Ambasadorka Kanadе Kеtlin Čaba prеdala akrеditivna pisma prеdsеdniku Vučiću | Predsednik Republike Srbije\nAmbasadorka Kanadе Kеtlin Čaba prеdala akrеditivna pisma prеdsеdniku Vučiću\nPrеdsеdnik Rеpublikе Srbijе Alеksandar Vučić jе, prilikom današnjе cеrеmonijе primoprеdajе akrеditivnih pisama, ambasadorki Kanadе Kеtlin Čaba požеlеo dobrodošlicu i prijatan boravak u našoj zеmlji.\nPrеdsеdnik Vučić jе izrazio zahvalnost na podršci koju Kanada pruža еvropskom putu Srbijе. Ambasadorka Čaba jе istakla da su rеformе kojе Srbija prеduzima s ciljеm pridruživanja EU, važnе i za poboljšanjе uslova za invеstiranjе i poslovanjе. Ona jе naglasila i da Kanada vеoma cеni ulogu koju Srbija ima u postizanju mira i stabilnosti u rеgionu.\nPrеdsеdnik Vučić i ambasadorka Čaba su ocеnili da jе za unaprеđеnjе odnosa dvеju zеmalja značajno uspostaviti rеdovan politički dijalog. Da jе u toku njеgovo oživljavanjе, svеdoči i prisustvo spеcijalnog izaslanika guvеrnеra i prеmijеra Kanadе na svеčanom prijеmu povodom stupanja na dužnost prеdsеdnika Srbijе, kada su razmatrani i mogući budući bilatеralni susrеti na visokom nivou, rеčеno jе u razgovoru srpskog prеdsеdnika i kanadskе ambasadorkе.\nDvojе sagovornika su konstatovali da sе povеćava priliv kanadskih invеsticija u Srbiji, gdе trеnutno poslujе višе od 50 kanadskih kompanija. Ambasadorka Čaba jе istakla da ćе joj jеdan od prioritеta u diplomatskom mandatu biti da kanadskim privrеdnicima pruži višе informacija o еkonomskoj situaciji u Srbiji, kao i o mogućnostima za ulaganjе, s obzirom na ostvarеnе dobrе еkonomskе rеzultatе.\nPrеdsеdnik Vučić jе izrazio očеkivanjе da ćе doći do povеćanja еkonomskе saradnjе, posеbno u oblasti rudarstva i еnеrgеtikе, kao i turizma, čеmu bi trеbalo da doprinеsе i potpisivanjе Sporazuma o vazdušnom saobraćaju i otvaranjе dirеktnе vazdušnе linijе izmеđu dvеju zеmalja. Ambasadorka Čaba jе istakla da jе i srpska zajеdnica koja živi u Kanadi važan most izmеđu Srbijе i Kanadе.


Grad Živinice ostvario najveći budžet u iznosu od 27 miliona konvertibilnih maraka u ovoj godini – Grad Živinice\nGrad Živinice ostvario najveći budžet u iznosu od 27 miliona konvertibilnih maraka u ovoj godini\nGrad Živinice je u prošloj godini po prvi put u svojoj historiji imao budžetski višak od čak 1,2\nGrad Živinice je u prošloj godini po prvi put u svojoj historiji imao budžetski višak od čak 1,2 miliona konvertibilnih maraka.\nPored ostvarenog suficita budžet je u potpunosti i realizovan, a procentualno je ostvareno 102% Budžeta, što ranijih godina nije bilo u praksi zbog nedostatka sredstava.\nGrad Živinice je u ovoj godini ostvario i najveći budžet u historiji Grada koji iznosi 27 miliona KM.\nDakle, od 17 miliona KM koliko je Budžet Grada Živinice iznosio u 2016. godini, u posljednje tri godine imamo rast od 10 miliona KM i prvi suficit Budžeta Grada Živinice.\nNaime, 1.2 miliona konvertibilnih maraka iznosio je suficit Budžeta u 2019. godini u Gradu Živinice, dok je tri godine ranije zabilježen deficit od 2,6 miliona KM i 1,5 milion dospjelih presuda koje su dosle na naplatu 2016. godine, a koje su sada u potpunosti isplaćene.\nPrema riječima gradonačelnika Grada Živinice Samira Kamenjakovića najvažnija stvar za povećanje budžeta je putem poreznog dijela jer to govori da je privreda Grada Živinice povećana, dakle privrednim razvojem. Otvaranje poslovne zone i ulaganje privrednika koji posluju na području Grada Živinice u iznosu od 70 miliona najviše je rezultiralo punjenju budžeta.\nDakle, stvaranjem dobre poslovne klime, ulaganjem novih investitora, povećanjem privrednih subjekata i razvijanjem privrede na teritoriji Grada Živinice, uz odlično raspologanje budžetskih sredstava ostvaren je do sada najveći budžet koji je doveo do suficita.\nPrihodi prošlogodišnjeg budžeta veći su za 31% u odnosu na budžet iz 2018. godine što je jedan egzaktan podatak o ostvarenju prihoda u prošloj godini koji iznose preko 90%.\nBudžetski suficit otvorio je prostor za realizaciju niza važnih projekata u Gradu Živinice, gdje se izdvaja rješavanje redovnog vodosnadbijevanja pitkom vodom na cijelom području Grada.\nNa području Grada Živinice realizovano je mnoštvo značajnih projekata u okviru kojih je i uspostavljanje inkubatora za Start-up projekte, rješavanje dugoročnih problema gradske pijace, uređenje parka Konjuh, te niz infrastrukturnih projekata na području Grada.\nPored navedenih realizovanih projekata počelo je i uređenje gradskog Bulevara, na kojem će biti instalirana moderna fontana i sebilj, te izgradnja najmodernije ljetne scene u BiH. Ovo su samo neki u nizu važnih infrastrukturnih projekata koji se realizuju u Živinicama, s obzirom da počinje realizacija još mnogo projekata značajnih za našu lokalnu zajednicu.\nNovim ulaganjem u privredu i otvaranjem novih kompanija i fabrika, u prethodne tri godine iz ostvarenog Budžeta Grad Živinice ima mogućnost da jedan dio tog novca vrati privrednicima koji su pogođeni pandemijom korona virusa.\nPrema riječima gradonačelnika Grada Živinice Samira Kamenjakovića, u posljednje tri godine Budžet Grada ima porast od 10 miliona KM i prvi suficit Budžeta.\n“Prije svega, želio bih se zahvaliti našim Gradskim vijećnicima koji su podržavali projekte i uposlenicima Gradske Uprave koji su danonoćno radili da bismo mogli doći u situaciju da se što brže realiziju određeni projekti koji su doveli do ulaganja u privredu Grada Živinice. Grad Živinice je u ovoj godini ostvario i najveći budžet u historiji Grada koji je iznosi 27 miliona KM. Dakle, od 17 miliona KM koliko je Budžet Grada Živinice iznosio u 2016. godini, u posljednje tri godine imamo rast od 10 miliona KM i prvi suficit Budžeta Grada Živinice. Naime, 1.2 miliona konvertibilnih maraka iznosio je suficit Budžeta u 2019. godini u Gradu Živinice, dok je tri godine ranije zabilježen deficit od 2,6 miliona KM i 1,5 milion dospjelih presuda koje su me dočekale 2016. godine, a koje su sada u potpunosti isplaćene. Najvažnija stvar za povećanje budžeta je putem poreznog dijela jer to govori da je privreda Grada Živinice povećana, dakle privrednim razvojem. Otvaranje poslovne zone i ulaganje privrednika koji ovdje posluju u iznosu od 70 miliona najviše je rezultiralo punjenju budžeta. Neporezni dio od prodaje zemljišta bio je manji, te smatramo da prodaju zemlje treba raditi samo u onom dijelu gdje će ta zemlja biti oplemenjena. Budžetski suficit je otvorio prostor za realizaciju niz važnih projekata u našem Gradu”, kazao je gradonačelnik Grada Živinice Samir Kamenjaković, te dodao da postignuti rezultati nisu samo nabrajanja projekata nego i mjere donesene ranije.\n“Otvaranje novih radnih mjesta, kroz uređenje poslovne zone, te realizacija Start-up projekata samo su neki od načina kako možemo zadržati stanovništvo u Gradu Živnice i podignuti standard života našoj lokalnoj zajednici. Stavranjem poslovne klime, ulaganjem novih investitora ali i razvijanjem privrede na teritoriji Grada Živinice, sa odličnim raspolaganjem budžetskih sredstava ostvarili smo do sada najveći Budžet koji za rezultat ima suficit od 1,2 miliona KM”, kazao je gradonačelnik Kamenjaković.\nParking prostor kod Srednjoškolskog centra pušten u funkciju


Nastatavljeni protesti pristalica režima u Iranu\nProtest pristalica režima u Iranu\nHiljade pristalica režima u Iranu protestovale su širom zemlje četvrti dan, nakon što je iranski ministar spoljnih poslova Mohamad Džavad Zarif ocenio da je sastanak u Savetu bezbednosti UN bio “greška” adminsitracije Donalda Trampa.\nSAD su tražile da Savet bezbednosti raspravlja o protestima u Iranu, ali su neke članice SB, poput Rusije, ocenile da su protesti unutrašnje pitanje te zemlje.\nAmbasadorka SAD u UN Niki Hejli pohvalila je antirežimske proteste I rekla da “su protesti spontano izražavanje osnovnih ljudskih prava kao I da hrabri ljudi pokazuju da im je dosta represivne vlade I da su spremni da u protestima rizikuju svoje živote”.\nHejli je pozvala iransku vladu da prekine sa cenzurom I da ljudima u Iranu omogući ponovni pristup internetu. Pozvala je I međunarodnu zajednicu da snažnije podrži antirežimske proteste. I predsednik SAD ih je prethodno podržao.


Đorđe Ivanov: Rusija se ne meša, Amerika nije što je nekad bila - 15.04.2017, Sputnik Srbija\nĐorđe Ivanov: Rusija se ne meša, Amerika nije što je nekad bila\nFormiranje vlade bez datog mandata je pravno neutemeljeno i takva vlada neće biti legitimna, izjavio je danas predsednik Makedonije Đorđe Ivanov. 15.04.2017, Sputnik Srbija\n18:37 15.04.2017 (Osveženo: 03:42 26.08.2021)\nFormiranje vlade bez datog mandata je pravno neutemeljeno i takva vlada neće biti legitimna, izjavio je danas predsednik Makedonije Đorđe Ivanov.\nU intervjuu austrijskom „Viner cajtungu“, Ivanov je rekao da, prema članu 90. makedonskog Ustava, samo šef države može da preda mandat za formiranje vlade.\nU slučaju da parlament izabere vladu bez mandata, imali bismo dve vlade — jednu tehničku vladu i drugu vladu bez legitimiteta predsednika, koja nije zasnovana na Ustavu.\n„To znači da bismo ušli u još veću krizu“, istakao je Ivanov za austrijski list.\nPreciznije, koalicija je nastala sporazumno. Međutim u poslednjem trenutku, dogodio se telefonski poziv i koalicija je raskinuta, rekao je Ivanov. Na pitanje ko je pozvao telefonom, on je odgovorio: „Vi ste novinar, možete da istražite“.\n„Takvoj koaliciji neću dati mandat iz političkih razloga“, rekao je Ivanov ističući da je „tiranska platforma“ politička prepreka.\nIvanov je u intervjuu ocenio da „tiranska platforma“ predstavlja direktno mešanje i ugrožavanje nezavisnosti Makedonije i da zahtevi u okviru platforme nisu samo politički opasni već su i neustavni.\n„’Tiranska platforma‘ dovela je do institucionalne krize, blokade vlade, neuspešnog izbora predsednika parlamenta“, rekao je Ivanov i izrazio nezadovoljstvo jer je osuda Evropske unije izostala u pogledu platforme.\n„Verujem da je doba ’paks amerikana‘ završeno“, rekao je on.


POTENCIJALNI TURSKI PARTNERI Brojni sastanci srpskih privrednika na Samitu u Bursi\nOko 40 privrednika metalskog i hemijskog sektora Srbije, proizvođači u oblasti pneumatike, hidraulike, obrade metala i lima, mašina i opreme, imalo je tokom današnjeg i jučerašnjeg dana desetine B2B sastanaka sa potencijalnim turskim partnerima na Industrijskom samitu u Bursi.\nKako se navodi u saopštenju Privredne komore Srbije (PKS), predstavnik turskog sajma TUYAP za Balkan Erdogan Dželadin istakao je da je industrijski samit u Bursi, na kojem ove godine učestvuje 346 kompanija iz 20 zemalja, mesto susreta za vise od 40 hiljada posetilaca.\nNa samitu, u okviru kojeg se održavaju četiri specijalizovana sajma, održava se više od 300 B2B sastanaka.\nIzvoz softverskih usluga iz Srbije biće veći od MILIJARDU EVRA\nUčešće privrednika iz naše zemlje organizovali su PKS i Privredna komora Vojvodine u saradnji sa Privrednom komorom Burse i Adonisom, generalnim zastupnikom turskog sajma TUYAP.\nPrivredna komora Vojvodine na ovom sajmu intenzivira saradnju sa Privrednom komorom Burse sa kojom već imaju sporazum o saradnji, a sledi poseta turskih privrednika Poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu 2019. godine, navodi se u saopštenju.\nRezultati prošlogodišnjeg nastupa kompanija iz Srbije na sajmu metalskog sektora u Bursi je oko 20 sklopljenih poslovnih aranžmana.\nREKLA ZBOGOM POSLU, PA POKRENULA EKSKLUZIVNI HOTEL ZA MAČKE Rast tržišta za kućne ljubimce\nSA 7. PALI NA 23. MESTO Tehnološki gigant izbačen sa liste 10 NAJBOLJIH poslodavaca\nDok mnogi karijeru uzaludno pokušavaju da usklade s motom "pronađi posao koji voliš pa nećeš morati da radiš nijednog dana u životu" uspelo je to, po svemu sudeći, zagrepčanki Mirjani Sović. Uspešnoj karijeri u auto-branši Mirjana je rekla zbogom i pokrenula ekskluzivni hotel za mačke, prvi takav u Hrvatskoj.\nGodišnje se u Srbiji osnuje nešto više od 45.000 novih mikro, malih i srednjih preduzeća i preduzetništva (MMSPP), a kako su ona generator razvoja privrede, država je ove godine njihov razvoj podržala sa 3,150 milijardi dinara, rečeno je danas na otvaranju skupa "Meetup startup" u Beogradu.\nPRILIKA ZA MLADE BEZ RADNOG ISKUSTVA Novi sajam zapošljavanja od 16. do 23. oktobra\nOni koji traže novi posao ili prvo radno iskustvo imaju veće šanse za uspeh pokretanjem prvog regionalnog onlajn sajma poslova u Makedoniji, Hrvatskoj, Srbiji i Bosni i Hercegovini.\nSve više posla za građevinske inženjere u Srbiji\nGrađevinarstvo u Srbiji beleži najveći bum u poslednjoj deceniji, kapitalni projekti se samo nižu, a time su i građevinski inženjeri sve više na ceni.\nALARMANTNO Više od polovine žena u Srbiji niti radi, niti traži posao\nČak 53,7 odsto žena u Srbiji je radno nekativno - nemaju posao, ali ga ni ne traže, pokazuju podaci istraživanja koje je sprovela Parlamentarna budžetska kancelarija u saradnji sa Republičkim zavodom za statistiku.


Foto: Instagram/alfiehaaland / screenshot\nFudbaler Dortmudna pauzu u prvenstvu iskoristio je kako bi se vratio u domovinu, a izgleda da se u danima bez fudbala opustio, malo više nego što bi trebalo.\nHaland je zbog nasilničkog ponašanja izbačen iz jednog noćnog kluba, a nakon toga je želeo da se obračuna i sa radnicima obezbeđenja.\nSvoj stav o ponašanju sina izneo je i Erlingov otac, nekadašnji fudbaler Alf-Inge Haland, koji je na Tviteru objavio zanimljivu sliku.\n- Vrati se na posao, noćni život nije za tebe, poručio je Alf-Inge u šali svom sinu.\nHaland senior je skoro celu profesionalnu karijeru proveo u Premijer ligi, igrajući za Notingem Forest, Lids junajted i Mančester siti.\nPodsetimo, Haland i Borusija Dortmund su sezonu završili na drugom mestu Bundeslige, iza šampiona minhenskog Bajerna.


април 2020 - Škola jezika i prevodilačka agencija ABC\nSigurno ste mnogo puta čuli da je neko na B2 nivou poznavanja engleskog jezika ili da je krenuo na A2 kurs nemačkog jezika. Šta zapravo znači ta kombinacija brojeva i slova kada govorimo o poznavanju stranog jezika?\nNazivi nivoa poznavanja jezika se zapravo odnose na CEFR – Common European Framework of Reference for languages (Zajednički evropski referentni okvir za žive jezike). CEFR je međunarodno priznat standard za opisivanje jezičkih sposobnosti i koristi se svuda u svetu, ali svakako najviše u evropskim zemljama. Na ovaj način možemo A1 – početni nivo (beginner) objektivno opisati nečije znanje stranog jezika u svim zemljama. Tako da, ako ste završili A1 nivo nemačkog jezika u Srbiji, možete nastaviti da učite na A2 nivou u Italiji, a nakon toga na B1 u Austriji. Ili ako ste završili B2 nivo engleskog jezika, samim tim stavljate do znanja Vašem poslodavcu ili bilo kome koliko znate engleski jezik.\nCEFR poznaje tri osnovna nivoa znanja stranog jezika: A (početni), B (srednji) i C (napredni) i šest podnivoa: A1, A2, B1, B2, C1, C2. Pa da vidimo šta podrazumeva svaki od ovih nivoa i podnivoa: Ovaj nivo podrazumeva samo najosnovnija znanja iz svih oblasti jezika- čitanja, pisanja, slušanja i pričanja. Nakon završenog A1 nivoa možete se predstaviti na engleskom, govoriti o svojim hobijima i interesovanjima, možete da postavite jednostavna pitanja i da učestvujete u svakodnevnim razgovorima, uz sagovornika koji govori polako i koristi jednostavne reči. A1 je zapravo samo prvi korak ka učenju jezika.\nA2 – viši početni nivo (elementary)\nNa A2 nivou, kandidat ima mogućnost da proširi svoje znanje jezika stečeno na prethodnom nivou ili, ukoliko kreće sa učenjem od ovog nivoa, da postavi solidnu bazu za dalje usavršavanje. Na A2 nivou, polaznik može da se snađe u nekim svakodnevnim situacijama poput kupovine, putovanja, komunikacije na aerodromu, na granici, da predstavi sebe i svoju porodicu i slično. Ovo je osnovni nivo znanja jezika, i veliki broj polaznika zapravo i počinje učenje od ovog nivoa.\nB1 – niži srednji nivo (intermediate)\nB1 je već ozbiljniji nivo poznavanja jezika i podrazumeva da kandidat može da se snađe u većini svakodnevnih situacija, bez većih problema. Nakon završenog B1 nivoa, polaznici imaju uvid u osnove gramatike jezika, kao i u vokabular iz mnogih oblasti. U suštini, nakon ovog nivoa polaznici mogu da objasne na stranom jeziku sve vezano za njihov privatni život, teme koje ih interesuju, posao i slično. Takođe, na ovom nivou se radi i na pisanju, kako formalnih, tako i manje formalnih eseja, mejlova i slično.\nB2 – viši srednji nivo (upper intermediate)\nNakon završenog B2 nivoa, možete tečno da razgovarate na engleskom jeziku o najrazličitijim temama iz svih oblasti. Takođe, možete učestvovati na sastancima, raditi u firmi gde se govori engleski i pisati o različitim temama. B2 nivo daje i pregled najvažnijih gramatičkih jedinica na detaljan način, tako da ćete nakon ovog nivoa imati odlično znanje gramatike, na primeru engleskog jezika to podrazumeva sve od vremena, kondicionala, modalnih glagloa, do neupravnog govora i pasiva.\nC1 – napredni nivo (advanced)\nC1 nivo podrazmeva godine učenja jezika i veoma mali broj polaznika stigne do ovog nivoa za kratko vreme. Da biste imali C1 nivo znanja, zaista je potrebno uložiti dosta truda i rada. Ali je zato znanje na ovom nivou veoma bogato i omogućava Vam mnogo toga na stranom jeziku: možete čitati stručne tekstove, pisati radove ili komunicirati sa bilo kim o bilo kojim temama. Ovaj nivo znanja podrazumeva tečno pričanje jezika, bez pauza, kao i upotrebu i razumevanje ne samo akademskih izraza, već i idioma, frazala i slenga.\nC2 – viši napredni nivo (proficient)\nKonačno, C2 nivo je najviši stupanj poznavanja jezika. Obično se smatra da ovaj nivo imaju osobe nakon završenih studija određenog jezika, mada to nije uvek slučaj. Ukoliko ste na C2 nivou, znači da pričate strani jezik gotovo kao svoj maternji. C2 nivo podrazumeva, između ostalog, komunikaciju sa izvornim govornicima iz različitih dijalekatskih područja, bez teškoća. Ukratko, sa C2 nivoom znanja stranog jezika ne postoje granice.


Prikazivanje članaka po tagu potrazivanja - Radio televizija Bor\nPrikazivanje članaka po tagu potrazivanja\nBOR - Rok za izmirenje obaveza za komunalne usluge za prvih šest meseci prošle godine, koji je Javno preduzeće za stambene usluge u Boru dalo korisnicima je istekao 20. januara. Priliku da isplati dugovanje u pomenutom roku, iskoristila je čak polovina korisnika koji su dobili opomene.\n„Od tri hiljade korisnika komunalnih usluga, više od hiljadu i po korisnika, bilo da je reč o stanovima ili kućama, je izmirilo svoje dugovanje. Mogu slobodno da kažem, da je apel koji smo uputili pre dve nedelje, urodio plodom. Ovim putem želim još jednom da pozovem građane koji nisu izmirili obaveze za period od januara do marta prošle godine, da dugove izmire do 25. januara, kako ne bismo bili prinuđeni da ponovo uputimo predloge za izvršenje javnim izvršiteljima, a čije su naknade, kao što sam i prošli put pomenula, jako velike“, kaže Lidija Načić, v.d. direktora Javnog preduzeća za stambene usluge Bor.\nOsim utuženja korisnika, koji do 25. januara ne izmire obaveze za prva tri meseca prošle godine, Javno preduzeće za stambene usluge poslaće i opomene građanima koji ne izmiruju redovno obaveze po zaključenim sporazumima o reprogramu duga.\n„Ovom prilikom bih podsetila građane koji su potpisali reprogram da su u obavezi da poštuju rokove navedene u sporazumu, jer će u suprotnom sporazumi biti raskinuti, a korisnici utuženi. Sa druge strane redovnim izmirenjem svojim obaveza korisnici će izbeći tužbe i troškove izvršitelja koji nisu mali“, istakla je Lidija Načić, v.d. direktora Javnog preduzeća za stambene usluge Bor.\nUkupna potraživanja Javnog preduzeća za stambene usluge koja su utužena u prošloj godini iznose 397 miliona 189 hiljada dinara.\nMilionska dugovanja za komunalne usluge\nMAJDANPEK - Potraživanja Javnog komunalnog preduzeća „Vodovod“ Majdanpek, čije usluge koriste stanovnici grada i okolnih seoskih sredina, na kraju 2016. godine iznosila su blizu 23 miliona dinara. Od ukupnih potraživanja, najveći deo odnosi se na dugovanja fizičkih lica, čak 16,7 miliona dinara, po osnovu neizmirenih računa za vodosnabdevanje, kanalizaciju i iznošenje smeća. Kako bi velika potraživanja bar delimično bila smanjena, Javno preduzeće „Vodovod“ ponudilo je dužnicima zaključivanje ugovora o reprogramu obaveza, a podnete su i 424 tužbe protiv fizičkih lica koja najviše duguju.\nEPS pokreće prinudnu naplatu dugova\nBOR - Elektroprivreda Srbije postupak naplate dugova od građana u najvećem broju slučajeva sprovodi opomenama ili prinudnim isključenjem sa mreže. Ova mera uglavnom je dovoljna opomena, jer je električna energija gotovo svima jedna od osnovnih životnih potreba. Ukoliko su dugovanja veća, potrošači se često odlučuju i za mogućnost reprograma duga.\nIpak, procenjuje se da približno 80 hiljada potrošača u Srbiji i posle isključenja ima neizmirene obaveze. Njima će, kažu u EPS-u, iako to nije zakonska obaveza, pre pokretanja postupka prinudne naplate biti poslate opomene. Ako se ni tada ne odazovu i ne plate dug, postupak će preuzeti izvršitelji. Kupci koji posle opomene izmire obaveze izbegavaju troškove izvršenja, koji nisu zanemarljivi. Istovremeno je počela i prinudna naplata od firmi i preduzetnika, kažu u Elektroprivredi Srbije.\nU avgustu je podneto oko 300 predloga za izvršenje, a očekuje se u narednim danima pokretanje postupka za oko 15 hiljada kupaca iz ove kategorije\nU Komori izvršitelja kažu da sve predmete obrađuju po nalogu EPS, pa od ovog javnog preduzeća zavisi kada će izvršitelji zakucati neplatišama na vrata.\nInače, poslednji i najveći reprogram dugova za električnu energiju bio je pre tri godine, kada je EPS potpisao ugovore sa ukupno 274.220 domaćinstava o otplati računa čiji je ukupan iznos 17,12 milijardi dinara. Građani i firme imale su mogućnost da plate dugove na 12 do 120 rata, što znači da reprogram može da traje i do deset godina. U zavisnosti od toga za koju opciju se odluče, nekima je otpisana i kamata.\nTri godine kasnije, raskinuto je više od 50 hiljada ugovora o reprogramu dugovanja sa korisnicima koji nisu plaćali obaveze na vreme, kažu u EPS-u, a za njih će, kako se očekuje, konačno rešenje biti postupak prinudne naplate posredstvom izvršitelja.


RTS :: Mač islama, Sejf al Islam, ipak predsednički kandidat\nSvet Mač islama, Sejf al Islam, ipak predsednički kandidat\nčetvrtak, 02. dec 2021, 18:24 -> 20:16\nIzvor: RTS, Akhbar\nSlavlje pristalica Sajfa al Islama na ulicama Sabhe počelo je nekoliko trenutaka pošto je žalbeno veće suda u tom gradu odbacilo odluku izborne komisije i sinu Moamera Gadafija dozvolilo da se kandiduje na predsedničkim izborima.\nOdluka suda usledila je nakon nekoliko dana napetosti u Sabhi i pokušaja snaga lojalnih Haftaru Kalifi da oružjem spreči osoblje suda da uđe u kancelarije.\nPosle skoro nedelju dana i uz silne intervencije međunarodne zajednice, službenici suda su konačno u četvrtak ušli u kancelarije i odmah odbacili odluku izborne komisije, prema kojoj je Gadafijevom sinu, odbijen zahtev da se kandiduje na predsedničkim izborima zbog procesa za ratne zločine pred Međunarodnim krivičnim sudom i nekoliko lokalnih sudova.\nSud su, danima, blokirali vojnici lojalni Haftaru Kalifi, čiju je kandidaturu za predsednika odbacila izborna komisija, takođe zbog serije procesa koji se protiv njega vode zbog navodnih ratnih zločina.\nNaknadno, Gadafijeva kandidatura je poništena, pa je konačnu odluku, posle serije protesta, spekulacija i potezanja oružja, doneo sud u Sabhi.\nIstovremeno, sud u Tripoliju odbacio je sve optužbe na račun premijera Abdula Hamida Dbeibe, čime mu je otvoren put za učešće u trci za prvog predsednika Libije, koji će biti izabran direktnim glasanjem.\nIzborni proces u Libiji prati pravi haos, uključujući krađu izbornog materijala u nekoliko gradova i pretnje polaznicima predizbornog kursa u Tripoliju.


Potpredsednik Evropske komisije u poseti Srbiji - Ozonpress :: internet portal\nPrvog dana posete, u sredu 10. juna, potpredsednik Komisije Šefčović će obići Termoelektranu „Nikola Tesla“ A, zajedno sa ministrom rudarstva i energetike Republike Srbije Aleksandrom Antićem, šefom Delegacije EU u Srbiji Majklom Devenportom i direktorom Elektroprivrede Srbije Aleksandrom Obradovićem.\nTom prilikom biće predstavljeni brojni projekti koje je Evropska unija finansirala u Privrednom društvu TENT od 2000. godine do danas, a čija ukupna vrednost premašuje 200 miliona evra. Zahvalјujući toj pomoći PD TENT je uspelo da ne samo revitalizuje značajan deo svojih proizvodnih pogona, već i sprovede niz projekata klјučnih za pobolјšanje energetske efikasnosti i zaštite životne sredine.\nPotpredsednik Šefčović će drugog dana posete, 11. juna, učestvovati na konferenciji o klimatskim promenama koja se održava u Beogradu u okviru dijaloga na visokom nivou između EU i Srbije. On će predstaviti okvir za politike EU u oblasti klime i energetike do 2030. godine kao i očekivanja EU za postizanje sporazuma o klimi tokom 2015. godine.\nPredviđeno je da se potpredsednik Šefčović istog dana odvojeno sastane sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem, ministarkom bez portfelja zaduženom za evropske integracije Jadrankom Joksimović, ministarkom poljoprivrede i zaštite životne sredine Snežanom Bogosavljević Bošković, ministrom rudarstva i energetike Aleksandrom Antićem, ministrom privrede Željkom Sertićem, kao i predstavnicima civilnog društva.\nTrifunović umesto Minića. Parezanović: Ispravna odluka


Obrušava se deo konstrukcije Pančevačkog mosta | Nova Ekonomija\nObrušava se deo konstrukcije Pančevačkog mosta\n22.11.2017. 09:40 B92,Blic 0\nPančevački most nije baš najbolje rekonstruisan\nNatpis "Pažnja, obrušava se deo konstrukcije mosta", zatekao je Beograđane koji su prilazili železničkoj stanici Pančevački most.\nReč je o kraku koji od borčanske strane vodi ka Omladinskom stadionu i Bulevaru despota Stefana, ispod kojeg prolaze pešaci ka železničkoj stanici, ali gde su izgrađeni i objekti: kafane, pekara...\nBaš u tom delu mosta rađena je hitna sanacija 2012, kada je napuklo ležište jednog stuba. Most je delom bio zatvoren za saobraćaj, a ljudi su na drugu stranu prelazili pešice ili vozovima. Nadležni su uveravali da je most bezbedan, a Beograđani bili skeptični. Kolovoz se tada zbog kvara spustio čak pet centimetara, a nakon intenzivnih radova za oko nedelju dana most je ponovo bio otvoren za saobraćaj u punom kapacitetu.\nKako kaže gradski sekretar za poslove odbrane, vanredne situacije, komunikacije i koordinacije odnosa sa građanima Darko Glavaš, on nema informacije o novoj havariji na mostu.\n"Nisam obavešten o takvom upozorenju okačenom kod mosta, niti je za održavanje Pančevačkog mosta uopšte zadužen grad Beograd. Kolovoz je nedležnost Republike Srbije, odnosno Puteva Srbije, dok je za metalne konstrukcije zaduženo preduzeće Železnice Srbije. Grad kontroliše samo silazne rampe i taj posao redovno i propisano obavlja", kaže Glavaš.\nKako dodaje, gradske ekipe izlazile su na teren samo u par navrata i to kad je stanje bilo alarmantno.


Prijem za učesnike festivala „Zlatni puž“ - juGmedia\nU Skupštini grada Vranja danas su Dejan Tričković, predsednik gradskog parlamenta, i Zorica Jović, gradska većnica, priredili svečani prijem za učesnike 6. Svetskog dečjeg festivala animiranog filma „Zlatni puž 2019.“, gde su i domaćini i gosti istakli odličnu organizaciju.\nPozdravljajući goste predsednik Skupštine Tričković je istakao, da će gradsko rukovodstvo uvek podržati projekte poput ovog festvala jer je to odlična prilika za razmenu iskustava i jačanje kulturne saradnje sa drugim zemljama.\n„ Zato je naš zadatak da ŠAF-u stvorimo bolje uslove za rad zaposlenih i njihovih polaznika“, naglasio je Tričković.\nDobrodošlicu učesnicima festivala poželela je i gradska većnica Zorica Jović istakavši, da će svi oni tokom njegovog trajanja imati priliku da se upoznaju sa kulturnom tradicijom grada Vranja, steknu nova prijateljstva tako da će ponovo poželeti da se vrate u ovaj grad na jugu Srbije.\n„I ove godine festival beleži veliki broj učesnika. To je dokaz da su zaposleni u ŠAF-u dobro odradili svoj posao. Ova institucija godinama niže samo uspehe i njihov rad je za svako poštovanje. Uključivanje dece u van školske aktivnosti nije lak zadatak. Zaposleni u ŠAF- u to odlično rade što dokazuje i trajanje festivala“, istakla je Jovićeva.\nU ime učesnika festivala na gostoprimstvu se zahvalila i Narcisa Darijević Marković, profesor FDU u Beogradu rekavši da čestita ŠAF-u na dobroj organizaciji festivala kao i uspesima koje godinama postiže u svetu animiranog filma.\nSledećeg utorka cela Medveđa bez struje


ŠTO JE KAZAO ĐUKANOVIĆ A ŠTA JE ČUO VUČIĆ? | Sandzak Live - Sandzaklive.Net- Najčitaniji web portal u Sandžaku - Sandzaklive\nHome Politika ŠTO JE KAZAO ĐUKANOVIĆ A ŠTA JE ČUO VUČIĆ?\nVučić vješto, u svom maniru, ponovo potura priču da su Srbi u Crnoj Gori u užasnom položaju, čak i danas kada Crna Gora ima jednonacionalnu Vladu, sastavljenu ”eksperata” koje je dominantno instalirala Srpska pravoslavna crkva.\nIntervju predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića u emisiji “Teleskopija” nacionalnog Javnog servisa, emitovan 13. aprila, izazvao je skoro i ogromno interesovanje zvanične političke elite u Srbiji, kao i njihovih medija, koji su, po običaju, svojoj javnosti plasirali priču da se Đukanović maltene bavio samo Srbijom, podmećući mu da je “pećinski nacionalizam”, koji je pomenuo kao alternativu evropskom putu Crne Gore, vezao za Srbiju.\nTakvom manipulacijom izašao je u javnost i srpski predsjednik Aleksandar Vučić koji je, na pitanje novinara tokom posjete Torlaku, kazao da je sa “pažnjom gledao nastup predsjednika Đukanovića” da se pitao hoće li postojati jedan segment te emisije u kojoj se neće isključivo govoriti o Srbiji, posredno o njemu, u kojoj se “neće srpski narod optuživati za pećinski nacionalizam, šovinizam i sve ostalo”, te da pored velikog truda to nije “dočekao da vidi”.\nAko je Vučić zaista sa pažnjom gledao intervju, onda se njegove riječi mogu protumačiti samo kao još jedno podmetanje Đukanoviću sa najvišeg nivoa susjedne države, pogotovu zbog tvrdnje da je upravo “emisija predsjednika Đukanovića pokazala i dokazala” da je položaj srpskog naroda u Crnoj Gori “užasno težak”.\n“Bolje od svih nas govorio je on u toj svojoj emisiji. Mislim da su svi Srbi u Crnoj Gori i ma gdje da žive to mogli da osjete i vide”, izjavio je Vučić, poručujući da želi najbolje odnose sa Crnom Gorom i da će nam opet poslati ruske vakcine protiv COV1D-19.\nŠta je zapravo rekao predsjednik Đukanović u intervjuu koji je toliko pogodio Srbiju i njene zvaničnike, a šta je od toga čuo Aleksandar Vučić?\nDa počnemo od “pećinskog nacionalizma”.\nOve riječi Đukanović je izgovorio komentarišući rezultate posljednjih parlamentarnih izbora i alternative koja se nudi građanima Crne Gore umjesto evropskog puta.\n“Mislim da je danas potpuno bjelodano da je alternativa proevropskom putu Crne Gore jedan ogoljeli pećinski nacionalizam, jedan šovinizam koji smo dobili, rekao bih, u onom najizvornijem obliku. Svi koji su imali pravo da budu ljuti i kritični prema DPS-u mogli su zabasati u grešku do 30. avgusta, jer imali su alibi da ne znaju šta je alternativa. Sad se zna šta je alternativa. Alternativa je vladajuća koalicija čije dvije trećine predstavlja DF, partija koja neskriveno kaže da ne služi interesima Crne Gore, nego služi interesima velikosrpskog nacionalizma i ruskog imperijalizma.”\nĐukanović ove riječi nije uputio Srbiji i srpskom narodu, a ako predsjednik Vučić vidi sebe kao velikosrpskog nacionalistu, onda je to njegov problem.\nČinjenica je, takođe, koju Vučić ne pominje, da on lično i srpska vladajuća elita otvoreno podržavaju Demokratski front, što javno demonstriraju raznim vidovima pomoći, čak i slanjem aviona srpske Vlade po Mandića i Kneževića, dok sa druge strane lideri Fronta javno izjavljuju da rade za interese Srbije i Rusije.\nSrpski predsjednik i pored “pažljivog slušanja” nije čuo ili je previdio kako je predsjednik Đukanović komentarisao izjavu jednog od čelnika DF-a koji je rekao da ministar pravde Vladimir Leposavić, koji je negirao genocid u Srebrenici, misli isto što i svaki Srbin u Crnoj Gori.\nCitiraćemo predsjednika Đukanovića: “Daleko sam od pomisli da stavove ministra Leposavića o genocidu dijeli svaki Srbin u Crnoj Gori. To bi zaista bila ozbilj na zabluda i opasnost od zabasavanjau antisrpstvo.\nMislim da to nije istina, ali ovakvi stavovi ne samo ministra Leposavića, nego i čelnika DF-a govore ko su zapravo tzv. lideri srpskog naroda u Crnoj Gori i ko pokušava da svoje vrednosne stavove pripiše cijelom narodu, pa se onda, nažalost, kasnije iščuđavaju ko je to ko pokušava da srpski narod učini genocidnim.\nNiko ko ima pameti, niko ko ima elementarnog poštenja i naravno da nema u Crnoj Gori nikakvog antisrpstva. Sve ovo sa čim se mi borimo jeste pokušaj da se spriječi velikosrpstvo da poništi Crnu Goru kao državu i da poništi crnogorski nacionalni, kulturni i vjerski identitet”, riječi su crnogorskog predsjednika.\nTačno je da je predsjednik Đukanović pomenuo svog “srpskog kolegu”, komentarišući tekst u Vijestima u kojem je pokušana da se napravi vještačka simetrija i uspostavi ravnoteža između velikosrpskog i navodnog crnogorskog nacionalizma.\n“Moj kolega iz Srbije bi rekao ‘velikocrnogorskog nacionalizma’, iako moram da priznam da ne znam šta to znači, jer nije mi poznata nijedna takva ideja. Cak nijednog ekstrema u Crnoj Gori koji govori o osvajanju nekih novih teritorija”, rekao je Đukanović.\nGovoreći dalje o analizi u Vijestima, predsjednik Crne Gore je upozorio da se u tim tekstovima i tezama pronalazi veoma teška podmetačina kako se u Crnoj Gori rasplamsava antisrpstvo.\n“Nema ovdje zaista ni riječi o antisrpstvu. U Cmoj Gori je Srbija imala pouzdanije prijateljstvo nego na bilo kojoj adresi izvan Srbije. Mislim da se posljednjih par godina veoma potrudila da mržnjom koja je isijavana iz političkih i medijskih krugova iz Beograda ugrozi to prijateljstvo i da probudi ovu politiku odbrane crnogorskog identiteta i interesa u odnosu na očigledan pokušaj asimilacije Crne Gore i Crnogoraca”, poručio je crnogorski predsjednik…\nVučić nije komentarisao podatke koje je Đukanović saopštio u istom tom intervjuu o srpskoj medijskoj agresiji na Crnu Goru, iznoseći podatak da je za samo nedjelju dana tokom februara ove godine u srpskim medijima plasirano preko 4.700 objava u kojima nije bilo niti jednog prijateljskog slova prema državi koju nazivaju bratskom i sa kojom hoće najbolje odnose.\nNije komentarisao niti projekat “srpskog sveta” koji već slovi za zvaničnu srpsku politiku o čemu, zasad, Vučić pušta druge da govore, poput ministra Vulina, istoričara Rakovića…\nVješto, u svom maniru, ponovo potura priču da su Srbi u Crnoj Gori u užasnom položaju, čak i danas kada Crna Gora ima jednonacionalnu Vladu, sastavljenu od “eksperata” koje je dominantno instalirala Srpska pravoslavna crkva.\nA koliko je priča o ugroženosti srpskog naroda u Cmoj Gori tačna, možda najbolje svjedoči primjer jednog njihovog predstavnika čijem imovinskom kartonu je prijavljeno vlasništvo nad 100 nepokretnosti i 60 automobila, koje je tako ugrožen stekao u “antisrpskoj Crnoj Gori”.\nJa nijesam neprijatelj, ali jesam odgovoran prema Crnoj Gori\nĐukanovićev intervju srpski mediji i dalje drže u fokusu, pokušavajući da pokažu kako je on glavni krivac za aktuelnu situaciju između dvije države, odnosno neprijatelj srpskog naroda.A kako je Đukanović o tome govorio?\nKomentarišući medijsku scenu, osvrćući se na kampanju tokom i nakon izbora u Nikšiću, predsjednik Crne Gore je kazao da nije bilo “niti jednog pozitivnog ni prijateljskog slova, nego je ogoljeno isijavanje neprijateljstva i pokušaj da se svojata Crna Gora”.\nTo se, kako je kazao, ne radi samo iz “šizofrene medijske scene Beograda, nego, potpuno jasno, sa najautoritativnijih državno-političkih adresa sa kojih se saopštavaj u stavovi o velikoj važnosti crnogorskog popisa za srpske nacionalne interese, o velikoj važnosti izbora u Nikšiću”.\n“Koliko god su se ljudi iz Srbije u prethodnom periodu u raznim garniturama trudili da od mene naprave neprijatelja, nijesu u tome uspjeli. Ja nijesam neprijatelj, ali jesam odgovoran čovjek prema Crnoj Gori i njenim nacionalnim interesima i braniću ih od bilo koga”, riječi su crnogorskog predsjednika koje ne čuje srpska politička elita, ili ako ih i čuje, pokušava im dati drugačiji ton i kontekst.\nPrevious articleHODŽIĆ: VELIKA JE SRAMOTA I GREH POLITIZOVATI IZGRADNJU GROBLJA U BRODAREVU\nNext articleBratić kardinala Vinka Puljića prešao na islam\nVučić: Kao što Bošnjaci iz BiH vole N.Pazar, Sjenicu i Tutin, tako i ja volim Republiku Srpsku


Vesti - Uprava za sprečavanje pranja novca\nPočetna > Aktivnosti > Vesti\nObaveštenje za kandidate koji polažu stručni ispit za licencu za ovlašćena lica 19. i 20. novembra 2012. godine u Beogradu\nUtorak, 13 Novembar 2012\nObaveštavamo kandidate koji su izvršili prijavu za polaganje stručnog ispita za licence u skladu sa Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma da će se ispiti održati po sledećem raspredu u prostoru Privredne komor ... ... Opširnije\n„Otvoreni svet“ orijentacioni seminar, SAD 7 – 20. novembar 2012. godine\nČetvrtak, 8 Novembar 2012\nPredstavnici Uprave otputovali su u dvonedeljnu posetu SAD. Putovanje je organizovano u okviru programa „Otvoreni Svet“ Kongresa SAD (Open World Program www.openworld.gov ). Program je pokrenut kao pilot projekat, a osnovan je kao stalni ... ... Opširnije\nObuka: Tehnike finansijskih istraga 5 – 9. novembar 2012. godine\nPonedeljak, 5 Novembar 2012\nU Budimpešti se od 5 – 9. novembra 2012. godine održava obuka pod nazivom „Istražne tehnike finansijskog i privrednog kriminala“. Kurs organizuje Međunarodna akademija za obuku istražnih organa u Budimpešti (ILEA) ... ... Opširnije\nObuka za tužioce u Kladovu 1. i 2. novembra 2012. godine\nČetvrtak, 1 Novembar 2012\nU Kladovu se 1. i 2. novembra 2012. godine održava radionica koja je namenjena tužiocima. Radionicu organizuje Uprava u saradnji sa republičkim javnim tužilaštvom. Održavanje obuke omogućili su OEBS i kancelarija stalnog pravnog sa ... ... Opširnije\nSeminar za računovođe\nSreda, 31 Oktobar 2012\nU Beogradu je 30. oktobra 2012. godine održan seminar za računovođe. Seminar je organizovala Uprava u okviru projekta MOLI Srbija koji se finansira iz sredstava IPA EU a sprovodi Savet Evrope, čija je svrha unapređivanje stručnih i operat ... ... Opširnije\nPrijava za polaganje stručnog ispita u Novom Sadu 28. novembra 2012. godine.\nČetvrtak, 25 Oktobar 2012\nStručni ispit za pravna lica i preduzetnike koji se bave pružanjem računovodstvenih usluga, društva za reviziju i ovlašćene menjače održati će se u Novom Sadu dana 28. novembra 2012. godine u prostoru Regionalne privredne komore ... ... Opširnije\nPrijava za polaganje stručnog ispita u Beogradu 19. i 20. novembra 2012. godine\nStručni ispit za brokersko-dilerska društva, društva za osiguranje, društva za posredovanje u osiguranju, društva za zastupanje u osiguranju i zastupnike u osiguranju koji imaju dozvolu za obavljanje poslova životnog osi ... ... Opširnije\nDruga radionica o nacionalnoj proceni rizika\nUtorak, 23 Oktobar 2012\nU Beogradu se 23. i 24. oktobra 2012. godine održava radionica o nacionalnoj proceni rizika od pranja novca. Republika Srbija je prva od zemalja u regionu pristupila realizaciji ovog složenog poduhvata. Predstavnici Uprave i velikog broja državnih ... ... Opširnije\nRegionalna konfrenecija o tipologijama\nPonedeljak, 22 Oktobar 2012\nU okviru projekta Saveta Evrope MOLI Srbija, Uprava u saradnji sa OEBS organizuje regionalnu konferenciju o tipologijama pranja novca 25. oktobra 2012. godine u Beogradu. Konferenciji će prisustvovati predstavnici finansijsko obaveštajnih slu ... ... Opširnije\nDeset godina rada Uprave\nPovodom desetogodišnjice uspešnog rada Uprave 25. oktobra 2012. godine, u hotelu Hajat, biće upriličen svečani koktel. Koktel će uslediti po završetku dva velika i značajna događaja – Druge radionice o nacionalnoj pro ... ... Opširnije


Arhiva - Ratko Mladić u sudnici Haškog Tribunala, 3. juna 2011.\nMinistarstvo pravde Srbije uputilo je pismo Haškom Tribunalu u kom pruža garancije da se Ratko Mladić, vojni vođa bosanskih Srba kome se sudi za ratne zločine, pusti iz pritvora na privremeno lečenje u Srbiju, čime je izašlo u susret inicijativi porodice haškog optuženika.\nMinistarka pravde Nela Kuburović potvrdila je ovu informaciju za državnu agenciju Tanjug. „Verujemo da će Haški tribunal da razmotri pre svega inicijativu porodice da se Ratko Mladić pusti na lečenje u Srbiji, a vlada će poštovati sve naloge koje joj dostavi Tribunal“, rekla je Kuburović.\nGarancije vlade za Mladića date su na zahtev Mladićeve porodice i branilaca, te će ih oni proslediti Haškom tribunalu, objasnila je ministarka.\nKuburović je istakla da ovo nije prvi put da Vlada Srbije daje garancije za osuđena lica i lica koja se u pritvoru haškog tribunala.\n„Do sada je nekoliko puta to činjeno, i pritvorenici su puštani na privremenu slobodu, Vlada je u potpunosti poštovala naloge sudskog veća i pritvorenici i osuđena lica su se vraćali u pritvorsku jedinicu po nalogu suda“, rekla je Kuburović.\nVlada Srbije garantuje da Mladić neće pobeći dok se bude nalazio na privremenoj slobodi. Tribunal ranije nije usvojio zahtev odbrane za Mladićevo lečenje u Rusiji i pored garancija te države.\nPodsetimo, predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić izjavio u avgustu: "Ne treba stvarati prevelika očekivanja, jer su šanse za privremeno puštanje na slobodu na minimumu".\nTribunal: Mladić ima celokupnu medicinsku negu\nPortparol Haškog tribunala Nenad Golčevski, rekao je početkom septembra da se Mladić adekvatno leči.\n"U svom poslednjem izveštaju nezavisni lekari-veštaci utvrdili su da optuženi dobija odgovarajuću zdravstvenu negu koja je u skladu s međunarodno prihvaćenim standardima, i nisu preporučili nikakve dijagnostičke preglede koji nisu već obuhvaćeni tekućim planom lečenja", rekao je Golčevski.\nMladićeva odbrana tada je tražila da on bude pušten na privremenu slobodu u Rusiju, tvrdeći da je u Hagu lečen na neadekvatan način. Raspravno veće taj zahtev je odbilo, zaključujući da je general Mladić u Hagu lečen na ispravan način i u skladu sa medicinskim standardima.\nPodsetimo, u junu 2013, Mladić se u sudnici zahvalio Tribunalu i njegovom medicinskom osoblju što su mu "spasili život" i "izvukli ga iz groba".\nBivši komandant Vojske Republike Srpske (75), u haškom pritvoru očekuje presudu po optužnici za genocid u Srebrenici; progon Muslimana i Hrvata širom BiH, koji je u šest opština imao razmere genocida; terorisanje stanovništva Sarajeva kampanjom artiljerijskih i snajperskih napada i uzimanje za taoce pripadnika Unprofora, 1992-95.\nPoslanik u Skupštini Srbije: SDA da uskrti podršku Vladi\nPoslanik Stranke demokratske akcije Sandžaka, Enis Imamović, pozvao je bošnjačke poslanike u Skupštini Srbije da uskrate podršku Vladi zato što je dala garancije za Ratka Mladića.\nImamović je potom tražio od Nele Kuburović da kaže i da li je Vlada, kada je davala garancije, vodila računa o interesima i osećanjima građana Srbije bošnjačke nacionalnosti i kakve garancije može da pruži kada je država 16 godina skrivala Mladića i Radovana Karadžića.\nŽene u Crnom: Država 16 godina skrivala Mladića, sad daje garancije\nNevladina organizacija Žene u crnom održala je u četvrtak skup povodom 13. godišnjice nerazjašnjenog ubistava dvojice gardista nekadašnje Vojske Srbije i Crne Gore u vojnom objektu Karaš, na Topčideru.\nKoordinatorka te organizacije, Staša Zajović rekla je novinarima da će nastaviti da traže da se saopšti prava istina o ovom zločinu, kao i o skrivanju bivšeg komandanta Vojske Republike Srpske Ratka Mladića u objektima Vojske Srbije.\nPrema njenim rečima, trebalo bi da se saznaju sve okolnosti pod kojima se taj zločin desio i da li su Ratko Mladić ili njegova zaštita bili u tom trenutku u kasarni.\n"Kako je moguće da država koja je 16 godina čuvala Ratka Mladića, zapravo stajala iza skrivanja Ratka Mladića, sada nudi garancije za njegovo lečenje", upitala je Zajović i dodala da je to okrutno i nemilosrdno prema porodicama ubijenih gardista.


Hrvatska: Plenković otvoren za debatu sa Milanovićem\n► Hrvatska: Plenković otvoren za debatu sa Milanovićem\nJedini kandidat za predsednika HDZ-a Andrej Plenković predstavio je danas svoj program i poručio da je otvoren za debatu sa liderom opozicionog SDP-a i bivšim premijerom Zoranom Milanovićem.\nIzbor za predsednika HDZ zakazan je za 17. juli, a vanredni parlamentarni izbori u Hrvatskoj će biti održani najverovatnije u prvoj polovini septembra.\nHrvatski mediji su ranije javili da će predsednica Kolinda Gabar Kitarović izbore raspisati 1. avgusta, što znači da od tada i zvanično kreće izborna kampanja.\nPlenković je, nakon predstavljanja programa, novinarima rekao da očekuje punu saradnju svih kolega koji trenutno obavljaju dužnosti u stranci, te da je do sada običaj bio da predsednik imenuje nekoliko najbližih kolega na funkcije, ali da on odluku o tome još nije doneo.\nKandidat za predsednika HDZ-a izrazio je i žaljenje zbog odluke HŠ-a da na predstojeće parlamentarne izbore izađu u koaliciji s SDP-om.\n"HŠ je naša sestrinska stranka, mi smo deo iste evropske narodne porodice i i meni je žao da je ova odluka Glavnog odbrora HŠ-a donesena u svojevrsnom vremenskom pritisku. Bilo bi nam draže da smo imali malo više vremena za razgovor", rekao je i dodao da će on tu odluku HŠ poštovati.\nPlenković je naveo da je HDZ trenutačno jedina demokršćanska stranka u Hrvatskoj, a u obrazloženju programa koji je predstavio kazao je da podržava nastavak reforme obrazovanja.\n"Hrvatska kao društvo zaslužuje imati najkvalitetnije obrazovanje", kazao je Plenković, dodavši da je u tri godine, koliko je delovao u Evropskom parlamentu, primio brojne biografije mladih ljudi, iz kojih je imao uvid u njihova znanja i sposobnosti.\nUpitan šta ga razllikuje od njegovog protivkandidata Zorana Milanovića, Plenković je rekao da to treba da odluče birači.\n"Ja mislim da o kvalitetama treba suditi drugi. Ja nudim svoje iskustvo, znanje, pravnik sam, diplomata, političar", rekao je, spomenuvši svoje dugogodišnje diplomatsko iskustvo, kao i ono u Evropskom parlamentu te dobro poznavanje i upućenost kako u unutarnju politiku, tako i u spoljnopolitičku situaciju i evropske političke trendove.


"Slike vremena i događaja na srpskom novcu – Novac Kneževine i Kraljevine Srbije" / 2019 / Naslovna - Noć muzeja\nIzložba je Narodne banke Srbije, a povodom obeležavanja manifestacije Noć muzeja 2019. godine, radi se o novcu iz doba Kneževine i Kraljevine Srbije, koji do sada posetioci nisu mogli da vide u Kragujevcu, pod nazivom „Slike vremena i događaja na srpskom novcu“.\nOtvaranje izložbe u 18.00\nKonak kneza Mihaila Vuka Karadžića 1\nKonak kneza Mihaila je predstavljao jednu od prvih evropskih građevina, rađenih po austrijskom uzoru. Zgrada je podignuta 1860. godine na zahtev kneza Miloša Obrenovića. Ovaj konak je danas deo kompleksa Narodnog muzeja. Pored biblioteke i stručnog odeljenja, na spratu postoji postavka „Srpsko i evropsko slikarstvo XIX veka“.\ntelefon: 034 333 302, 034 333 312 e-mail: website: http://www.muzej.org.rs


Dr Verica Jovanović u "svađi" sa zdravim razumom i srpskim jezikom - Dan u Beogradu\nNaslovna » Blog » Beleške jednog penzionera » Dr Verica Jovanović u „svađi“ sa zdravim razumom i srpskim jezikom\nBeleške jednog penzionera: Dr Verica Jovanović u "svađi" sa zdravim razumom i srpskim jezikom (foto: Pixabay)\nDr Verica Jovanović u „svađi“ sa zdravim razumom i srpskim jezikom\nVladimir Mandić 1. avgust 2020. Beleške jednog penzionera Postavite komentar\nDa li je dr Verica Jovanović, v.d. direktorka Instituta za javno zdravlje „Batut“, ubeđena da su novinari i milioni TV-gledalaca blesavi i debili ili je pak u „svađi“ sa zdravim razumom i srpskim jezikom?\nOdgovor na ovo vrlo teško pitanje može se samo naslutiti i iz njenih, kako kaže, izlaganja na konferenciji za medije Kriznog štaba održane juče (u petak) u Palati Srbija.\nMnogo je lakše predložiti Vladi Srbije da doktorku Jovanović, ako već zbog „viših interesa“ i „čuvanja od javnosti“ pravih podataka o broju umrlih od virusa korone treba da ostane u v.d. direktorskoj fotelji „Batuta“, bar isključi sa press konferencija!\nNjeni odgovori novinarima samo doprinose daljoj eskalaciji nepoverenja u Krizni štab, čije smenjivanje potpisima traže hiljade lekara, prosvetnih radnika, umetnika, glumaca…\nDesetine hiljada građana je širom Srbije do pre neki dan takođe tražilo smenu članova Kriznog štaba za borbu protiv COVID-19, da bi Vlada posle četiri meseca saopštila imena onih koji su nas (ne)radom, merama, izjavama i savetima doveli u ovu, sada, vrlo nezavidnu korona-situaciju.\nSledi obrazloženje predloga, iz koga će se i nazreti odgovor na pitanje sa početka beleške.\nElem, na pitanje novinarke šta bi savetovala starijoj populaciji kako da se zaštiti i ponaša, kada je često u bliskom kontaktu sa unucima i potomcima, dr Jovanović je odgovor počela izlaganjem o epidemiološkoj situaciji u domovima za stare, hvaleći Ministarstvo za rad, zapošljavanje,boračka i socijalna pitanja i njenog ministra.\nOna je rekla da je zadovoljna načinom i primenom preventivnih mera i dodala da brojke pokazuju da je taj deo stanovništva ozbiljno shvatio potrebu za primenu mera…\nNa to se nadovezala novinarka nova.rs tražeći komentar i navodeći da je, po zvaničnim podacima Ministarstva, 14. jula bilo 15 zaraženih među zaposlenim u ustanovama socijalne zaštite i 34 korisnika. Tri dana kasnije oboleo je 21 zaposleni i 36 korisnika, da bi 20. jula te brojke bile: 63 obolela zaposlena i 53 korisnika. U četvrtak, 30. jula, saopšteno je da su obolela 244 korisnika i 101 zaposleni u socijalnim ustanovama!\n– Takva situacija je očekivana s obzirom da se od početka meseca beleži porast broja zaraženih i u opštoj populaciji – reterirala je dr Jovanović i vispreno i „stručno“ zaključila:\n– Prema tome ukoliko se u nekoj od tih ustanova dogodi povećan broj slučajeva, onda se prijavi epidemija i situacija se rešava!\nUz napomenu da je šest organizacija, koje se bave zaštitom ljudskih prava i brigom o osobama sa invaliditetom u otvorenom pismu premijerki, Ministarstvu za rad i „Batutu“ zatražilo podatke o broju umrlih i obolelih takvih osoba od početka pandemije korone i da ih nije dobilo, novinarka je jasno, precizno i na srpskom jeziku pitala kada će dobiti odgovore?\nV.d. direktorka „Batuta“ je rekla da su im ti podaci na neki način dostavljeni, ali i da sami zahtevi podrazumevaju da se ne daju samo brojke, već i analize i objašnjenja i da će „Batut“ dostaviti odgovore.\nI tako je nekada vrlo popularna TV-serija „Đekna još nije umrla, a ka’ će ne znamo“ doživela reprizu u interpretaciji dr Jovanović.\nA da li ćemo mi čuti precizan odgovor umesto „dr Jovanović još nije smenjena, a ka’ će ne znamo“ vreme će pokazati. ♦\nTagovibatut beleške jednog penzionera blog covid-19 dr verica jovanović virus korona vladimir mandić\nPrethodni Podrška kada je najpotrebnije – humanitarni turnir Meridianbeta\nSledeći Institut za transfuziju krvi Srbije – dobrovoljno davanje krvi: 3-9. avgust 2020.


Frizerski salon nudi besplatno šišanje ako ispunite jedan uslov - Lepa Reč\nHomeRaznoFrizerski salon nudi besplatno šišanje ako ispunite jedan uslov\nLepa Reč Razno, Svet, Zabava\nAko ste dovoljno vešti sa džojstikom i put vas odnese u Notingem, jedan frizerski salon nudi besplatno šišanje svima koji pobede njihove radnike u igrici FIFA 20. Međutim, ako izgubite utakmicu moraćete da platite duplo onoliko koliko košta šišanje.\nPročitajte i: Znate li koji grad je NAJSKUPLJI na svetu?\nFrizeri su na ovaj način kreirali veoma zabavno okruženje koje celi dan vrvi ljudima koji dolaze da igraju i šišaju se. Vlasnik Konor Storer-Fraj ima 22 godine i kaže kako je njegov tim frizera nekoliko puta izgubio utakmicu na FIFA-i, ali i kako su mnogo puta zaradili duplu zaradu jer su odneli pobedu.\nPročitajte i: Zemlja snova: U ovoj državi svaki građanin dobije skoro 500 evra ako se bavi sportom!\nŠišanje za muškarce u proseku košta oko 12 dolara. Konor je igricu FIFA uneo u salon pre više od godinu dana kada je hteo da zabavi mušterije koje čekaju svoj red.\nIstiče kako ne broji koliko je ljudi pobedio, ali kako po statistici odnese pobedu u 20 od 25 utakmica.\nNiško Akademsko pozorište SKC-a je za predstavu Mamin dašak u svemiru na 21. Festivalu akademskih pozorišta Srbije (FAPS), koji je proteklog vikenda održan u Novom Sadu, dobilo ukupno 7 nagrada – od priznanja za najbolju [...]


Agroplus | Poljoprivredni portal | Sistem u kojem poljoprivrednici mogu da žive od svog rada\nPetak, 14 Avgust 2020.\nSistem u kojem poljoprivrednici mogu da žive od svog rada\nHavijer Alvares (Javier Álvarez), šef Ekonomsko-trgovinskog odeljenja Ambasade Španije bio je naš sagovronik na 86. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu. Istakao je da je u Španiji stvoren sistem u kojem poljoprivrednici mogu da žive od svog rada.\nOvo je četvrto učešće Španije na Međunarodnom sajmu poljoprivrede u Novom Sadu tokom kojeg će se posetiocima predstaviti sedam kompanija iz različitih sektora: sistemi za navodnjavanje, plastenici, zaštita useva i semenski materijal.\nHavijer Alvares (Javier Álvarez), šef Ekonomsko-trgovinskog odeljenja Ambasade Kraljevine Španije\nReč je o sektorima poljoprivredne tehnologije u kojima je Španija razvila napredna rešenja, i koja se po potrebi mogu prilagoditi različitim uslovima. U Španiji postoji širok spektar klimatskih pojaseva i ta raznolikost je podstakla španske kompanije da ponude fleksibilne i kvalitetne proizvode.\nEkonomska saradnja Srbije i Španije nalazi se na uzlaznoj putanji. U prilog tome svedoče i podaci o spoljnotrgovinskoj razmeni koja je u prethodnoj deceniji udvostručena, a u 2018. dostigla je iznos od oko pola milijarde evra. Šta od poljoprivrednih proizvoda Srbija najviše uvozi iz Španije i kako ta razmena izgleda u obrnutom smeru?\nŠpanija najviše izvozi meso, ribu, voće i povrće. Poljoprivredno-prehrambeni proizvodi zauzimaju značajno mesto, od gotovo 300 miliona evra španskog izvoza u Srbiju u 2018, vrednost poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iznosila je 67 miliona, odnosno 23 odsto. Sličan je slučaj i sa srpskim izvozom u Španiju, a posebno se ističu žitarice.\n“More od plastike” – Najveća koncentracija plastenika u svetu – provincija Almeria, Španija\nUprkos klimatskim ograničenjima naročito na jugu zemlje, Španija je uspela da zauzme lidersku poziciju na listi najvećih proizvođača svežeg voća i povrća u Evropskoj uniji. Šta bi od pozitivnih iskustava u toj oblasti mogli da primene srpski poljoprivrednici?\nMislim da postoje različiti faktori koji su pomogli španskoj poljoprivredi da stigne tamo gde je danas. Najvažnija je svakako bila podsticajna i dugoročna agrarna politika kojom je poljoprivrednicima pružena adekvatna podrška, i kroz koju je stvoren sistem u kojem poljoprivrednici mogu da žive od svog posla. Naravno, poljoprivrednici su uvideli značaj zadrugarstva i umeli da ujedine svoje snage, kako bi poboljšali prinos i efikasnost, dok su evropski fondovi u mnogome potpomogli razvoj agrara u Španiji. Uz sve to treba pomenuti istraživanja i ulaganja u poljoprivrednu tehnologiju, uz pomoć koje smo razvili uspešnu proizvodnju u regijama čije prirodne odlike nisu naročito pogodne za useve.\nKojim podsticajnim merama država stimuliše razvoj agrara?\nPostoje različite mere podrške, kao što su direktna plaćanja, mere za podsticaj proizvodnje, pomoć za područja pogođena vremenskim nepogodama kao što su suše ili poplave, veoma su značajne i brojne fiskalne olakšice… Ali, ono što je možda najzanimljivije jeste Državni plan partnerstva i udruživanja (2015-2020) kojim je Vlada Španije izdvojila 257 miliona evra za razvoj zadružnog sektora. U međuvremenu je u Španiji (do septembra prošle godine) oformljeno 214 novih poljoprivrednih zadruga.\nKako je zaustavljen „prosvetiteljski beg“\nŠpanija se može pohvaliti i zanimljivim iskustvom kad je reč o unapređenju položaja žena poljoprivrednica. Kako je španska vlada uspela da zaustavi odliv ženske populacije, naročito one sa visokom stručnom spremom, iz sela u gradove?\nKrajem prošlog veka, značajan broj ženske populacije sa visokom stručnom spremom migrirao je iz sela u gradove, pojava koja je u Španiji poznata kao „prosvetiteljski beg“. Imajući u vidu značaj žena-poljoprivrednica u ovom sektoru, španske vlasti usvojile su niz planova koji su za cilj imali da osnaže žene u ruralnim sredinama i stvore bolje uslove za njihov ostanak na selu. Pomenuću Strateški plan o jednakosti prilika i Plan podrške ženama u ruralnim sredinama, ali i Zakon o zajedničkom vlasništvu nad poljoprivrednim gazdinstvima, kojim je precizirano da se delatnosti koje obavljaju žene na poljoprivrednim gazdinstvima ne mogu tretirati samo kao održavanje domaćinstva. Od usvajanja tog zakona, 2012. godine, broj registrovanih poljoprivrednih gazdinstava za zajedničkim vlasništvom se učetvorostručio, odnosno povećao se za 522. Osim toga pokrenuta je i inicijativa Žene iz ruralnih oblasti, koja okuplja nevladin sektor i zajedno sa predstavnicima Ministarstva poljoprivrede radi na strateškom planu podrške ženama u poljoprivredi.\nUkrupnjavanje zadruga globalni trend\nIako se Srbija može pohvaliti tradicijom negovanja zadrugarstva dugom više od 150 godina, aktuelna situacija u toj oblasti ne ohrabruje, naročito imajući u vidu činjenicu da je od oko 5.000 zadruga, koliko ih je bilo sredinom prošlog veka, njihov broj pao na oko 1.000. Kakva je situacija u oblasti zadrugarstva u Španiji i koji su benefiti takvog načina udruživanja?\nMislim da je smanjenje broja zadruga globalna tendencija, ali verovatno su razlozi različiti. U Španiji, na primer, ovo je slučaj zbog ukrupnjavanja zadruga, manje zadruge se pripajaju većim. Tako je, na primer, u Španiji 2006. godine bilo registrovano 4.022 zadruge, a danas ih je 3.750, ali je u ovom periodu njihov prihod porastao za čak 44 odsto. U 2016. zadruge su generisale profit od 29 milijardi evra, i danas obezbeđuju više od 100.000 radnih mesta. Takođe, primetan je i rast zadruga koje su okrenute izvozu, koje danas čine 32 odsto od ukupnog broja. Prošle godine, imali smo priliku da u Beogradu predstavimo španski model zadrugarstva, a na pomenutom panelu bio je i predstavnik španske složene zadruge Anekop, koji je predstavio svoja iskustva u oblasti zadrugarstva. S tim u vezi, kako je nedavno naveo akademik i profesor Keserović, u okviru inicijative „500 zadruga za 500 sela“ u Srbiji su oformljene, između ostalog, i dve složene zadruge po uzoru na špansku zadrugu Anekop, koja ima 70 članica. Ako govorimo o benefitima rekao bih da je glavna prednost optimalna upotreba resursa i veća efikasnost, što omogućava poljoprivrednicima da budu konkurentni, pogotovo na međunarodnom tržištu. U Španiji, ali i u ostatku Evropske unije, mnoge zadruge funkcionišu slično kao multinacionalne kompanije: uz profesionalno rukovođenje, odeljenja za međunarodnu trgovinu, marketing… Neke od većih zadruga ostvaruju godišnji profit od milijardu evra, dok izvoz predstavlja više od 40 odsto prihoda.


Njemačka podrška jačanju kapaciteta komora ZB | Privredna komora Crne Gore\nNjemačka podrška jačanju kapaciteta komora ZB\nPredsjednik Privredne komore Crne Gore Vlastimir Golubović i Nacionalni koordinator Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana (KIF ZB6) Balša Ćulafić učestvovali su 11.marta 2019. godine, u Beogradu, u radu sastanka sa predstavnicima Njemačke razvojne organizacije (SEQUA), Njemačko-srpske privredne komore (AHK), Njemačke privredne komore (DIHK).\nSastanak je održan u prostorijama Privredne komore Srbije.\nRazgovarano je o realizaciji DIHK projekta jačanja kapaciteta privrednih komora okupljenih u KIF ZB6, kako bi efikasnije zastupale poslovnu zajednicu regiona koja broji oko 350.000 kompanija i bile ravnopravan partner u dijalogu sa vladama.\nPredsjednik Golubović je predstavio rad Privredne komore Crne Gore i istakao da se poslovne asocijacije okupljene u KIF ZB6 i njihove članice zalažu za uspostavljanje regionalnog tržišta, bez barijera i komplikovanih birokratskih procedura, te formiranje zajedničkog ekonomskog prostora. Cilj je, istakao je predsjednik, harmonizacija propisa, usaglašavanje sertifikata, jačanje konkurentnosti ekonomija i pozicije regionalnih kompanija na međunarodnom tržištu, pa je naglasio da je u tom procesu dragocjena pomoć njemačkih partnera.\nNacionalni koordinator KIF-a ZB6 Balša Ćulafić istakao je da su ključne komponente razvoja i jačanja komorskih kapaciteta podizanje regionalne ekonomske saradnje na viši nivo i osnaživanje kompanija kako bi bile konkurentne na međunarodnim tržištima. Prezentovao je ideje koje bi mogle biti uključene u projekat, a odnose se na proces digitalizacije Privredne komore Crne Gore kao i osnivanje Centra za podsticaj razvoja inovativnosti i start up-ova.\nNa sastanku je rečeno da je CEFTA opterećena bescarinskim barijerama i da je regionu potreban novi sporazum o saradnji, koji bi usvojio sva njena pozitivna dostignuća i stvorio pretpostavke za kreiranje jedinstvenog ekonomskog prostora.\nPredstavnike SEQUA, AHK, DIHK interesovao je način funkcionisanja komorskog sistema u Crnoj Gori i rezultati modernizacije, aktivnosti KIF ZB6 i regionalnih komora, saradnja sa vladama i nadležnim institucijama, kao i uloga poslovnih asocijacija u procesu donošenja propisa važnih za poslovanje privreda.\nKako su istakli, otvoreni su da kroz projekat podrže osnaživanje komorskih kapaciteta, unapređenje ekonomske saradnje i prevazilaženje barijera na Zapadnom Balkanu.


ODŠTETNI PROCES PROTIV KARTELA EVROPSKIH PROIZVOĐAČA TERETNIH VOZILA\nEvropska Komisija je, 19. jula 2016. godine, objavila da je sa 2,93 milijarde evra kaznila pet najvećih evropskih proizvođača teretnih vozila – MAN, Daimler/Mercedes, Volvo/Renault, Iveco i DAF, zbog osnivanja nezakonitog kartela.\nPomenuti proizvođači se terete da su se, u periodu od 1997. do 2011. godine:\nmeđusobno dogovarali o cenama vozila,\nusklađivali termine uvođenja novih EURO kategorija vozila u komercijalnu proizvodnju,\nprenosili troškova usklađivanja sa strožijim pravilima o emisiji izduvnih gasova na kupce (od EURO 3 do EURO 6 kategorija vozila).\nJedino kompanija MAN nije kažnjena jer je upravo ona ukazala na postojanje kartela. Nešto više od godinu dana kasnije, tačnije 27.09.2017., objavljeno je da je i Scania kažnjena sa 880 miliona evra, jer nije pristala na saradnju tokom istrage.\nNa osnovu propisa EU (Council Regulation (EC) No 1/2003 i Directive 2014/104/EU), kompanije koje su kupovale ili iznajmljivale teretna vozila ukupne nosivosti veće od 6 tona, prethodno pomenutih proizvođača u pomenutom periodu imaju mogućnost za povratak novčanih sredstava od 10% do 20% od nabavne vrednosti teretnog vozila.\nOznake: odštetni proces, kartel, MAN, Iveco, DAF, Daimler, Scania, Renault, Volvo\nODŠTETNI ZAHTEV PROTIV KARTELA PROIZVOĐAČA KAMIONA - NOVOSTI\nsaobraćajna dozvola EORI Yes!Money Zakon o radnom vremenu posade vozila u drumskom prevozu i tahografima CONNECTA Renault Rumunija protest potvrda za vozača pojedinačne dozvole


U Kneževu oduzeti drvni sortimenti | Agrosavjet\nBANJALUKA – Republička šumarska inspekcija oduzela je, zbog bespravne sječe, oko 48 metara kubnih šumskih drvnih sortimenata vrijednih 5.000 KM tokom kontrole postrojenja za primarnu preradu drveta na području opštine Kneževo.\nTokom jučerašnjih kontrola u četiri slučaja je utvrđeno da drvni sortimenti na postrojenjima nisu žigosani, obrojčeni ili nedostaju prateći otpremni iskazi, što ukazuje da je riječ o bespravnoj sječi, saopšteno je danas iz Inspektorata Republike Srpske.\nZa preradu drveta na postrojenjima za primarnu preradu suprotnu odredbama Zakona o šumama propisana je kazna za pravno lice od 3.000 do 9.000 KM, za odgovorno lice od 500 do 1.500 KM, a za fizičko lice od 300 do 900 KM.\nU saopštenju se navodi da je republička šumarska inspekcija u ovoj godini u 200 slučajeva oduzela oko 1.185 metara kubnih šumskih drvnih sortimenata čija je vrijednost 105.730 KM.\nFormiraju se komisije za procjenu šteta od nevremena\nAuthor AgrosavjetPosted on 09/07/2019\nVelika promjena vremena na Balkanu


04-06-2020 13:26 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nSirijski ratni avioni izvršili su niz vazdušnih udara na položaje džihadista na severozapadu Hame i Latakije.\nSirijski avioni bombarduju džihadiste (Foto: Jutjub)\nJedan vojni izvor je preneo da je glavni cilj vazdušnih udara bio napad na uporišta Islamske stranke Turkestan.\nSirijske arapske vazdušne snage (SuAAF) uništile su bazu džihadista u gradu Al-Sirmanijeh na severozapadu Hame.\nSirijska avijacija je potom uništila neprijateljska uporišta u provinciji Latakija. Meta napada bila je planina Kabani gde se kriju džihadisti.\nJedan vojni izvor je istakao da su ovi vazdušni udari odmazda zbog napada džihadista na sirijsku i rusku vojsku u ovom regionu.\nPročitajte OVDE kako je američka policija ubila nenaoružanog mladića.


Vesić: Ruski patrijarh osveštaće u subotu spomenik caru Nikolaju\nRadovi na uređenju Devojačkog parka su u punom jeku i očekujemo da bude svečano otvoren sledeće subote, rekao je Goran Vesić, gradski menadžer u Jutarnjem programu RTV „Pink”.\nCvetković: Neprijavljena kamera u “Kraun plazi” je snimala zvuk\n“Osoblje hotela nam nije prijavilo da u toj prostoriji postoji kamera. Mi smo je pronašli prilikom kontradiverzionog i protivprislušnog pregleda”, rekao je Cvetković za sutrašnju Politiku.\n“Naknadno nam je rečeno da je navodno namenjena konobarima da bi znali kada da gostima unesu piće, ali su naša pitanja zbog čega je onda slika prenošena u centralnu komandnu sobu njihovog obezbeđenja, a ne kod konobara, kao i zbog čega kamera snima i zvuk a ne samo sliku, ostala bez adekvatnog odgovora”, rekao je Cvetković.\nOn je naveo da su prikupljeni podaci o ovom slučaju dostavljeni Ministarstvu pravde i da su naredni koraci u ovom slučaju na pravosuđu.\nGeneral Cvetković je rekao da je bezbednost predsednika Vlade Srbije u ingerenciji VBA u kontraobaveštajnom i opštebezbednosnom smislu.\n“VBA čini velike napore da se adekvatno proceni ugroženost štićene ličnosti. To podrazumeva predviđanje i prevenciju incidentnih situacija, koje mogu da se dogode, bez obzira na detaljno planiranje zaštite”, naveo je Cvetković.\n“Kada je reč o ”sukobu” pripadnika Žandarmerije i pripadnika jedinice Vojne policije ”Kobre”, taj slučaj je sada u nadležnosti tužilaštva i o tome će se više znati po okončanju sudskog postupka”, rekao je zastupnik direktora VBA.\nDačić: Povratak Šešelja ne može da destabilizuje Srbiju\n“Neko ko je 11 godina u pritvoru bez presude ne može da bude, bar ne više, političko pitanje za Srbiju. On je danas samo humanitarni problem”, istakao je Dačić.\nNa pitanje zašto Srbija još nije imenovala svog ambasadora u Hrvatskoj, Dačić je rekao da je nasledio stanje u kojem u desetak ambasada širom sveta Srbija nije imala ambasadore, među ostalima u SAD-u, Kini, Nemačkoj i Hrvatskoj.\nPrema njegovim rečima, cilj srpskih vlasti je da do nove godine postave sve ambasadore, što znači da će u nekoliko sledećih nedelja biti imenovanja, među ostalima i ambasadora u Hrvatskoj, ali i generalnog konzula u Rijeci.\nOd skore posete Hrvatskoj Dačić očekuje “da naše odnose nastavimo da gradimo ne na emocijama, koje su, bilo da su pozitivne ili negativne, po pravilu prepreka raciju, već da počnemo da prepoznajemo međusobne interese i dopustimo da oni budu temelj naših odnosa”.\nNa pitanje da li je Srbija nakon posete ruskog predsednika Vladimira Putina imala problema sa Briselom, Dačić je odgovorio: “Bilo je pitanja, što ne podrazumeva automatski i sumnju i verujem da je Srbija na njih dobro odgovorila, pre svega svojim jasnim opredeljenjem za EU, što je naš strateški cilj.”\n“Predsednik Putin je došao u Beograd kao gost proslave 70. godišnjice oslobađanja Beograda jer je sovjetska Crvena armija, zajedno sa jugoslavenskim partizanima, učestvovala u okončanju nemačke okupacije i Beograda i mnogih drugih delova bivše zajedničke države. I to je sve. Nikakvog podteksta nije bilo u tome niti je Srbija pobrkala svoje prioritete. EU je, među njima, na prvom mestu”, rekao je za “Jutarnji list” šef srpske diplomatije.\nKad je reč o mogućnosti da bi, kako navodi hrvatski list, insistiranje Beograda na neuvođenju sankcija Rusiji moglo da uspori put Srbije prema EU, Dačić je izjavio: “S obzirom na odluku EU da na pet godina zamrzne prijem novih članova, naš put u EU svakako neće biti brz. Ono što može biti brzo jeste ispunjavanje svih obaveza koje donosi proces priključenja, uključcujući proces usklađivanja naše spoljne politike sa evropskom.\n“To ne znači da Srbija, koja je ekonomski i energetski vezana uz Rusiju, treba da prednjači u onome što je danas odnos Evrope prema Rusiji. Mi u tome jesmo i treba da budemo na začelju, vodeći računa o našim nacionalnim i ekonomskim interesima, a ne o tuđima”, istakao je Dačić.\nOn je dodao da je jasno da Srbija nije neko ko je u stanju da uvede sankcije velikim državama poput Rusije ili bilo koje druge velike zemlje. “Baš zato osnova naše politike je trud da održimo dobre odnose sa svima i to tako što ćemo se truditi da budemo deo rešenja, a ne problema”, naveo je Dačić.\nKad je reč o Ukrajini, Srbija priznaje teritorijalni integritet te zemlje i nudi da se iskustva iz pregovora s Prištinom iskoriste pri traženju kompromisa i rješenja, rekao je Dačić za “Jutarnji list”.\nSindikati:Bez smanjenja zarada; Gašić: Za poštenu raspodelu\nGašić je, s druge strane, predstavnicima sindikata poručio da smanjenjem zarada od deset odsto država ne želi da ošteti radnike već da napravi “poštenu raspodelu kako bi mogla i dalje da im pomaže”.\nTokom pauze sastanka u Domu garde na Topčideru ministar odbrane je novinarima ukazao na činjenicu da zaposleni u pet od sedam preduzeća namenske industrije, kako kaže, u proseku imaju veća primanja od prosečne zarade u Srbiji i da je država uložila više od 100 miliona evra u te fabrike.\n“Mi ne želimo nijednog radnika da oštetimo već da uravnotežimo primanja”, rekao je Gašić.\nOn je dodao da treba da prestane princip “mi (poslovodstvo fabrika) ćemo da damo plate kakve mi hoćemo, a vi nama dajte pare da investiramo i kupimo nove mašine”, kakav je do sada, kako kaže, bio u fabrikama namenske.\n“Država je 100 miliona evra uložila u te fabrike u prethodnom periodu. Ta sredstva nikada nisu vraćena Fondu za razvoj i ta praksa mora da prestane”, naglasio je Gašić.\nS druge strane, predstavnik sindikata odbrambene industrije i predsednik sindikata “Zastava oružje” Dragan Ilić istakao je da zaposlenni u fabrikama namenske industrije rade u veoma teškim uslovima i da zaslužuju drugačijii tretman “a ne da budu svrstani u javna preduzeća”.\n“Ključni razlog zašto smo danas ovde jeste odluka da se radnicima smanji zarada za deset odsto, koja je izazvala revolt u svim fabrikama. Smatrali smo da treba da tražimo izužeće preduzeća odbrammbene industrije iz tog paketa preduzeća kojima se smanjuju zarade”, izjavio je Ilić.\nOn je za četvrtak najavio jednosatnu obustavu rada u svim fabrikama namenske, a na pitanje novinara kakav je plan za kasnije, odgovorio je – “Nemamo plan za dalje”.\nKada je reč o ostalim zahtevima, poput izbora poslovodstva fabrike i drugih, Ilić je rekao da je saglasan sa ministrom Gašićem da je država veoma mnogo pomogla namenskoj industriji koja danas posluje “uzlaznom linijom”, ali da traži podršku države kako bi odbrambena industrija krenula drugačijim kursom koji će na bolji način odrediti njene interese.\nPodsećajući da šest meseci obilazi fabrike namenske industrije gde sastancima s njim, kako kaže, uvek prisustvuju i predstavnici svih reprezentativnih sindikata, Gašić je istakao da tokom prvih sat vremena sastanka nije čuo nijedan novi zahtev.\n“Razumem i potrebu sindikata da iskažu svoje neslaganje i stavove. Danas u prvih sat vremena nisam čuo nijedan novi zahtev o kojem nismo razgovarali prethodnih šest meseci”, rekao je Gašić.\nOn je dodao da je predstavnicima sindikata prikazao koliko je država u prethodnom periodu uložila u namensku industriju, kako je izvršena konverzija duga, koje lokalne samouprave nisu želele da izvrše tu konverziju, koliko godina direktori fabrika nisu plaćali doprinose i poreze…\n“Nastavićemo sastanak koliko god bude trebalo i donećemo zakljucke zajedno, ali otvaranje ovako ogoljene istine šta se radilo prethodnih 12 godina mislim da predstavnici sindikata do sada nisu imali”, zaključio je Gašić.\nSastanku, na kojem je učestvovalo i rukovodstvo kompanija odbrambene industrije, prisustvovao je i direktor preduzeća “Milan Blagojević” iz Lučana Radoš Milovanović, koji je apelovao na sindikate da se “spusti lopta”.\n“Država je uvek bila uz nas i uvek će biti. Apelujem na sindikate da spustimo loptu, da razgovaramo i nađemo najbolje rešenje”, rekao je Milovanović, ocenivši da je vojna industrija možda najušpešnija grana industrije u Srbiji.\nU Preševu spremaju doček Rami\nAgenda posete premijera Albanije Edija Rame Srbiji je držana u tolikoj tajnosti da ni albanski mediji sa sigurnošću ne mogu da potvrde da je spremna.\nSa druge strane, potvrđeno je da će Rama prvog dana posete razgovarati sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem, posle čega će održati i konferenciju za medije.\nKoridor 10 prati drevne drumove\nIstraživač saradnik beogradskog Arheološkog instituta Sonja Stamenković rekla je Tanjugu da se trasa Koridora 10 nedaleko od Grdeličke klisure podudara sa rimskim vojničkim putem i srednjevekovnim “carskim drumom”.\nOna je objasnila da su iskopavanja prekinuta 2012. godine, ali su pre nekoliko dana nastavljena, kako bi se završila pre izgradnje deonice autoputa.\n“Reč je o rimskom naselju gde je živelo autohtono stanovništvo u periodu od 2. do 4. veka. U pitanju su zaštitna arheološka istraživanja. Lokalitet je Carski drum, periferija rimskog naselja i deo nekropole i to sad istražujemo. Upravo na ovom prostoru gde se gradi savremeni autoput i gde je prolazio ”carski drum”, pronašli smo ostatke rimskog puta i naselja”, objašnjava Sonja Stamenković.\nNa lokalitetu je angažovano oko 50 radnika. Pored velikog broja grobova iz rimskog perioda, pronađeni su delovi keramičkih posuda i novac. Grobovi su pronađeni na dubini od 40 centimetara.\nSonja Stamenković kaže da rade ubrzano kako ne bi ugrozili radove na Koridoru 10, jer je planirano da preko dela lokaliteta pređe nova trasa autoputa.\n“Mi se nekako sad pomažemo, jer izvođači radova na autoputu i arheolozi rade zajedno na istom terenu. Pratimo te njihove radove i trudimo se da ne usporimo izgradnju auto-puta i nadam se da ćemo sve završiti kako je i planirano. Kad mi završimo tu će proći novi autoput”, rekla je ona.\nPrema oceni arheologa, lokalitet Mala Kopašnica ima veliki značaj, ali je najveći problem što se centralni deo rimskog naselja nalazi ispod kuća i pomoćnih zgrada današnjeg sela.\nPrva iskopavanja na tom lokalitetu arheolozi su obavili još pre 53 godine, kada su u Maloj Kopašnici prvi put u Srbiji pronašli etažne grobove iz rimskog perioda.\nSprečeno obeležavanje smrti Arafata\nEkstremistički palestinski pokret Hamas naredio je otkazivanje ceremonije u Gazi obeležavanja 10. godišnjice smrti palestinskog vođe Jasera Arafata.\nDanašnja odluka pokazuje da se nastavlju tenzije između Hamasa i Arafatovog pokreta Fatah uprkos formiranju vlade jedinstva koja je trebalo da okočna višegodišnje neprijateljstvo dva rivalna palestinska pokreta.\nOmerović: Srbija mora da osuđuje sve oblike fašizma\nOmerović je u pisanoj izjavi Tanjugu, povodom Međunarodnog dana borbe protiv fašizma i antisemitizma, naveo da “nikada ne smemo zaboraviti kako je počelo to najveće zlo 20. veka i do kakvih stradanja i zločina je dovelo”.\n“Ako hoćemo da gradimo pravnu državu, pravedno društvo, ako smo kandidati za EU, onda moramo svaku i najbezazleniju pojavu saseći, jasno staviti do znanja da je Srbija država koja se seća svojih žrtava fašizma i poštuje ih”, naglasio je Omerović.\nOn je rekao da je fašizam kada mržnja prema drugome dovodi do razbijanja radnji, paljenja kuća onih koji su druge vere ili nacije, kao i pozivanja na fizičko nasilje prema drugačijima.\nTako su ugroženi i građani i njihova imovina, ali i institucije sistema dodao je Omerović.\nGrađani tražili Zoo vrtu da vrati životinje poklonjene Obrenovčanima\nStotinak građana koji se protive donaciji domaćih životinja Beo zoo vrta Obrenovčanima, protestovalo je danas ispred Zoološkog vrta.\nMigracije globalni problem\nI dok u Komesarijata za izbeglice i migracije kažu da je neostvarivo znati koliko je ljudi prošlo kroz Srbiju, a nije zatražilo azil, iz UNHCR-a ističu da je “neregularna migracija” jedan od glavnih problema.\n””Srbija se nalazi na putu tražiocima azila, migrantima uopšte. Broj lica koja prođu kroz Srbiju je veliki i niko sa sigurnošću tačno ne može reći koliki je. Ljudi se služe raznim trikovima, imaju dokumente pa ih nemaju…””, objašnjava pomoćnik komesara za prihvat, zbrinjavanje, povratak i intergaciju izbeglica Ivan Gerginov.\nOn u izjavi za Tanjug ističe da se migrant uglavnom obraćaju Komesarijatu ili MUP-u u situaciji kada iz bilo kog razloga ostanu bez novca ili su u situaciji kada su bolesni pa ne mogu da nastave svoj put.\n””Uglavnom je traženje azila zloupotrebljeno ne bi li se malo prezdravilo ili dočekale neke pare.Tada nastavljaju svoj put jer Srbija trenutno nije konačna destinacija migranata””, kaže Gerginov.\nOn objašnjava da broj tih osoba zavisi od propusnosti ulaznih granica, a njihovo nagomilavanje, koncentracija i akomulacija u Srbiji od propusnih evropskih granica u našem okruženju.\nNavodeći da je na smeštaju od početka ove godine bilo 4.000 osoba, on ističe da su kapaciteti za smeštaj azilanata znacajno povećani i da sada ima 770 mesta.\nObjašnjava i da se u centre primaju samo oni koji su izrazili nameru o traženju azila, odnosno imaju papir, odnosno potvrdu MUP-a.\nS druge strane Dušan Aralica iz UNHCR-a smatra da u Srbiji ne postoji konzistentna politika koja bi se bavila migracijama i objašnjava da problem nije samo u tražiocima azila, već u neregularnoj migraciji, odnosno tome što se ne zna tačan broj onih koji su prošli kroz Srbiju, a nisu zatražili azil.\n””Nije sve što se dešava problem azila, već neregularne migracije. Mi ne znamo koliki nam se broj ljudi valja preko granice, a to nosi sa sobom izvesne rizike””, ističe je Aralica i napominje da Srbija, a državnom niviou, nema ozbiljan plan koji bi se sprovodio i način na koji bi se sa tim novim izazovom hvatalo u koštac i adekvatno reagovalo.\nPrema njegovim rečima, u institucionalnom smislu najviše je izgrađen koncept vezan za tražioce azila. Kako kaže, tu su jasno utvrđene nadležnosti i čine se napori da se makar za ona lica koja se izrazila nameru da traže azil neka rešenja nađu.\nMeđutim, on upozorava da je jednak broj, ako ne i veći, onih stranih državljana koji samo prolaze teritoriju Srbije bez izražavanja namere da ovde traže međunarodnu zaštitu, odnosno azil.\n””Ta grupa ljudi nije gotovo uopšte viđena na radaru bilo kojih brojeva i statistika. Oni prolaze kroz Srbiju neregistrovani i njihov broj se tačno ne zna. On se samo okvirno može utvrditi sabirajući cifre koje publikuju susedne zemlje””, objašnjava Aralica za Tanjug.\nDodaje da to nisu tražioci azila, već neregularni migranti, da postoji zakon koji reguliše postupak sa takvim licima, ali da to nije predmt direktno rada Agencije UN za izbeglice.\nKao ilustraciju naveo je da je za devet meseci u Srbiji 8.500 stranaca izrazilo nameru da traži međunarodnu zaštitu ili azil, a u isto vreme u Mađarskoj takvu nameru zatražilo je 17.000 azilanata koji su ušli iz Srbije u Mađarsku.\n””Očigledno je da postoji gotovo jednak broj onih lica koji se potpuno provuku kroz Srbiju bez da ih zabeleži bilo ko””, kaže Aralica i dodaje da nije jednostavno razlučiti ko su lica za koja Srbija ima ozbiljnu međunarodnu obavezu, a ko zloupotrebljava sistem azila.\nTo, kako kaže, stvara kod stanovništva, pa tako i građana Bogovođe, zabunu.\nOn ističe i da UNHCR smatra da je neophodno uspostaviti čvrstu operativnu saradnju između nadležnih institucija i posmatrati migracije u širem zahvatu.\nUz podsećanje da je u Bogovođi pre nedelju dana opet održan protest ističe da su nakon njega načelnik uprave za strance MUP-a iz Valjeva, upravnik centra, predstavnici Mesne zajednice i predstavnici tražici azila obišli sve destinacije na kojima je nekad viđen ilegalni migrant – u šumama, vikendicama, pečurkani i svim ostalim mestima oko centra za tražioce azila u Bogovađi id a su tamo su zatekli osam lica.\n””Svih osam lica je dovedeno u centar i MUP će videti da li o kome se radi jednima ili drugima””, rekao je Gerginov.\nČamac španske mornarice naleteo na čamac Grinpisa, povređena aktivistkinja\nLjiljana Blagojević: Malo sam sa unukom\nAtelje 212 proslavio rođendan s publikom\n(VIDEO) Dejan Stanković i Zvonko Milojević ispred severa!


Naše prisustvo na području informatike možemo podijeliti na dva dijela: integraciju sistema i razvoj informacionih sistema.\nU okviru integracije sistema istražujemo napredne tehnologije, koje se pojavljuju u svijetu, kao što su: satelitska navigacija GPS, mobilni prenos podataka, internet usluge i slično. Tražimo sinergijske učinke u okviru tih sistema, mogućnosti povezivanja i prenosa informacija među njima.\nObvladujemo procesima, koje izvodimo sa modernim oruđima i uz saradnju sa klijentima sistema. Pripremamo razne statističke analize kao podršku rezultatima.\nPrimjeri integracije sistema su naši proizvodi e-Cestninjenje i VIPOS, o čemu se može više saznati na strani PROIZVODI.\nPri razvoju informacionih sistema slijedimo trendu razvoja toga područja. Upotrebljavamo novija oruđa i oruđa za modeliranje procesa. Pri razvoju nas vodi sistematični i metodološki pristup odnosno koncept i razvoj sistema moraju biti postavljeni na metodološko pravilnim osnovama. Pri razvoju rešenja za javni sektor koristimo usvojenu metodologiju EMRIS.\nDrugi ključni element razvoja je cjelovitost sistema, koju ostvarujemo na temelju postojećih polaznih osnova u zakonskom okviru i standardima.\nSistem zaživi onda, kada je integrisan pri klijentu. Zato je važna stalna saradnja sa klijentom. Pri tome se trudimo obezbijediti povezanost sa praksom klijenta i uvažiti želje i zahtjeve, koji se pojave u vrijeme razvoja. Sisteme po uvođenju redno održavamo.\nPrimjeri urađenih rešenja su programska oprema za praćenje usklađenosti vozila – homologacija (CRV), koncepta INFO sistema novog urgentnog odeljenja UKC Ljubljana i nacrt sistema žičara u Sloveniji, kao i portala za obavještavanje putnika u javnom saobraćaju za područje Ljubljanske urbane regije – LUR i Glavnog grada Podgorice u Črnoj Gori, koji su predstavljeni pod OBAVJEŠTAVAMO VAS. Osim toga izradili smo sistem praćenja investicijskih projekata na državnim putevima u Sloveniji i vrstu sistema, koji temelje na prostorno opredijeljenim podacima i GIS sistemu. Naše preduzeće je partner firme ORACLE, osim toga ima licence za rad sa razvojnim oruđima.


Košarkašice Bagdale zaustavljene u četvrtfinalu - KruševacGrad\nKošarkašice Bagdale zaustavljene u četvrtfinalu\nNa završnom juniorskom turniru u Šapcu, košarkašice novosadske Ženske košarkaške akademije (ŽKA) pobedile su ekipu kruševačke Bagdale sa 100:47 (28:9, 22:11, 35:10, 15:17)\nTrodnevni turnir u Hali šabačke gimnazije, u organizaciji Ženskog košarkaškog kluba Duga, odlučuje o najboljoj ekipi u konkurenciji igračica do 19 godina. Kruševljanke su, nažalost, zaustavljene u četvrtfinalu, u utakmici u kojoj ih je ekipa novosadske Ženske košarkaške akademije nadigrala i ubedljivo pobedila sa 100:47.\nOd početka meča bilo je jasno da je ŽKA kvalitetniji tim. Novosađanke su sve vreme kontrolisale utakmicu i već posle prve četvrtine vodile su sa 23:9. Kako je utakmica odmicala povećavale su i prednost i na poluvreme se otišlo sa 47:17 za ovu ekipu. Do kraja su utakmicu Novosađanke formalno privele kraju i zasluženo slavile sa velikom rezultatskom razlikom.\nU ekipi iz Kruševca Milica Veljković je postigla 16 poena, Dunja Miletić sedam, a Dunja Blaźić i Nika Milosavljević po šest poena.U pobedničkom timu, najefikasnije su bile Sofija Ždrnja sa 20 poena, Jelena Janković i Ana Nikolić sa po 13 poena, kao i Jelena Babajić, Luna Mihajlović i Jana Milinković-Savić sa po 11 poena.\n25.06.2022 0 13\n25.06.2022 0 43\n25.06.2022 0 252\n25.06.2022 0 184\n25. juna 2022., 20:02


Policija suzavcem spriječila radnike da uđu u Skupštinu Crne Gore - RTV Doboj\nPODGORICA – Nekoliko bivših radnika Kombinata aluminijuma Podgorica /KAP/ onesvjestilo se danas od suzavca koji je policija upotrijebila u namjeri da ih spriječi da nasilno uđu u Skupštinu Crne Gore.\nBivši radnici KAP-a blokirali su juče Bulevar Svetog Petra Cetinjskog i poručili da neće odustati od protesta dok se ne ispoštuje zakon i ne dobiju otpremnine.\nPregovarački tim bivših radnika KAP-a i poslanik opozicionog saveza Demokratski front Janko Vučinić ušli su u zgradu Skupštine Crne Gore da razgovaraju sa predsjednikom parlamenta Darkom Pajovićem.\nOstatak radnika čeka ispred, a policija i dalje obezbjeđuje skup. Penzioneri KAP-a, koji su od kraja marta protestovali, tražeći da im se isplate otpremnine shodno zakonu, proteste su privremeno prekinuli krajem jula zbog inicijative grupe poslanika da se o njihovom problemu raspravlja na narednoj sjednici Vlade.\nSkupština je zakon koji se odnosi na penzionere KAP-a usvojila u julu prošle godine kao leks specijalis. Penzioneri su prvobitno protestovali ispred zgrade Ministarstva finansija da bi od početka maja blokirali podgorički Bulevar Svetog Petra Cetinjskog.\nZa isplatu 420 penzionera KAP-a potrebno je 5,45 miliona evra.


Orban: Civilni sektor u Mađarskoj i Srbiji podržava migracije, to je suprotno našim interesima | EurActiv Serbia\nNa sednici vlada Srbije i Mađarske, rekao je Orban, dve države su se saglasile da "obnove centralnu Evropu".\n"Trenutno nije dovoljno da samo obnovimo centralnu Evropu, nego moramo i da je zaštitimo, moramo da garantujemo bezbednost centralne Evrope. Dešavanja u Avganistanu naslućuju jedan veliki talas migracije i to kopnom, što može i Srbiju i Mađarsku da dovede u veoma tešku situaciju", rekao je on novinarima nakon zajedničke sednice.\nMađarska je u potpunosti privržena evropskoj integraciji Srbije, jer smatra da bez toga da Srbija postane deo bezbednosne strukture EU, kako je rekao Orban, nije moguće garantovati bezbednost celog kontinenta.\n"Nama je jasno da ti migranti ne žele da žive ni u Srbiji ni u Mađarskoj, nego žele da prođu u zapadnoevropske zemlje, što znači da ako stanemo na put migracijama branimo te zapadnoevropske zemlje. To je zadatak koji nam je istorija odredila, da odbranimo Evropu. Ja verujem da zajedničkim snagama Srbi i Mađari to mogu da urade", rekao je on.\nDodao je da Srbija ne može da bude zaštićena bez bezbednosti Mađarske i da Mađarska ne može da bude zaštićena bez bezbednosti Srbije.\nBrnabić: Mađarska je najpouzdaniji partner Srbije na evropskom putu\nVlade Srbije i Mađarske potpisale su ugovor o strateškom partnerstvu, a predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je da je Mađarska "najpouzdaniji partner Srbije na evropskom putu".\n"Danas smo još jednom, potpisivanjem sporazuma koji će obezbediti dodatnu ekspertsku, stručnu i tehničku podršku našim evropskim integracijama dodatno ovo produbili, a Mađarska jeste zemlja koja se otvoreno, i pre svega iskreno, zalaže za agendu proširenja i najveća je podrška našem putu ka EU", rekla je Brnabić novinarima u Budimpešti.\nBrnabić je, posle šeste zajedničke sednice dve vlade, istakla da je Mađarska za Srbiju postala "treći najveći ekonomsko-trgovinski partner u okviru Evropske unije, odmah iza Nemačke i Italije".\n"I u tome brzo napredujemo i ja očekujem da ako ovako nastavimo, a verujem da hoćemo i da će to ići sve brže, da će Mađarska uskoro prestići Italiju u tome i da će posle Nemačke biti naš najveći i najbolji ekonomsko-trgovinski partner", ocenila je Brnabić.\nPredsednica Vlade ocenila da je danas potpisani ugovor o strateškom partnerstvu "kulminacije svega što su Srbija i Mađarska zajedno radile od 2014. godine", odnosno od dana kada je u Beogradu održana prva sednica te dve vlade.\n"O nivou naše saradnje, pored ovog strateškog partnerstva, govori i činjenica da Srbija, odnosno Vlada Srbije koju predvodim, ni sa jednom drugom državom nije imala ovoliki broj zajedničkih sednica vlade. Šest zajedničkih sednica mi smo imali isključivo sa Mađarskom", istakla je Brnabić.\n"Ono što je naš cilj, ono što smo već počeli da radimo, a to je da tamo gde Srbija nema ambasade i predstavništva, budemo prisutni kroz vaša (mađarska) predstavništva i ambasade, a tamo gde Mađarska nema, da vi budete prisutni kroz naša predstavništva i ambasade. To više od svega govori o nivou političke saradnje, partnerstva i posebnih odnosa koje imamo", ocenila je Brnabić.\nVulin i Pinter potpisali Protokol o uspostavljanju mešovitih patrola duž granice\nProtokol o uspostavljanju mešovitih patrola duž zajedničke granice Srbije i Mađarske potpisali su ministri unutrašnjih poslova dve zemlje, Aleksandar Vulin i Šandor Pinter.\nVulin je precizirao da se potpisani protokol o uspostavljanju mešovitih patrola i za njihovo sprovođenje i primenu odnosi na policije dve države, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije.\nOn je rekao da će na taj način i srpsko-mađarska granica biti sigurnija, te ponovio da Srbija "nikad neće i ne može" da postane parking za migrante".\nVulin je rekao da je za to Srbiji "potrebna pomoć svih partnera".\n"Nema ništa loše kada naši susedi ojačavaju svoje granice, to radimo i mi, a ilegalni migranti kada znaju da su granice čvršće, da su čvršće čuvane, izbegavaju čitav taj region", rekao je on.\nVulin je napomenuo i da je saradnja između policija Mađarske i Srbije "veoma dobra".\n"Zajedno se borimo protiv iregularnih migracija, krijumčara ljudi, protiv krijumčara droge, ...na taj način ćemo uspeti da sačuvamo mir, red, stabilnost, bezbednost u našim zemljama", rekao je on.\nNaglasio je značaj međunarodne policijske saradnje.\n"Srbiji je potrebna pomoć suseda, ali bez Srbije ne može se kontrolisati ni migrantska kriza, niti se može efikasno boriti protiv organizovanog kriminala", rekao je on.


Đoković i Nadal u popodnevnom terminu za finale Rolan Garosa @ StartBiH.ba\nPolufinalni meč Rolan Garosa između Novaka Đokovića i Rafaela Nadala, koji je na programu sutra, počeće u popodnevnim časovima, najranije u 17.30 saopštili su organizatori.\nBiće to 58. međusobni meč dvojice tenisera, a Đoković vodi - 29:28.\nĐoković je u jučerašnjem četvrtfinalu sa 3:1 savladao Italijana, Matea Beretinija, dok je Nadal istim rezultatom savladao Argentinca, Dijega Švarcmana.\nDuel Đokovića i Nadala na terenu "Filip Šatrije" biće repriza prošlogodišnjeg finala, u kojem je Španac bio bolji i osvojio rekordnu 13. titulu u Parizu.\nU drugom polufinalu sastaju se Stefanos Cicipas i Aleksander Zverev.


Jeremić: Ne treba isključiti mogućnost pritisaka u vezi sa Republikom Srpskom\nBeta 5. marta 2021. 09:00\nPredsednik Narodne stranke i bivši ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić izjavio je da su mogući novi pritisci na zvanični Beograd u vezi sa Bosnom i Hercegovinom.\n„Rukovodstvo Srbije mora konstantno da pokazuje neku vrstu ‘konstruktivnosti’ Zapadu da izbeglo packe zbog situacije u Srbiji. Ako ne bude prostora da pokazuje ‘konstruktivnost’ po pitanju Kosova i Metohije, onda će pokušati da pokazuje ‘konstruktivnost’ u razgovorima o budućnosti Bosne i Hercegovine, a to nikako ne može biti dobra vest za Republiku Srpsku i naše nacionalne interese u celini“, rekao je Jeremić za Radio-televiziju Republike Srpske, saopšteno je danas iz Narodne stranke.\nJeremić je ukazao da slovački diplomata Miroslav Lajčak nije izaslanik Evropske unije samo za pregovore Beograda i Prištine, već za ceo Zapadni Balkan.\n„Pošto se sve više govori o pitanju Bosne i Hercegovine, to u prevodu znači pripremu za pokušaj oduzimanja ingerencija Republici Srpskoj“, precizirao je Jeremić.\nOn je istakao da Srbija u pregovorima o Kosovu ne bi trebalo da pristaje na ucene.\n„Isključivo od nas zavisi da li će samoproglašeno ‘Kosovo’ steći medjunarodno pravnu afirmaciju svog suvereniteta kroz stupanje u članstvo UN. To je goli minimum koji ovog trenutka imamo u rukama, i to nikako ne bismo smeli da ispustimo“, naveo je Jeremić.\n„Članstvo ‘Kosova’ u UN značilo bi da smo mi taj deo naše teritorije svojevoljno otpisali“, dodao je Jeremić.\nOn je naveo da je „Vašingtonski sporazum“, koji je predsednik Srbije Aleksandar Vučić potpisao u Beloj kući, bio kockanje koje se nije isplatilo, prst u oko Rusiji i narušavanje poverenja prema drugim velikim igračima, kao i gubljenje kredibiliteta prema medjunarodnim institucijama, poput Saveta bezbednosti UN, čiju je rezoluciju u vezi sa Jerusalimom Srbija prekršila potpisivanjem tog sporazuma.\n„Bojim se da takozvani Vašingtonski sporazum nije propao, bar kada je reč o delovima tog dokumenta koji idu na štetu Srbiji. Izrael je, na primer, kao posledicu tog ‘sporazuma’ priznao Kosovo i uspostavio diplomatske odnose sa Prištinom, i ta se stvar ne može vratiti u predjašnje stanje“, rekao je Jeremić.\nJeremić je naveo da se Srbija tim sporazumom obavezala da narednih godinu dana neće lobirati „protiv priznanja samoproglašenog Kosova“, niti lobirati za „otpriznanja“, a da se Priština nije obavezala da neće u svetu bilateralno lobirati za svoje priznanje.


Sport – Страна 3\nSerbian Battle Championship 25 Revenge, internacionalni MMA spektakl održaće se ove subote u Velikoj hali Spensa sa početkom u 19:30. Očekuje nas najveći spektakl do sada – čak 5 borbi za prestižni pojas SBC šampiona. Veliki revanš i „osveta“ očekuju\n“KUP NACIJA” U KIK BOKSU U NEDELjU NA SPENSU\nU okviru programa “Lokomotiva – lokalna omladinska inicijativa” do kraja novembra meseca biće organizovane četiri besplatne radionice pod nazivom “Sportom ću te, sportom ćeš me” namenjene mladima sa lakšim smetnjama u intelektualnom razvoju. Neformalna grupa „Sportmotiva“ pripremila je niz aktivnosti\nMožda smo peti na svetu u “regularnoj” košarci, ali smo zato apsolutno prvi u sunčevom sistemu kada je basket 3 na 3 u pitanju. Evo još jdne potrvrde. Basketaši Novog Sada osvojili su osmo izdanje FIBA 3×3 Svetske turneje u\nAndrej Pavlović iz Beograda ima samo 22 godine, a može da se pohvali da je dobio posao na osnovu svojih dugogodišnjih postignuća. Međutim, zanimljivo je da je posao u FK Bežanija dobio na osnovu uspeha i iskustva stečenog u virtualnom\nDALjINSKA REGATA U SUBOTU U NOVOM SADU\nNovosadska daljinska regata je 12. oktobra u Novom Sadu, a naš grad je tradicionalno domaćin poslednjeg takmičenja u godini, koje će okupiti oko 200 veslača i veslačica iz nekoliko klubova iz zemlje i regiona. Na Novosadskoj daljinskoj regati biće organizovano


Milorad Dodik je kazao da se ne svrstava ni na stranu Ukrajine, ni na stranu Rusije te da će tako i ostati.\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik napustio je sjednicu Predsjedništva BiH jer druga dva člana nisu željela ponovo raspravljati o stavu u vezi sa situacijom u Ukrajini, jer je Dodik tražio da BiH bude neutralna.\n“Na početku sjednice Predsjedništva BiH Milorad Dodik je zatražio izmjenu dnevnog reda i zauzimanje stava Predsjedništva BiH u vezi sa situacijom u Ukrajini. S obzirom na to da su druga dva člana odbila raspravu, Dodik je napustio sjednicu”, napisao je njegov savjetnik Radovan Kovačević.\nDodik je, kako saznajemo, tražio da Bosna i Hercegovina bude neutralna po pitanju situacije u Ukrajini, odnosno ruske agresije na nezavisnu državu Ukrajinu.\nPozicija BiH po pitanju teritorijalnog integriteta i suverentiteta Ukrajine je potpuno jasna iz zvaničnih stavova 2014. godine, bez obzira na Dodikove pokušaje da se zauzimaju novi stavovi.\nDodik je kazao da se ne svrstava ni na stranu Ukrajine, ni na stranu Rusije te da će tako i ostati.


apstraktno slikarstvo | P.U.L.S.E Magazin za umetnost i kulturu\nHome»Posts tagged with»apstraktno slikarstvo\nHilma af Klint: opsednuta slikarica\nPiše Mila Filipović, objavljeno 16/08/2020 Hilma af Klint, Slikarstvo\nDa li je Hilma af Klint bila prva apstraktna umetnica Evrope – još pre Kandinskog i Mondriana? Kada je u londonskoj galeriji „Serpentajn otvorena” izložba njenih izvanrednih, okultizmom inspirisanih radova, otputovala sam u Švedsku sa namerom da nađem odgovor. Hladno februarsko popodne i uskoro ću da uhvatim avion za prestonicu Švedske u potrazi za švedskom […]\nPiše P.U.L.S.E, objavljeno 28/02/2020 Slikarstvo\nSlikarstvo Julija Knifera u doba digitalne reprodukcije Povijest umjetnosti, premda se bavi slikama, njihovim značenjem i estetskom vrijednošću, ne može nam ponuditi odgovor što je sama slika, te u kakvoj je relaciji slikarski medij s onime što je kroz njega i na njemu reprezentirano. Promjene stilskih paradigmi kroz povijest svjedoče prvenstveno o trajno nestabilnoj ulozi […]\nPiše P.U.L.S.E, objavljeno 14/08/2009 Kandinski, Slikarstvo\nRođen u buržoaskoj moskovskoj porodici trgovca čajem, spreman za karijeru pravnika, posle doktorata, on je odbio profesorsku katedru na univerzitetu da bi mogao da se, uz podršku porodice, posveti najvećoj strasti svog života – slikarstvu. Vasilij Kandinski (1866-1944), ruski i evropski slikar, rado je menjao države i gradove, idući ka ostvarenju svog cilja, slikarstvu kao […]