bave ne moraju da napuste mesto stanovanja.\n– Mi imamo jako kvalitetne kompanije koje se konstantno razvijaju i naš je cilj da ljudima pokažemo da mogu da žive dobro i u Srbiji i da ne moraju da se sele. Takođe insistiramo i na tome da podstičemo naše kompanije da prave svoje proizvode i prodaju ih direktno kupcima, a ne da budu autsorsing kompanije, odnosno puki proizvođači. I to nije loše, ali kad se pravi sopstveni proizvod može se postići veliki rast i uspeh – poručuje Nevenka Rangelov.\nSa njom je saglasan i ekonomski analitičar i savetnik za strana ulaganja Milan Kovačević koji ističe da je konačno došlo doba da ne sanjamo više o industrijalizaciji, već da hodamo paralelno sa vremenom.\n– Jako je dobra vest da izvoz softverskih usluga iz godine u godinu raste, ali smatram da bi to moglo biti i bolje da nema odliva mozgova, da je bolji obrazovni sistem koji pravi stručni kadar i da se pojednostavi i popravi zakonska regulativa. Smatram da bi naše firme mogle da poprave svoje poslovne sposobnosti kada bi se usredsredile na rešavanje tih problema, a svakako mislim da situacija ide na bolje i da je to naša perspektiva – kaže Kovačević.\nKomentarišući činjenicu da je za prvih devet meseci ove godine izvezeno duplo više softvera nego u istom periodu lane, te da je trgovinski saldo IT usluga trenutno na visini od 428 mil EUR, Kovačević smatra da ne bi trebalo da čudi ako izvoz softverskih usluga ove godine premaši 1 mlrd EUR.\nViši savetnik Udruženja za elektronske komunikacije i informaciono društvo pri Pirvrednoj komori Srbije Sanja Mrdović kaže da je već sada izvesno da će ovim tempom do kraja godine izvoz premšiti 1 mlrd EUR, zato što su u IT sektoru novembar i decembar udarni.\n– Smatram da je realno stanje mnogo bolje i da su ti iznosi verovatno veći zbog rokova plaćanja koji nisu isti za sve firme, a imate i ugovore o održavanju softvera. Svakako smatramo da bi moglo biti i mnogo bolje jer još uvek u odnosu na EU ulažemo malo u IT sektor po glavi stanovnika. Ipak, otvaraju se novi smerovi na fakultetima, radi se na edukaciji školaraca i mislim da će sledeća godina biti još plodnija za IT sektor – ističe Sanja Mrdović.\nNovi rast domaće IT industrije: Izvoz softverskih usluga iz Srbije biće veći od milijardu evra was last modified: December 1st, 2018 by Ivana Karanović