“Deutsche Bank” – nove optužbe za “pranje novca” u iznosu od 31 milijardu evra\nNakon prošlonedeljne policijske racije u sedištu “Deutsche Bank”, najveća nemačka banka se suočava sa novim optužbama za "pranje novca".\nNaime, list “Financial Times” objavio je da je ta banka obavila transakciju koja je 31 milijardu evra veća nego što se prvobitno mislilo za upitne fondove Banke Danske.\nZastupnik “Deutsche Bank” odbio je da komentariše članak objavljen u tom listu. Međutim, rekao je da nije odgovornost banke da proverava korisnike i da su poslovne veze s Bankom Danske prekinute 2015. godine, prenosi Seebiz.\nOva svota pribraja se svoti od 150 milijardi dolara, koje je “Deutsche Bank” oprala za estonsku podružnicu Banke Danske od 2007 do 2015. godine, što znači četiri petine protoka novca klijenata Banke Danske u Rusiji i bivšem Sovjetskom Savezu, objavio je “Financial Times” citirajući osobe upoznate s problemom.\nDeonice nemačke banke pale su za 4 odsto, što je najnoviji udarac pokušaju izvršnog direktora Kristijana Ševinga da stabilizuje banku nakon tri godine gubitaka pod prethodnom upravom.\nSve više srpskih proizvoda u evropskim radnjama\nPad vrednosti indeksa na svetskim berzama\nNajveće pranje novca u istoriji Evrope – pronevereno 200 milijardi evra\n“Deutsche Bank” planira da prebaci 450 milijardi evra iz Londona u Frankfurt\nDrastičan pad vrednosti akcija “Deutsche Bank”\nFATF: Srbija i dalje rizična zbog pranja novca


Aktuelno, Muzika, Zabava — By taty on March 18, 2020 6:15 pm\nTakmičenje za pesmu Evrovizije koje je trebalo da se održi u maju u Roterdamu otkazano je zbog pandemije virusa korona.\n“Evrovizija 2020″, koja je trebalo da bude održana od 12. do 16. maja u Roterdamu, otkazana je, objavila je danas Evropska radiodifuzna unija (EBU).\nU saopštenju koje je EBU objavila na Twitter-u, navodi se da su proteklih nekoliko nedelja tražili alternativan način kako bi takmičenje bilo održano, ali zbog restrikcija koje su uvele vlade, teško je bilo nastaviti sa organizacijom događaja u novonastalim okolnostima.\nKako se navodi, EBU i grad Roterdam, koji je trebalo da bude domaćin, nastaviće razgovore u vezi takmičenja, kako bi se održalo 2021. godine.\nTags: Eurosong, Eurosong 2020, Evrovizija, Evrovizija 2020, Evrovizija oktakazana zbog korona virusa, Hurricane, Izbor za pesmu Evrovizije, korona virus, Muzika, Roterdam, Vesti iz sveta muzike, virus korona, Zabava\nUsne zahtevaju stalnu negu, bez obzira na vremenske uslove. Osim preparata poznatih proizvođača koje kupujete u apotekama ili parfimerijama, možete...


New Balance 997 su ženske lifestyle patike koje odišu urbanim stilom, udobnošću i prepoznatljivim kvalitetom. One predstavljaju ažuriranu verziju klasičnog 997 modela. Inspirisane bogatim nasleđem brenda, New Balance 997 kombinuju prepoznatljiv dizajn sa modernim komforom, stvarajući siluetu koja je spremna za gradske ulice. Gornjište je izrađeno od antilopa i prozračnog mrežastog materijala za osećaj prijatnosti tokom celog dana. ENCAP® tehnologija srednjeg đona kombinuje laganu penu sa izdržljivim poliuretanom kako bi vam pružila udobnu podršku. Usklađene boje i upadljivo brendiranje daju patikama osvežen i autentičan izgled. Specifikacija: Ženske lifestyle patike ENCAP® tehnologija srednjeg đona Gornji deo: koža, tekstil, sintetika Gumeni đon Boja: crna.


Srebrenica i posle četvrt veka bez prava na glas Srba - 10.07.2020, Sputnik Srbija\nUoči obeležavanja 25. godišnjice od dešavanja u Srebrenici tom gradu je potrebna istina, kao i politički kompromis u kome će se uvažavati i reč i glas Srba. 10.07.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, region, republika srpska (rs)\n22:46 10.07.2020 (Osveženo: 23:29 26.08.2021)\nU Memorijalnom centru u Potočarima u subotu će biti obeleženo četvrt veka od događaja koje Bošnjaci karakterišu kao genocid, dok Srbi govore o teškom ratnom zločinu.\nGlas Srba se ne čuje\nPo mišljenju politikologa Dragomira Anđelkovića, potrebno je objektivno pristupiti svim dokumentima i sprovesti ozbiljno istraživanje o svim činjenicama vezanim za Srebrenicu.\n„Ako bi se sve to uradilo uveran sam da bismo došli od istine a to je da nije bilo genocida u Srbrenici već jedan od ratnih zločina kakvih je bilo na svim stranama“, kaže sagovornik Sputnjika.\nDa je Srebrenici potrebna istina, kompromis i uvažavanje mišljenja Srba slaže se i načelnik Srebrenice Mladen Grujčić, koji uoči godišnjice kaže da se „svakodnevno pokazuju dokazi koji negiraju sve ono što se dešavalo na onakav način kako se to prezentuje“.\nPo oceni Anđelkovića, Srebrenica je geoplitički instumetalizovana kao izgovor za agresiju na Republiku Srpsku i Krajinu i kao izgovor za nametanje krivice srpskoj strani.\n„Oni koji su to ovako konstruisali od te priče neće odustati jer ako Srebrenica nije genocid, onda je NATO bio agresor i oni su krivci za veliki boroj žrtava i u Republici Srpsksoj, i u Srpskoj Krajini,“ navodi Anđelković.\nČinjenica je, napominje naš sagovornik, da je nedavno otvaranje tajnih britanskih dokumenta u kojima se potvrđuje da srpska vojska nije počinila genocid u Srebrenici, potuno zanemareno od strane međunarodne zajednice iz prostog razoga jer im tako odgovara.\n„Zapadni moćnici brane priču koju su sami kreirali i ne smeju od nje da odustanu, jer je to temelj njihove laži da su bili borci za pravdu, a zapravo su bili obični agresori. Britanska dokumenta pobijaju nameru Srba da izvrše masovni zločin, sami tim i zločin genocida, ali to kreatori toga ne žele da vide niti da uzmu u obzir,“ dadaje on.\nZbog dokumenta koja je objavila Britanija o dešavanjima u Srebrenici Vlada Republike Srpske je oformila Međunarodnu komisiju sa stranim eskpertima koji će iznova proučiti svu građu koja postoji o dešavanjima u Srebrenici jula 1995. i sve što je sledilo pre ali i posle toga. Na čelu komisije je Izraelac Gideon Grajf, glavni istraživač izraleskog Instituta za Holokaust „Šem Olam“.\nBritanci sve razotkrili ali...\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik je svojevremno potvrdio da postoje dokazi da je lider Bošnjaka Alija Izetbegović tada od bivšeg predsednika SAD Bila Klintona tražio da se bombarduju srpski položaji, a on mu je poručio da može, ali da mu treba alibi, odnosno, najmanje 5.000 žrtava a za to je poslužila Srebrenica.\nNapad Srba na Srebrenicu isprovociran je od bosanske strane, a Pale (tadašnji vrh RS) nisu imale plan da se osvoji enklava, već je do napada došlo na inicijativu lokalnog komandira, navedeno je u deklasifikovanim dokumentima Vlade Britanije, koji su objavljeni na sajtu Nacionalnog arhiva te zemlje.\nPrema tim dokumentima, napad jedne od jedinica Vojske Republike Srpske na Srebrenicu bio je izazvan stalnim višegodišnjim napadima tzv. Armije BiH na srpske civile i linije snabdevanja.\nTokom navedenih napada 1992.-1995. godine izvršeni su svirepi zločini nad srpskim narodom u brojnim selima oko Srebrenice, Bratunca i drugih opština u srednjem Podrinju za koje niko nije osuđen. U zvaničnom dokumentu Ministarstva odbrane Britanije od 11. jula 1995. godine opisuju se događaji koji su prethodili dešavanjima u Srebrenici, kao i reakcija holandskog UN bataljona nakon što su u nju ušle trupe Vojske RS.\n„Nedavni napadi armije bosanskih Srba na Srebrenicu su izazvani konstantnim bosaniskim napadima u prethodna tri meseca na njihove rute snabdevanja južno od enklave. Napadi ove armije su gotovo sigurno pokrenuti od strane lokalnog komandanta i mi ne mislimo da su deo plana Pala da se pregazi enklava,“ istaknuto je u dokumentu.\nPored toga, dokumenti potvrđuju i da su presude Haškog tribunala kojima su Radovan Karadžić, Ratko Mladić i još jedan broj Srba osuđeni za genocid političke i da nisu zasnovane na dokazima i činjenicama, već na lažnim izjavama jednog broja svedoka.


Ponovo blokirana Autobuska stanica Zenica - IlijasNet\nIlijasNet/BiH/Ponovo blokirana Autobuska stanica Zenica\nNakon tačno tri mjeseca, Autobuska stanica Zenica ponovo je blokirana. Podsjećamo, grupa radnika stanicu je blokirala od 31. decembra prošle do 11. februara ove godine i u tom periodu dva puta štrajkala glađu.\n“Mi smo prošle sedmice imali zbor radnika na kojem smo donijeli odluke i sada te odluke sprovodimo u djelo pošto nam se niko od nadležnih nije obratio. Pokazujemo da se ovo još uvijek nas tiče i da smo u stanju da izdržimo sa ovim blokadama, ukoliko bude bilo potrebno, do kraja izbora. Pa vidjet ćemo sa novim vlastima kako ćemo dalje sarađivati. Blokirat ćemo Autobusku stanicu, a naredni koraci će zavisiti od reakcije nadležnih”, najavio je Sarvan.\n“Ukoliko gradski vijećnici, građani Zenice i gradonačelnik misle da ovom gradu ne treba javni prijevoz, neka ga prodaju i neka rade od njega šta hoće. Neka urade, ali mi ćemo istrajati u našim zahtjevima da se radnici obeštete, da se možemo prijaviti na biro”, kazao je Sarvan.\n“Nije proglašen stečaj, nije ugašeno preduzeće…Jednostavno, stanje je takvo da niko ništa ne zna kakav je status preduzeća”, ističe Sarvan, te dodaje da radnici ovim pokazuju da su ustrajni da se izbore za svoja prava.


Web stranica Vlade TK - Promovisani treneri za hranitelje\nPrema riječima ministra Hrustanovića edukacija hranitelja na području Tuzlanskog kantona realizuje se prema jedinstvenom okviru edukacije koji pruža mogućnosti profesionalcima i institucijama koje brinu o djeci da obezbijede standardiziran, konzistentan i strukturiran okvir za procjenu i odabir hranitelja na osnovu kompetencija. Ministar Hrustanović naglasio je da će i u narednom periodu resorno ministarstvo raditi na unaprjeđenju pružanja usluga hraniteljstva i kontinuiranom profesionalnom razvoju hranitelja.\nTreneri, koji su promovisani u julu na konferenciji u Sarajevu, ovom su prilikom iznijeli svoja iskustva u procesu stvaranja uslova porodičnog okruženja za hranjenike, kojih je na području TK do kraja augusta 2019. godine prema Zakonu o hraniteljstvu bilo 122 (96 djece i 26 odraslih osoba) a smješteni su u 97 hraniteljskih porodica. Skoro trećina djece, njih 30, ostvarilo je pravo na specijalizirano hraniteljstvo, što znači i veći iznos naknada što je jedna od novina i dobrobiti Zakona, rečeno je ovom prilikom.\nZakonom o hraniteljstvu u Federaciji BiH, koji je jedan od prvih reformskih zakona u oblasti socijalne zaštite, propisana je obavezna edukacija hraniteljskih porodica od strane licenciranih edukatora. Zbog toga je u toku 2017. godine organizovana prvo licencirana edukacija trenera za hranitelje u Federaciji BiH. Edukaciju je organizovalo nadležno Federalno ministarstvo rada i socijalne politike u saradnji sa kantonalnim ministarstvima. Edukacija je realizirana u saradnji sa SOS Dječije selo BiH, uz podršku UNICEF BiH i Evropske Unije. Edukaciju hranitelja u Tuzlanskom kantonu podržala je i JU Doma za djecu bez roditeljskog staranja u okviru svoje usluge nove usluge Centar za savjetovanje i edukaciju.


Putovanje kroz romsku arhitekturu u Srbiji\nKuće na fotografijama su rezultat mešavine životnih okolnosti, mogućnosti, raznih stilova i kontrastnih elemenata.\nFotografisanju sam pristupila zamišljajući da sam agent romskih nekretnina na nepostojećem post-apokaliptičnom tržištu nekretnina gde važe druga pravila. Smisao je bio da se stereotipi koji se pripisuju romskim naseobinama, kao što su slobodni stil i neuslovljenost određenim pravilima, vide kao poseban atribut koji bi kuću eventuelano prodao. Krenula sam od low fi kućeraka i baraka jednoporostornog koncepta, sklepanih od reklamnih panoa i bilborda, dok su neke deluks kuće isplivale tek na kraju mog fotografskog istraživanja.\nO romskoj arhitekturi i svemu što je okružuje razgovarala sam sa arhitektama Miloradom Mladenovićem i Ivom Čukić.\nVICE: Da li, posmatrajući fotografije, možemo govoriti o određenom stilu ili je pre svega reč o eklekticizmu koji ubraja nekoliko stilova (kojih)?\nMilorad Mladenović: Mislim da se ne može govoriti o stilovima, pa samim tim ni o eklekticizmu. Radi se o narodnoj arhitekturi koja je autentična pre svega kada je nomadska ili oblikovana za specifične profesije. Na primer, u drugim slučajevima ona je najčešće proizvod siromaštva i pragmatizma koji iz tog siromaštva proizilazi, ili iz određenog bogatstva koje se onda spretno ili nespretno poistovećuje sa još bogatijim uzorima. Opsesija eksperata da u tome vide stilske karakteristike je stvar interpretacije tih eksperata, a ne realnih artificijelnih namera u romskoj aritekturi. I kič je tu, kao namera da se prevaziđe puki funkcionalizam, vidljiv samo iz pozicije Drugog.\nPre bi poenta bila u istraživanju umeća gradnje objekata od recikliranih ili priručnih materijala, na primer, ili još više u organizaciji društvenog života u stanovima i naseljima, pa tu treba tražiti i osnove vrednosti uzorne kulture.\nIva Čukić: Čini mi se da su kuće na fotografijama rezultat mešavine životnih okolnosti, mogućnosti, raznih stilova i kontrastnih elemenata. Očigledno je da se oblikovanje i dekoracija razlikuju od primera do primera, pa tako veličina, upotreba materijala, jarkih boja, lavova i jednoroga ukazuje na finansijske mogućnosti porodice, ali i na potrebu za isticanjem socijalnog statusa i prestiža u zajednici. Oni koji nemaju ekonomskih mogućnosti snalaze se kako znaju i umeju, i to najčešće upotrebom iskorišćenih materijala.\nKoje kategorije biste izdvojili kod naseobina koje vidimo na fotografijama?\nMilorad Mladenović: To su kategorije (1) nomadske arhitekture (ili privremenog smeštaja), (2) funkcionalnih objekata koji služe delatnostima ljudi i (3) objekata koji ukazuju na namere da se porodice trajno nasele.\nSvaka od ovih kategorija može se dalje razvrstavati parametrima socijalnog, religijskog, kulturnog ili ekonomskog statusa stanovnika.\nIva Čukić: Na osnovu fotografija možemo govoriti o uglavnom spontano nastalim naseljima i kućama čija struktura i oblikovanje ocrtavanju kulturne obrasce ponašanja, kolektivni životni stil i svakodnevicu jedne zajednice. Romska arhitektura oslobođena je uticaja struke i ograničenja. Ukoliko je solidna, može biti bazirana na raznim stilovima, koje je istovremeno vrlo teško identifikovati. Moj utisak je da se stil, veličina, elementi dekoracije, i odabir boja, temelje na improvizaciji, ličnom ukusu, finansijskim mogućnostima, ali i naporima da se kroz samosnalaženje unapredi životni ambijent.\nKoje su prednosti, a koje mane romske arhitekture, odnosno, da li ipak postoji nešto što možemo da naučimo od njih i primenimo?\nMilorad Mladenović: Mislim da se teško može govoriti o prednostima i manama te arhitekture van uverenja koja sami stanovnici imaju o tim kvalitetima. Od ovakve vrste arhitekture prevashodno možemo naučiti to da postoje kulture i obrasci tih kultura koji su drugačiji od onih obrazaca koje mnoge druge kulture najčešće smatraju idealnim i jedino ispravnim. Možemo naučiti nešto o drugačijim egzistencijalnim modelima: porodičnim, društvenim, narodnim ili religijskim. Možemo mnogo naučiti o tome kako postoje drugačiji načini da se zidaju kuće, da se oblikuje životni prostor i da se koriste specifični materijali i tehnike.\nIva Čukić: U pitanju su različiti tipovi romskih naselja i stambenih jedinica - od slamova, gradskih mahala, nehigijenskih naselja, pa do partaja i legalizovanih stambenih jedinica – dakle, od najsiromašnije privremene varijante do solidnih, kitnjastih kuća. Najpre primećujemo neadekvatan stambeni smeštaj, nedostatak odgovarajuće infrastrukture, komunalnu zapuštenost, prenaseljenost, ali i opasnost od prinudnog iseljenja, kao i prostornu i socijalnu segregaciju. Ne smemo zanemariti da se o njima najčešće govori u kontekstu bede i siromaštva, krajnje diskriminišuće, uz retko isticanje da su prinuđeni da se sami snalaze, jer su isključeni iz sistema koji bi regulisao nestabilne uslove u kojima brojne porodice žive. I pored svega ovoga, moraju se priznati zanatske veštine izvodjenja građevinskih radova, veštine improvizacije i oblikovanja, a u pojedinim slučajevima gotovo skulpturalna vrednost objekata koji na simbolički način predstavljaju pravo na krov nad glavom svakog pojedinca.\nUkoliko posmatramo boje, materijale, odnos prema okolišu, šta bismo mogli zaključiti o romskoj arhitekturi?\nMilorad Mladenović: Specifičan odnos prema okolišu je jedan od najzanimljivijih elemenata u romskoj arhitekturi. To je arhitektura okrenuta ka spolja – u njoj se vidljivo pretapaju unutrašnji (porodični) i javni (društveni) prostor. I sama organizacija stana govori o zajedništvu i društvenosti. Takođe, postoji jedinstvena i neposredna veza sa prostorom rada i proizvodnje.\nOdnos prema okolini govori o značajnim vezama unutar celokupne zajednice naselja. Takođe, otvorenost kuće ka spolja nije bazirana na ideji orjentacije ljudi ka apstraktnoj prirodi, zelenilu ili reci na primer, nego ka zajednici ljudi. Isto tako, to je otvorenost ka sredstvima za zajednički rad i proizvodnju. Primetno je i da je stepen izolovanosti porodica baziran na religijskim obrascima i specifičnostima kulture, što ne ukuda vidno otvorene prostore zajednice u kojima se odvija rad i društvena komunikacija.\nMeni međuprostori unutar naselja uverljivo ukazuju na oblike otvorenih javnih trgova i scene. To vidim kao izuzetnu vrednost romske kulture stanovanja, mislim da bi u odnosu na to priča o bojama ili materijalima bila sasvim pretenciozna.\nIva Čukić: Nakon formalnog arhitektonskog obrazovanja veoma je teško analizirati romsku arhitekturu bez predrasuda. Međutim, zaključak i interpretacija su u oku posmatrača. Danas kad posmatram ili obilazim romska naselja, ne mogu da ih odvojim od utiska koji sam stekla još kao klinka. Išla sam u osnovnu školu tik uz naselje Marinkova bara na Dušanovcu. Te kuće su bile mahom nedovršene, ali solidne, kitnjasto dekorisanih enterijera i uglavnom prepune bučnih i veselih ljudi - to mi je uvek bio najsnažniji utisak koji teško mogu da odvojim od arhitekture kuća i naselja. Iako svesna njihove svakodnevne borbe za preživljavanjem, ipak bih ovom prilikom pribegla utisku koji sam stekla kao mala – a to je sloboda. Sloboda bez ograničenja u izražavanju, u kreiranju ambijenta, kombinovanju boja, materijala i dekoracije, sloboda koja predstavlja svakodnevicu zajednice, identitet, životni ciklus i neobičnu kulturu jednog naroda.


Vučić primio akreditvna pisma novih ambasadora Slovačke , Irana i Hrvatske\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 12.Maj.2020, 04:08\nPrеdsеdnik Rеpublikе Srbijе Alеksandar Vučić primio jе akrеditivna pisma novog ambasadora Slovačkе Rеpublikе Fеdora Rosohе i požеlеo mu uspеšan diplomatski mandat u Bеogradu.\nPrеdsеdnik Vučić jе izrazio zahvalnost prijatеljskoj Slovačkoj što, uprkos pritiscima, istrajava u principijеlnom stavu da poštujе tеritorijalni intеgritеt i suvеrеnitеt Srbijе, kao i na snažnoj podršci na еvropskom putu.\nPrеdsеdnik Vučić jе rеkao >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << da Srbija ostajе iskrеn prijatеlj i pouzdan partnеr Slovačkе i izrazio zadovoljstvo što dobrе političkе odnosе dvеju zеmalja prati naprеdak u razvoju еkonomskih vеza, kao i saradnjе u svim drugim oblastima, jеr jе rеč o vеoma uspеšnoj zеmlji, iz čijih iskustava možе mnogo da sе nauči. Stoga jе zamolio ambasadora Rosohu da slovačkoj prеdsеdnici Čaputovoj prеnеsе poziv da posеti Srbiju.\nPrеdsеdnik Vučić jе pozdravio imеnovanjе Miroslava Lajčaka za spеcijalnog prеdstavnika EU za dijalog Bеograda i Prištinе i druga rеgionalna pitanja na Zapadnom Balkanu, uvеrеn da ćе on, kao dobar poznavalac situacijе i odnosa u rеgionu, tu dužnost obavljati odgovorno i nеpristrasno. Prеdsеdnik jе, ovom prilikom, ponovio da jе Srbija posvеćеna održavanju stabilnosti na Zapadnom Balkanu i da ćе nastaviti da vodi politiku mira i saradnjе u rеgionu.\nPrеdsеdnik Vučić jе istakao i potrеbu snažnijе saradnjе sa Višеgradskom grupom, čijе iskustvo možе da posluži kao modеl rеgionalnе saradnjе na Zapadnom Balkanu.\nAmbasador Rosoha jе čеstitao prеdsеdniku Vučiću na odličnom odgovoru srpskih vlasti na izazov pandеmijе, kao i na odličnim еkonomskim rеzultatima, zbog kojih jе povеćan intеrеs slovačkih invеstitora.\nDvojica sagovornika su sе saglasili da su Slovaci, koji živе u Srbiji, posеbna spona izmеđu dvеju zеmalja, čiji položaj ćе, po rеčima prеdsеdnika Vučića, Srbija i daljе unaprеđivati.\nVučić je dobrodošlicu poželeo i novom ambasadoru Islamske Republike Iran Rašidu Hasanu Puru, koji mu je predao akreditivna pisma, navodeći da će Srbija razvijati saradnju sa tom zemljom u oblastima u kojima postoje realne mogućnosti i obostrani interes.\nVučić je, u razgovoru posle ceremonije primopredaje akreditivnih pisama, izrazio saosećanje zbog žrtava zarazne bolesti KOVID-19 u Iranu, kao i nadu da će obe zemlje uspešno prevazići aktuelnu zdravstvenu situaciju i posvetiti se ispunjavanju planova za budućnost, kao i razvoju bilateralne saradnje.\nDve države će razvijati saradnju, a Vučić je izrazio nadu da će uspon, pre svega, doživeti ekonomska saradnja, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika Republike.\nPredsednik Vučić je naglasio da Srbija oseća iskrenu zahvalnost prema Iranu, koji pokazuje svoje prijateljstvo i, nepriznavanjem jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, uvažava teritorijalni integritet i suverenitet naše zemlje.\nAmbasador Hasan Pur je rekao da će Iran ostati dosledan svom principijelnom stavu i nastaviti da podržava Srbiju u međunarodnim organizacijama.\nOn je potvrdio opredeljenje vlasti u Teheranu da razvijaju svestrane odnose sa našom zemljom.\nPreneo je pozdrave predsednika Rohanija, kao i zahvalnost iranskog državnog vrha za inicijativu i angažovanje predsednika Vučića na razvoju saradnje dveju zemalja.\nDvojica sagovornika su izrazili nadu da će okolnosti uskoro dozvoliti razmenu poseta i nastavak ranije planiranih međudržavnih kontakata.\nVučić primio akreditive novog ambasadora Hrvatske\nVučić je primio i akreditivna pisma novog ambasadora Republike Hrvatske Hidajeta Biščevića i, poželevši mu dobrodošlicu, izrazio nadu da će on, svojim bogatim diplomatskim iskustvom, doprineti stabilnijim i sadržajnijim odnosima dveju zemalja.\nPredsednik Vučić je rekao da očekuje da dve zemlje u budućnosti prevaziđu probleme proistekle iz različitih shvatanja prošlosti i da se, na bazi međusobnog uvažavanja, posvete razvoju dobrosusedskih odnosa.\nNaglasio je, tom prilikom, da će on nastaviti da promoviše stabilnost u regionu, vodeći politiku mira i saradnje, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika Republike.\nAmbasador Biščević je zahvalio na dobrodošlici i rekao da je spreman da svojim iskustvom doprinese unapređenju odnosa Srbije i Hrvatske na temelju evropskih vrednosti, kao veoma važnih za regionalnu stabilnost i napredak regiona.\nS obzirom na to da je cilj Srbije članstvo u EU, predsednik Vučić je rekao da pozdravlja to što je Hrvatska, tokom predsedavanja, na agendi zadržala temu proširenja, koja je rezultirala održavanjem video konferencijskog Samita EU-Zapadni Balkan.\nAmbasador Biščević je rekao da je Hrvatska, tokom predsedavanja, pokazala posebnu odgovornost prema Zapadnom Balkanu i podršku evropskom putu regiona.\nDvojica sagovornika su se saglasili da bi dve zemlje trebalo da prioritet daju ekonomskoj saradnji.\nAmbasador Biščević je rekao da ima pripremljene predloge projekata za saradnju i u oblasti infrastrukture i energetike, poput obnove plovnosti Save i Dunava, za koje je predsednik Vučić rekao da će sa zadovoljstvom biti razmotreni i, u skladu sa mogućnostima, realizovani.\nPredsednik Vučić i ambasador Biščević su izrazili nadu da će, čim epidemiološke okolnosti budu dozvolile, biti nastavljen rad mešovitih komisija za otvorena pitanja, među kojima je pitanje nestalih lica.\nPredsednik Vučić je rekao da će Srbija nastaviti da unapređuje položaj hrvatske zajednice, kao i da sa hrvatskim državnim vrhom razgovara o položaju tamošnjih Srba.


Oni koji rade protiv Prespanskog sporazuma u zemljama izvan Zapadnog Balkana, uključujući Grčku, Sjedinjene Države bi mogle biti na crnoj listi, rekao je portparol Stejt Departmenta za Glas Amerike na pitanje da li vlada SAD planira da proširi sankcije na pojedince iz drugih zemalja, odnosno Grčke, koja je potpisala Prespanski sporazum, zbog čega podleže određenim obavezama za njegovo sprovođenje.\n„Izvršna naredba 14033 dozvoljava sankcije onima koji potcenjuju stabilnost Zapadnog Balkana, ma gde se oni nalazili, pod uslovom da se ispune relevantni kriterijumi“, rekao je portparol ministarstva spoljnih poslova.\nTakođe je ranije za VOA rekao da su odluke o dodavanju novih imena na crnu listu „podložne pažljivoj, disciplinovanoj proceduri i primenjuju se samo u najozbiljnijim slučajevima“.\nUpitan da li Bajdenov izvršni nalog uključuje i građane koji se javno protive Prespanskom sporazumu na društvenim mrežama, portparol je odgovorio:\n„Namera Sjedinjenih Država nije da spreče pojedince da izraze svoje stavove. Sjedinjene Države podstiču intenzivnu debatu i dijalog između građana širom sveta, pa i Zapadnog Balkana.“\nNaglasio je da je “izvršni nalog sredstvo protiv onih koji podrivaju stabilnost Zapadnog Balkana i pomaže u jačanju temelja mira, bezbednosti i stabilnost u regionu”.\n“Izvršni nalog, između ostalih aktivnosti, odnosi se na akcije koje podrivaju demokratske procese, pokušaje kršenja, ometanja ili ugrožavanja primene međunarodnih mirovnih sporazuma, umešanost u ozbiljna kršenja ljudskih prava ili korupciju”, rekao je portparol.\nDodao je da su Sjedinjene Države posvećene promovisanju demokratije, transparentnosti, odgovornosti i demokratskog upravljanja širom Zapadnog Balkana, u skladu sa standardima koje države moraju da ispune kako bi postigle svoj cilj kretanja napred na evropskom putu.\nRanije ovog meseca, predsednik SAD Džo Bajden izdao je izvršnu naredbu kojom će se zamrzavati imovina i zabraniti ulazak u Sjedinjene Države osobama koje predstavljaju pretnju bezbednosti i miru bilo koje zemlje Zapadnog Balkana.\nSankcije će se primeniti i na pojedince koji su, između ostalog, odgovorni ili umešani u ometanje primene Prespanskog sporazuma iz 2018. i Ohridskog okvirnog sporazuma iz 2001. godine.\nIzvršni nalog će takođe obuhvatiti ljude koji su direktno ili indirektno umešani u korupciju, zloupotrebu javnih sredstava, primanje mita i slično.\nNakon objavljivanja Bajdenovog izvršnog naloga, opoziciona stranka u Severnoj Makedoniji, VMRO-DPMNE saopštila je u pisanoj izjavi da nije učestvovala u pregovorima i odobravanju Prespanskog sporazuma u parlamentu, rekavši da je to protiv nacionalnih interesa Severne Makedonije. / ibna


Rasta izašao sa Alenom u šetnju, a nije ni slutio kako će mu se završiti dan – Lajk.rs\nStefan Đurić Rasta izneo je detalje hapšenja u Sceniranju na Kurir televiziji.\nReper koji je proveo skoro četiri meseca iza rešetaka opisao je detaljno kako je došlo do hapšenja i gde je tada bio.\nfoto: Kurir Televizija”To je bio lepi oktobarski dan, koji se nije baš lepo završio. Krenuo sam da se nađem sa Alenom i dole na Dorćolu, ispred njegovog stana su naišli pripadnici MUP. Pronašli su mi u donjem vešu to što su mi pronašli. Nakon toga su izvršili pretres mog stana, gde je takođe nađeno 557 grama. Uopšteno, cela Srbija i Balkan zna da sam ja to promovisao kao lek i da sam se generalno zalagao za to. To je neka situacija kad se dugo baviš tom nekom tematikom, brzo izgubiš konce, a zakon nije takav”, prisetio se Rasta.\nPročitajte još... Novak u nedelju za titulu igra protiv Cicipasa! VIDEO\nReper je dodao da ga je zatvor dosta promenio, kao i njegov puls razmišljanja. Počeo je da ceni stvari koje pre toga nije mogao.


13 Izraelaca pati od PARALIZE LICA nakon uzimanja doze Pfizera -- Zdravlje -- Sott.net\n"Niko ne zna da li je ovo povezano sa vakcinom ili ne. Zbog toga bih se uzdržala od davanja druge doze nekome ko je patio od paralize nakon prve doze", rekla je listu.\nU svom izvještaju, FDA je zabilježila "numeričku neravnotežu" slučajeva Bellove paralize među grupama vakcine i placeba, ali je rekla da nije bilo drugih "ozbiljnih neželjenih događaja" koji su pokazali sličan obrazac.\nNa kraju, američki regulator za lijekove zaključio je da je to pitanje "u skladu sa očekivanom stopom pozadine u opštoj populaciji" i dodao da ne postoje jasni dokazi koji povezuju vakcinu protiv koronavirusa sa neprijatnim medicinskim stanjem. Ipak, agencija je preporučila "nadzor nad slučajevima Bellove paralize primjenom vakcine na veću populaciju".\nNekoliko izvještaja takođe je povezalo vakcinu sa neobjašnjivim smrtnim slučajevima, ali vlasti su insistirale na tome da nema dokaza koji ukazuju na to da je vakcina kriva u takvim slučajevima. Na primjer, portugalski ljekar koji je navodno bio "savršenog zdravlja" umro je ubrzo nakon što je dobio vakcinu, ali su zvaničnici kasnije zaključili da nije postojala veza između smrti i vakcine, dodajući da nisu mogli da otkriju tačan uzrok smrti iz pravnih razloga.


Mihajlović: Bez odlaganja obezbediti okruženje bez nasilja za žene i devojčice - N1\nMihajlović: Bez odlaganja obezbediti okruženje bez nasilja za žene i devojčice\nVesti Autor:Beta25. nov. 202110:393 komentara\nPredsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović rekla je povodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, 25. novembra, da je "odmah" pravi momenat da se država pridruži globalnoj UN kampanji "16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama" i bez odlaganja obezbedi sigurno okruženje za sve žene i devojčice u Srbiji.\n„U godini kada konačno možemo da se pohvalimo činjenicom da imamo gotovo zaokružen normativno-strateški okvir u oblasti rodne ravnopravnosti, sa usvojenim Zakonom o rodnoj ravnopravnosti, Strategijom za rodnu ravnopravnost i Strategijom za sprečavanje i borbu protiv rodno zasnovanog nasilja nad ženama i nasilja u porodici imamo sve osnove da budemo još glasniji i uporniji u našoj zajedničkoj borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama“, rekla je Mihajlović, a saopštio njen kabinet.\nDodala je da se nasilje „javlja u raznim oblicima i nije uvek jednako vidljivo i lako prepoznatljivo, ali upravo to razlog zašto treba da radimo na podizanju svesti javnosti o važnosti prepoznavanja, prevencije i prijavljivanja nasilja, da poručimo svima da ne okreću glavu ako sumnjaju da su bili svedoci nasilja, jer nasilje nije privatna stvar“.\nSrbija i ove godine, kako se navodi, učestvuje u globalnoj UN kampanji „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“ i nizom aktivnosti i događaja poručuje da je „rodno zasnovano nasilje nedopustivo i da mu se mora stati na kraj“.\nNizom aktivnosti čiji je cilj podizanje svesti javnosti o razmerama nasilja prema ženama i važnosti prevencije svih oblika rodno zasnovanog nasilja, Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost Vlade Srbije se priključuje obeležavanju 30. po redu globalne UN kampanje čiji je ovogodišnji slogan „Orange the world: Zaustavimo nasilje nad ženama odmah“.\nU fokusu ovogodišnje kampanje je premijera predstave „Mačka pečena“ koja pokazuje kako izgleda život jedne žene u situaciji nasilja, a organizatori događaja povodom premijere predstave su Koordinaciono telo, UN Women, Ministarstvo za evropske integracije, Delegacija Evropske unije u Srbiji i Norveška ambasada.\nBrojni lokaliteti i znameniti spomenici u Beogradu i drugim gradovima Srbije će i ove godine biti osvetljeni u narandžasto, boju kampanje „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“, kako bi lokalne samouprave i glavni grad dali svoj doprinos borbi za izgradnju svetle i optimistične budućnosti za žene i devojčice u Srbiji.\nDodaje se da je Koordinaciono telo u saradnji sa UN Srbija podržalo objavljivanje pesme „Ravnopravno“ prvog romskog ženskog benda Pretty Loud koja poručuje da „svi treba da hrabro ustanemo protiv nasilja i pridružimo se borbi koja se tiče svih nas“. Nacionalna koalicija za okončanje dečijih brakova će, simbolično, tokom trajanja globalne kampanje održati konferenciju „Zajedno za okončanje dečijih brakova: za pravo na izbor, obrazovanje i bolju budućnost“, čiji je cilj predstavljanje dosadašnjih aktivnosti Nacionalne koalicije i diskusija o važnosti multisektorskog pristupa u borbi za okončanje dečijih brakova.\nU saradnji sa Koordinacionim telom, fudbalski klub Crvena zvezda će na utakmici Lige Evrope protiv kluba Ludogorec postaviti transparent sa natpisom „Stop nasilju nad ženama“, dug 17 metara i na taj način još jednom pokazati da podržava zajedničku kampanju usmerenu protiv rodno zasnovanog nasilja.\nPodsetimo, globalna kampanja „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“ u celom svetu počinje 25. novembra Međunarodnim danom borbe protiv nasilja nad ženama, a završava se 10. decembra Međunarodnim danom ljudskih prava.\nnasiljenasilje nad ženamaUjedinjene nacijeZorana Mihajlović\npre 12 min 53


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Radulović: Rivali po mjeri, pružićemo šansu mlađim igračima\n16. 12. 2021. 19:22 >> 19:54 1\nŽELI DA OSTANE SELEKTOR\nSelektor fudbalske reprezentacije Crne Gore Miodrag Radulović smatra da je njegova ekipa dobila rivale po mjeri u B Ligi nacija.\n"Sokoli" će sigrati sa Bosnom i Hercegovinom, Finskom i Rumunijom.\n"Mislim da smo dobili grupu po mjeri. Želimo da se takmičimo, da osvojimo što više bodova, ali primarno je da se dodatno homogenizujemo i da se spremimo za kvalifikacije za Evropsko prvenstvo. Da probamo da ispunimo dugo sanjani cilj", rekao je Radulović\nCrna Gora je sa BiH igrala u junu, tu gotovo da nema nepoznanica. Finci su vrlo opasni, dok su Rumuni uvijek jaki.\n"Sa BiH smo u junu igrali, bilo je 0:0. Kvalitetna reprezentacija, ali nije ispunila cilj u kvalifikacijama za Mundijal. Oni i Finci su bili u istoj grupi. BiH ih nije savladala u odlučujućoj utakmicim što govori kakvi su Finci. Opasni sa Pukijem i Pohjanpalom u napadu. Rumuni, jaki kao i uvijek, imali su solidne kvalifikacije za Mundijal. Najvažnije je da se dobro pripremimo", poručio je Radulović.\nOn je kazao da će Liga nacija biti prilika za mlađe igrače da se dokažu.\n"Mi u prošlim kvalifikacijama nismo uspjeli da pružimo šansu mlađima jer smo odmah išli u takmičenje. Sada možemo da ih probamo. Cilj je da se napravi grupa od 30 igrača, ništa manje. Teško je takmičenje u ovakvim uslovima, koronavirus, povrede... Zato moramo da imamo široku grupu", zaključio je Radulović.\nSelektoru na kraju godine ističe ugovor sa FSCG.\n"Iako u ovom poslu ima dosta pritiska i stresa, nema veće časti nego biti selektor svoje zemlje. To je privilegija. Postoji obostrana želja, vode se razgovori. Ali, sve treba da odluči Izvršni odbor", kazao je Radulović.\nCrnogorski fudbaleri Miodrag Radulović\nRadulović objavio spisak za Ligu nacija, debituju Camaj i Vukčević\n"Minimalac" omladinaca protiv BiH\nPerišić objavio spisak kadeta za Kipar\n08:56 Lampard: Jedan od najvećih trenutaka u mojoj karijeri


Ovo je vreme cvetanja administracije, jalovih timova i beskorisnih izveštaja - Zelena učionica\nSporazumom o rešavanju spornih pitanja, potpisanim 24. aprila 2015. godine, okončan je najduži štrajk u srpskoj prosveti. Ovim dokumentom Vlada Republike Srbije je na sebe preuzela obaveze koje su definisane u ukupno deset članova. Njime (članom 2. Sporazuma) bila je određena i famozna pomoć prosvetnim radnicima, o kojoj se previše pričalo i pisalo prethodnih dana.\nIstini za volju, u Sporazumu piše da će pomoć biti isplaćena u visini zarade zaposlenih, a najavljena je isplata od sedam hiljada dinara. U istom članu se pominje da će zaposleni u osnovnim, srednjim školama i domovima učenika na osnovu slova Posebnog kolektivnog ugovora i člana 32. dobiti i novogodišnju nagradu.\nNastavnici i zaposleni u školama su posebno ljuti i zbog činjenice što su morali štrajkom upozorenja da podsećaju Vladu Republike Srbije na preuzete obaveze, koje ona očigledno nastoji da izbegne. Međutim, loš i maćehinski odnos prema zaposlenima nije jedini problem koji opterećuje naše škole. Umesto da unapređuje sistem novim zakonskim i podzakonskim aktima, Ministarstvo prosvete i nauke stvara još veću pometnju i doprinosi urušavanju preostalih suštinskih vrednosti koje ima naše obrazovanje. Tu se pre svega misli na nove pravilnike kojima je trebalo da se, navodno, određene kategorije zaposlenih „bolje rasporede u sistemu“, a u stvari pokazana je prava slika nepoznavanja stanja u školama, kao i realnih potreba školstva.\nPravilnicima je redukovan broj bibliotekara i ostalih stručnih saradnika i to baš u vreme kada postoji veoma veliki broj učenika iz razorenih porodica i kada je nasilje u silnom porastu. Ukidanje defektologa i logopeda kao stručnih saradnika predstavlja pravi zločin. Paradoksalna je činjenica da se to čini paralelno sa veoma glasnom promocijom inkluzije u srpskim školama, u koje se bez ikakve zadrške upisuju deca sa najrazličitijim tipovima smetnji u razvoju (od ozbiljnih zdravstvenih dijagnoza, do poremećaja u ponašanju). Ko će onda, ako ne psiholozi, defektolozi i logopedi da bar malo pomognu nastavnicima i učenicima u procesu diferencijacije zahteva prema mogućnostima te dece?\nOvo je vreme cvetanja administracije, umnožavanja beskonačnog broja svakakvih aktivnosti, jalovih timova, beskorisnih izveštaja, a o svemu tome svedoče nebrojene tabele i analize čiji se podaci i rezultati uopšte ne razmatraju. Ovo frustrira sve prosvetne radnike.\nŠtedi se na svemu, na učenicima, nastavnicima, higijeni, ali se ne štedi na projektima u kojima učestvuju činovnici i bliski saradnici Ministarstva prosvete i nauke. Milioni evra protraćeni su na JISP (Jedinstveni informacioni sistem u prosveti), koji nije uspostavljen, preko miliona za inkluziju, za razvioničarske projekte na temu nordijskog obrazovanja, otvorenog kurikuluma, uvođenja kompetencija i ostalih različitih promašaja debelo plaćenih stranim zajmovima (predstavljenim kao donatorski poduhvati). Zbog svega toga, naše obrazovanje je potpuno izobličeno i unakaženo.\nBogu hvala, ima se i može se, ide se u svet, na studijska putovanja i edukacije o „ruhu i kruhu“ nastavnika i građana Srbije, održavaju „naučne i stručne“ konferencije i skupovi po luksuznim belosvetskim i domaćim hotelima, ali se na osnovnim školskim potrebama steže kaiš!\nU toku jula tekla je javna rasprava o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. I to je bila jedna od obaveza koja prizilazi iz Sporazuma sa Vladom Srbije. Izmene je trebalo usvojiti i doneti do početka ove školske godine. Iz čitave halabuke, izmenjen je samo jedan član zakona, koji se i inače morao menjati zbog usklađivanja sa Zakonom o radu.\nGodinama najavljivani zakon o platama zaposlenih u javnom sektoru (jedan od osnovnih zahteva za vreme štrajka i čije je usvajanje uslovljeno Sporazumom), trebalo je da bude usvojen i primenjen od početka 2016. godine. Međutim, na javnim raspravama se ustanovilo da i pomenuti zakon predstavlja još jednu u nizu obmana. Njime nisu obuhvaćeni funkcioneri, zatim zaposleni u javnim preduzećima, agencijama, imenovana i postavljena lica, zaposleni u Narodnoj banci… Da bi zakon mogao da se primeni neophodno je uraditi katalog radnih mesta, odrediti na osnovu njega nove koeficijente.\nSve ovo je predviđeno da se uradi u narednim mesecima, tako da o predviđenoj primeni ovog zakona od početka godine nema ni govora.\nZaposleni u prosveti neprekidno se zastrašuju gubitkom časova i norme, obespravljeni su, suočeni sa neprestanim spočitavanjem i bezobraznim podmetanjem kako im je novac najvažniji, pa su prinuđeni da se polako povlače pred rušilačkom stihijom činovnika Ministarstva prosvete i nauke i prosvetnih agencija. Sindikalna borba nastavnika se obezvređuje i omalovažava u javnosti neprekidnim poturanjem materijalnih pitanja u prvi plan, a zataškavanjem ciljeva koji se tiču popravljanja haosa u obrazovanju.\nIstina je – nastavnici bi želeli da se njihov rad više ceni i vrednuje, ali najpre žele dobru i valjanu školu, jer i sami imaju decu i unuke. Nemaju ni rezervni posao, ni rezervnu domovinu.\nAutor: Milan Jevtić, predsednik Unije sindikata prosvetnih radnika Kragujevca i član predsedništva USPRS


Istraživanje pokazalo da je većini korisnika najbitnije trajanje baterije telefona\nVi ste ovdje: Home IT Novosti Istraživanje pokazalo da je većini korisnika najbitnije trajanje baterije telefona\nNovo istraživanje u kome su korišćeni odgovori 50.000 korisnika pametnih telefona pokazuje da im je najbitnija autonomija rada, bez obzira na sistem koji koriste. Ispod trajanja baterije našli su se veličina ekrana, rezolucija kamere, ekran osetljiv na dodir i ostalo. Čak polovina korisnika Apple telefona odgovorilo je da im je baterija najbitnija stvar na telefonu, a slede lakoća korišćenja i kvalitet touch senzora ekrana. Zanimljivo je da se rezolucija kamere našla na samom dnu kada su u pitanju korisnici iPhone telefona, uprkos tome što je prethodno istraživanje pokazalo da im je smartfon u većini slučajeva primarni fotoaparat.\nŠto se tiče veličine ekrana, kao što je i očekivano, za istu su najmanje zainteresovani korisnici telefona sa jabukom, samo 22%, dok je u slučaju Android i Windows Phone telefona to bio odgovor u 34%, odnosno 37% slučajeva. Zanimljivo je da se u sklopu ovog istraživanja nije našla prodavnica aplikacija, što bi se moglo okarakterisati kao propust.


Specijalni dopisnik Glasa Amerike Greta Van Sasteren intervjuiše predsednika Trampa u Singapuru, 12. avgusta 2018. (Foto: Bela kuća)\nZa urednicu Glasa Amerike koja je donela sudbonosnu odluku, prilika je bila suviše izuzetna i važna da bi se propustila. Samo deset dana posle napada na Sjedinjene Države 11. septembra 2001, u kojima je ubijeno 2.977 Amerikanaca, najbliži saradnik i zaštitnik Osame bin Ladena u Avganistanu - Mula Omar, koji se retko pojavljivao u javnosti - ponudio je ekskluzivni intervju paštunskom servisu Glasa Amerike.\nMirna Vitvort, vršilac dužnosti direktorke Glasa Amerike u to vreme, izabrala je dvoje novinara da telefonom intervjuišu tajanstvenog lidera Talibana, koji je dozvolio Bin Ladenu, organizatoru napada 11. septembra, da se nastani u Avganistanu.\nAli zvaničnici Bušove administracije su brzo saznali da Glas Amerike priprema priču. Vitvort je dobila poziv Stejt departmenta i rečeno joj je da bi, ako objavi intervju sa Omarom, to bilo "političko samoubistvo".\nDok je Bušova administracija "poštovala pravo agencije da objektivno izveštava", zvaničnici nisu želeli da Glas Amerike "uradi nešto što bi bilo pogodno za neprijatelja", ispričao je u nedavnom intervjuu Ričard Baučer, tadašnji portparol Stejt departmenta.\nPredsednik Buš govori na proslavi 60 godina rada Glasa Amerike u Vašingtonu, 25. februara 2002.\nGlas Amerike, multimedijska organizacija koju finansira američka vlada, emituje program na više od 40 jezika za više od 280 miliona ljudi širom sveta. Osnovan je za vreme Drugog svetskog rata a ima mandat Kongresa da izveštava objektivno i sveobuhvatno.\nMeđutim, tenzije između Bele kuće i Glasa Amerike su norma već decenijama, pretežno zbog toga što polu-nezavisna - i povremeno agresivna medijska agencija funkcioniše u okviru glomazne birokratije federalne vlade.\nPredsednik Barak Obama daje intervju novinaru Glasa Amerike Andreu Denešneri u Beloj kući, 22. juna 2011. (zvanična fotografija Bele kuće)\nProšlog meseca, predsednik Donald Tramp pridružio se nekima od prethodnika koji su zamerili Glasu Amerike na načinu izveštavanja - ali uz do sada neviđeni intenzitet i oštrinu.\n"Ako čujete šta dolazi iz Glasa Amerike, to je odvratno. Govore neke odvratne stvari o našoj zemlji", izjavio je Tramp na brifingu o situaciji sa koronavirusom u Beloj kući 15. aprila.\nTrampova primedba se odnosila na dve stvari. Prvo, da je Glas Amerike, u svom izveštavanju, koristio sumnjive podatke kineske vlade o broju zaraženih i umrlih u Kini - što je optužba koju je ovaj medij odlučno porekao. Drugo, predsednik je bio iziritiran zato što više od dve godine ne može da postavi novog šefa američke Agencije za globalne medije, u čijoj nadležnosti je i Glas Amerike, zbog prepreka koje su postavile demokrate njegovoj potvrdi u Senatu.\nPredsednik je potrebu da se promeni uprava koja nadzire Glas Amerike naveo kao jedan od razloga da eventualno primeni predsedničko ovlašćenje koje nikada do sada nije korišćeno, i raspusti Kongres.\nTramp se ranije žalio da nema kontrolu nad državnim medijem koji bi odražavao njegove i vrednosti njegovih pristalica. Prošlog novembra, Tramp je sugerisao da bi SAD trebalo da stvore državnu, globalnu mrežu, kako bi se suprostavila, kako kaže, "nepravednom" i "lažnom" izveštavanju CNN-a i pokazala svetu koliko je "velika" ova zemlja.\nMeđutim, kako pokazuju intervju sa Mulom Omarom i drugi primeri, Tramp nije prvi predsednik koji je kritikovao rad Glas Amerike. Razlog je što, iako ovu medijsku kuću obično nadziru politički postavljenici Bele kuće, novinari Glasa Amerike su zakonski obavezani da budu nepristrasni u svom izveštavanju.\nBela kuća i Stejt department odbili su zahtev Glasa Amerike da pojasne i komentarišu predsednikove kritike upućene preko televizije, kao i odvojene optužbe iznete u biltenu Bele kuće ranije ovog meseca, u kojem je Glas Amerike optužen da je "pojačavao" kinesku propagandu, koristeći njene podatke za vreme pandemije koronavirusa.\nDirektorka Glasa Amerike Amanda Benet odbacuje optužbe i kaže da agencija nastoji da se bavi "objektivnim izveštavanjem, zasnovanim na činjenicama, kojim se ne pojačava ničija poruka."\nUređivački pristup potpune "sredine" nije uvek bio politika Glasa Amerike. Nakon što je agencija formirana 1942. da bi se suprostavljala nacističkoj propagandi objektivnim vestima, u prvih nekoliko decenija, izveštavanje Glasa Amerike prvo su morali da odobre vladini predstavnici.\nZa vreme "Kubanske krize" 1963. godine, Glas Amerike je u suštini radio pod "vladinom supervizijom", podseća Nikolas Kal, profesor javne diplomatije na Anenberg školi za komunikacije i novinarstvo Univerziteta Južne Kalifornije, autor knjige "Hladni rat i informaciona agencija Sjedinjenih Država."\n"Predstavnik administracije bio bi upućen iz Informacione agencije u Glas Amerike", priča Kal. "Morao je da odobri svaki tekst."\nTaj pristup je počeo da nestaje za vreme afere Votergejt, koja je dovela do ostavke predsednika Ričarda Niksona 1974. Kal kaže da su novinari Glasa Amerike, koji su insistirali na tome da daju kompletnu sliku istrage predsednikovih navodnih pristupa naišli na protivljenje zvaničnika Informacione agencije, koji su želeli da vide pozitivniju priču o Niksonu.\nNovinari su želeli da Votergejt pretvore u "čas građanskog vaspitanja koji pokazuje da snaga Amerike nije u tome što njen predsednik nikada ne pravi greške, već u mogućnosti Kongresa da ispravi tu grešku kroz odgovarajući proces", rekao je Kal. Na kraju je postignut kompromis: svaki put kada je emitovana negativna priča o predsedniku, morala je da se prenese i neka pozitivna priča.\nTo je dovelo do nekih neobičnih emisija, kaže Kal. "U vestima bi govorili kako je tog dana predsednik imenovan kao jedan od učesnika zavere u aferi Votergejt protiv kojeg nije podneta optužnica, a zatim kako je gospođa Nikson otvorila novu školu u Vašingtonu."\nDo 1976, Kongres i direktori Glasa Amerike zaključili su da je agenciji potreban jasniji urednički mandat da bi zadržala kredibilitet kod međunarodne publike. Kongres je uradio nacrt Povelje, koja propisuje da Glas Amerike mora da objavljuje tačne vesti, proizvodi sadržaje koji predstavljaju sve segmente američkog društva, pruža jasna objašnjenja i prenosi diskusije o američkoj politici.\nUređivačka praksa agencije dodatno je definisana zakonima iz 1994. i 2016, uz specifične mere kojima se novinari štite od političkog uticaja a agencija poziva da se pridržava "najviših profesionalnih standarda novinarstva", dok ostaje dosledna "širim spoljnopolitičkim ciljevima Sjedinjenih Država."\nRičard Stengel, bivši urednik magazina Tajm i nekadašnji državni podsekretar za javnu diplomatiju u Obaminoj administraciji, ističe da ta nezavisnost razdvaja Glas Amerike od nekih konkurentskih medija.\n"Glas Amerike nije državni medij u smislu kao što državni mediji u autoritarnim zemljama moraju da u svom programu odražavaju spoljnopolitičke cilljeve ili principe te zemlje. To nije državni medij u severnokorejskom, ili kineskom ili kubanskom stilu. To je nezavisna medijska kuća i deo razloga što program Glasa Amerike prate i vole milioni ljudi širom sveta", ističe Stengel.\nPredsednik Ronald Regan drži nedeljno obraćanje naciji preko radija 9. novembra 1985.u studiju Glasa Amerike u Vašingtonu 1985. Glas Amerike je obraćanje emitovao u Sovjetski Savez. (Foto: AP)\nDok se od novinara Glasa Amerike traži da budu objektivni u izveštavanju, agencija je pod nadležnošću izvršne grane, koja ima ovlašćenje da imenuje izvršnog direktora Američke agencije za globalne medije (USAGM).\nUSAGM nadzire pet medijskih mreža koje se finansiraju iz federalnog budžeta i emituju vesti u zemlje u kojima je sloboda štampe ograničena. Izvršni direktor agencije, zajedno sa dvostranačkim odborom medijskih direktora i stručnjaka za međunarodne poslove, postavlja direktore tih medijskih kuća, uključujući Glas Amerike.\nTramp je nominovao Majkla Peka, konzervativnog producenta dokumentarnih filmova i medijskog funkcionera za novog direktora Agencije za globalne medije, u junu 2018.\nDemokratski senator Bob Menendez iz Nju Džersija nedavno je uputio pismo Beloj kući navodeći da Pek tek treba da odgovori na pitanja odbora za spoljnopolitičke odnose o tvrdnjama o nepropisnom poslovanju, ranijim poreskim prijavama i navodnim "negativnim okolnostima" pod kojima je napustio prethodni posao.\nPekova portparolka izjavila je za Glas Amerike da odbija da komentariše priču zbog procesa nominacije koji je još u toku.\nKliford Mej, šef konzervativnog tink tenka Fondacija za odbranu demokratije, smatra da je Trampova kritika Glasa Amerike opravdana zbog predsednikove frustriranosti što Kongres odbija da mu potvrdi kandidata.\nAmanda Benet, direktorka Glasa Amerike\nMej je direktorku Glasa Amerike Benet opisao kao osobu ostalu iz vremena administracije demokratskog predsedinka Baraka Obame, koja nije uspela da adekvatno objasni politiku Trampove administracije svetu.\n"Ona treba da se objasni na Glasu Amerike - ako ne tu, gde drugo? To ne znači da ne može da bude autorskih tekstova i stavova i kritika predsednika. Sve te stvari mogu da stoje u ravnoteži ali potrebni su dobri novinari da to urade", ocenio je Mej. "Jasno je da ova administracija smatra da ljudi koji su sada na čelu to ne rade na pravi način."\nAmanda Benet, bivša direktorka Blumberg Njuz i urednica dnevnika Filadelfija Inkvajerer postavljena je za direktorku Glasa Amerike u martu 2016. a nastavlja da nadzire agenciju za vreme Trampove administracije.\nPredsednik Bil Klinton govori na Glasu Amerike 24. oktobra 1997.\nTokom spora 2001. oko intervjua sa Mulom Omarom, više od 100 novinara u Glasu Amerike se oglasilo i potpisalo peticiju tražeći od agencije da se odupre pritisku. Glas Amerike je, na kraju, emitovao segmente intervjua i objavio saopštenje braneći svoj rad od kritičara. "Građani Avganistana slušaju naš program zato što nam veruju i mi im dajemo kompletnu priču", glasio je deo saopštenja.\nBaučer, koji je sada profesor spoljne politike na Univerzitetu Braun, kaže da su obe strane, posle spora, "krenule dalje". Međutim, manje od dve nedelje posle intervjua, Vitvort je smenjena sa pozicije vršioca dužnosti direktorke Glasa Amerike a zamenio ju je Robert R. Rajli, koga je postavila Bela kuća.\n"Pritisak nije bio očigledan ali su jasno stavili na znanje da više ne treba da imam ulogu u uredničkim odlukama", kaže Vitvort koja je bila profesionalni novinar u agenciji, a ne politički postavljenik. Odlučila je da ode u prevremenu penziju.\nVladin medij u vreme političkih tenzija\nPeriodi političkih podela u Americi, kao što je moment opoziva predsednika ili ratni period, mogu da stave Glas Amerike u tešku poziciju, kaže Lata Not iz Foruma za slobodu. Ali to su, takođe, vremena za koje kaže da medij gradi svoj kredibilitet kod publike.\n"Činjenica da naše medijske organizacije koje finansira vlada nisu državni, već nezavisni medij je izuzetno važna", ističe Not.\n"U prirodi je vlade da kaže - mi ovo finansiramo, želimo da se ispriča najbolja priča po nas", kaže profesor sa Univerziteta Južne Karoline Nikolas Kal.\n"Ali u prirodi je novinara da se odupiru pritisku i kažu da novinarska etika podrazumeva da se sagledaju obe strane priče, a da bismo imali efekat, moramo da imamo kredibilitet".\nGlas Amerike prenosi američku priču svetu već 75 godina


Laguna - Bukmarker - Marko Aleksić: Srbi pre Nemanjića - Knjige o kojima se priča\nKao član ekipe ili vođa iskopavanja, učestvovao je u arheološkim istraživanjima srednjeg veka u Srbiji, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Nemačkoj i drugim zemljama. Objavio je o tome mnogobrojne naučne radove. Čak je stizao o tome da piše i za „Politikin Zabavnik”. Od sutra objavljujemo njegov feljton u „Politici” o Srbima 7–10. veka.\nZašto ste se, nakon dugogodišnjeg bavljenja temama kao što su srednjovekovna vojska i viteštvo, odlučili da napišete knjigu o istoriji Srba pre Nemanjića?\nIako sam se tokom svog dosadašnjeg rada zaista bavio istraživanjem srednjovekovnog oružja, vojske i viteštva, polje mog početnog obrazovanja i specijalizacije je zapravo ranosrednjovekovna arheologija. To je tema koju sam sve vreme pratio i posvećivao joj pažnju pre nego što sam se odlučio da napišem knjigu. Vodeće studije u svetu koje se bave ovom temom danas pišu upravo autori koji se služe tumačenjem ne samo pisane već i arheološke i druge istorijske građe, što je bio princip koji sam se i ja trudio da primenim u ovoj knjizi, a od pomoći mi je bilo i to što sam učestvovao u istraživanjima brojnih arheoloških lokaliteta iz ove epohe.\nDa li ste svojom poslednjom knjigom uspeli da bar donekle unesete svetlo u tamu perioda srpske državnosti pre Nemanjića?\nPrednemanjićko razdoblje srpske istorije je zaista slabije poznat deo naše prošlosti, posebno u poređenju sa stanjem u nekim drugim sredinama, uključujući i naše bliže okruženje. Verovatno za to postoji više uzroka, a jedan objektivan bio bi mali broj sačuvanih pisanih izvora iz te epohe, što je prepreka sa kojom se susreću i naučnici u drugim zemljama. Sa druge strane, sve veći broj istraženih ranosrednjovekovnih lokaliteta, čiji je broj u Evropi posebno porastao proteklih nekoliko decenija, omogućio je da danas raspolažemo znatnom arheološkom građom koja pruža i veće mogućnosti za nova otkrića i saznanja o ovoj temi. Ne bi možda trebalo da procenjujem domete svog tek dovršenog rada, ali je moja namera zaista bila da ovom knjigom pokušam da osvetlim najzamagljeniji i najmanje poznati deo naše prošlosti, a konačni sud o tome treba da pruži naša stručna i šira javnost.\nZbog čega je ovo razdoblje od sedmog do desetog veka značajno za srpsku i evropsku istoriju?\nRadi se o važnoj i zanimljivoj epohi u kojoj su se odigrali neki od ključnih događaja u istoriji Evrope, kao što su osvajanja Karla Velikog i nastanak Franačkog carstva, slovenska ekspanzija na kontinentu, početni vekovi islama ili pojava vikinga. To je doba kada je na ruševinama antičkog sveta izrastala Evropa kakvu i danas prepoznajemo i kada su mnogi današnji narodi prvi put stupali na istorijsku scenu, dok su neki drugi zauvek nestajali. Za nas je značajno da Srbi spadaju među one slovenske narode čije se ime među prvima javlja u izvorima, a neki od ključnih događaja za našu istoriju, kao što je primanje hrišćanstva i počeci pismenosti, odigrali su se upravo u tom razdoblju.\nČesto citirate Konstantina Sedmog Porfirogenita iz knjige „O upravljanju carstvom”. Koliko je on za vas pouzdan kada piše o narodima od početka Vizantijskog carstva do svoga doba – 10. veka budući da ga neki istoričari osporavaju?\nDelo ovog vizantijskog cara pod nazivom „O upravljanju carstvom” značajno je za istoriju ne samo našeg već i brojnih drugih evropskih naroda o kojima takođe pruža dragocene i jedinstvene podatke. Sticajem okolnosti, u izabranim odlomcima iz moje knjige koji će biti predstavljeni čitaocima „Politike” nešto je češće citiran ovaj izvor, ali su u samoj knjizi korišćeni i drugi pisani izvori, poput franačkih anala, papskih pisama upućenih srpskom i drugim vladarima ranosrednjovekovne Evrope, spisi nekih drugih vizantijskih istoričara, vizantijski crkveni dokumenti, odluke crkvenih sabora u Splitu, lokalne dalmatinske hronike sve do otkrivenih natpisa uklesanih na kamenim spomenicima ili urezanih na različitim predmetima iz tog vremena. Ono što je takođe važno kada se govori o pomenutom delu Porfirogenita koje je nastalo sredinom 10. veka jeste to da se ono bavi zbivanjima iz ranijih stoleća iz kojih raspolažemo najmanjim brojem izvora, zbog čega su njegovi podaci posebno dragoceni. Vizantijski car-pisac i saradnici koji su mu pomagali u pisanju imali su na raspolaganju starije dokumente iz carske kancelarije i druge izvore, a osnovna namena ovog spisa je bila da posluži kao uputstvo za vladanje carevom sinu i nasledniku Romanu Drugom, što govori da je sastavljen sa namerom da pruži istinite podatke o temama kojima se bavi.\nKoja su to nova saznanja o najstarijoj srpskoj istoriji do kojih ste došli tokom rada na knjizi?\nBudući da je knjiga zamišljena kao svojevrsna sinteza prošlosti Srba od 7. do 10. veka, koristio sam pre svega rezultate najnovijih istraživanja naučnika i mojih kolega u zemlji i inostranstvu. Upoređivanjem tih rezultata i zajedničkim sagledavanjem različitih vrsta pisanih, arheoloških, umetničkih, lingvističkih i drugih izvora ukazivala su se nova saznanja koja sam se trudio da dodatno proučim i proverim. Među njih bi svakako spadalo otkriće postojanja niza crkava koje su okvirno datovane u sedmo-osmo stoleće na prostoru najranijih srpskih zemalja, što svedoči da su Srbi prihvatili hrišćanstvo ranije nego što se do sada verovalo. Na takvu mogućnost upućuju još neki nalazi, a o tome govore i pojedini pisani izvori koji su ovim otkrićima dobili dodatnu potvrdu. Tu je i zanimljiva građevina takođe iz 8. veka koja ima osobine jedne vladarske palate kakve su poznate u Evropi tog vremena, što bi predstavljao najraniji takav primer u slovenskom svetu. Svakako da će dalja istraživanja pružiti mogućnost za dalekosežnije zaključke, ali već sada se može reći da pomenute građevine kao i drugi nalazi poput na primer delova ratničkog pojasa iz druge polovine osmog veka iz utvrđenja u Mogorjelu u dolini Neretve ili pečatnjaka sa imenom Strojimira, člana srpske vladarske porodice iz druge polovine devetog veka, koji predstavljaju skupocene predmete ali i vrhunske zanatske i umetničke radove svoje epohe, svedoče da je na tlu najranijih srpskih zemalja postojao viši stepen kulturnog razvoja nego što smo možda pretpostavljali, dok rano posvedočene veze sa Vizantijom a moguće i drugim zemljama kao što je na primer Langobardsko kraljevstvo u Italiji ukazuju ne samo na šire političke kontakte koje su Srbi ostvarivali već i na njihovu značajniju ulogu u zbivanjima tog vremena.


5 saveta za iznajmljivanje smeštaja u Beogradu kojih se trebate pridržavati\n5 saveta za iznajmljivanje smeštaja u Beogradu\nKako bi vaš boravak u Beogradu nakon što se odlučite da krenete da pronađete smeštaj i u njega doputujete bio bogat lepim uspomenama i događajima nepomućenim stresnim situacijama, neophodno je da obratite pažnju na nekoliko osnovnih stvari. Mnogo toga može da vam upropasti kompletan doživljaj. Naravno, to ne mora biti tako ukoliko se unapred pripremite i izbegnete to da se uopšte nađete u neprijatnoj situaciji, posebno u tako divnom gradu kao što je Beograd.\nPotraga za smeštajem ume sve da nas dovede do ludila i iscrpi, ali je neretko i dugotrajna, naročito ukoliko se odlučite za boravak u velikom gradu kao što je Beograd. Kako bi kvalitet vašeg boravka bio na nivou koji želite, odabir smeštaja je osnovno pitanje koje morate rešiti. Kao i kada idemo bilo gde drugde, moramo naći bazu za sve aktivnosti pred nama. Posvetite ovom pitanju neophodnu pažnju i imajte u vidu neke od sledećih saveta.\n1. Lokacija apartmana u Beogradu\nLokacija apartmana u Beogradu uz sve druge faktore upravo i jeste ono što najviše utiče na cenu istog. Uzmite u obzir razlog vašeg putovanja. U skladu sa njim je najbolje da se odlučite u kom delu grada bi vam vaš iznajmljeni apartman najviše odgovarao. Mnogi dolaze da posete Beograd kako bi iskusili noćni život glavnog grada. U tom slučaju svakako bi vam više odgovaralo da svoj smeštaj imate u blizini centra grada.\nMnogi pak sve češće dolaze tražeći apartman na dan kako bi slušali svoju omiljenu grupu koja nastupa u Areni, Sava Centru ili možda u nekom od manjih klubova po Beogradu, pa bi samim tim apartman na Novom Beogradu bio bolja opcija i ovaj deo grada bi vam svakako više odgovarao za smeštaj.\nKada je u pitanju lokacija, dve su stavke usko povezane sa njom. Informišite se o linijama gradskog prevoza, kako biste uštedeli dosta novca i posebno i energije koju bolje uložite u obilazak glavnog grada Srbije. Takođe, raspitajte se o tome da li se u blizini vašeg odabranog apartmana nalaze restorani, objekti brze hrane, pijace ili pekare, ukoliko ne planirate sami da spremate svoje obroke kako biste što manje vremena gubili na obezbeđivanje osnovnih životnih potreba.\n2. Parkiranje u Beogradu\nOvo goruće pitanje je svim stanovnicima Beograda dobro poznat problem. Nema osobe koja ne strepi od vožnje Beogradom, što zbog veoma živahnih i fleksibilnih vozača, što zbog ogromnih poteškoća koje svako od nas ima kada dođe vreme zapravo parkirati. Bilo da dolazite sopstvenim ili iznajmljenim automobilom, bilo bi dobro da se informišete o parkingu. Ništa ne uspe da pokvari naše raspoloženje kao kad nam auto odnese pauk ili vas na brisaču kola sačeka kazna Parking servisa ili Komunalne policije.\nVelika je prednost ukoliko stanodavac uz apartman može da vam ponudi i parking mesto. Mnogo ćete uštedeti ako imate besplatno ali i bezbedno mesto gde možete da ostavite svoj automobil. Ovo je još bitnije u centralnim zonama grada gde zone diktiraju maksimalne satnice i to koliko uopšte možete ostaviti auto, sat, dva ili tri. Ovo znači da vas u suprotnom čeka preparkiravanje, traganje od neretko i više od pola sata za mestom, ili pak kazna koju bolje uračunajte u budžet.\nMnogi posetioci borave u prestonici iz poslovnih razloga. Zato obavezno obratite pažnju na kvalitet interneta u apartmanu. Mnogi danas ne mogu da žive bez dobre konekcije, a poslovni kontekst nekad podrazumeva i da su vam potrebne veće smeštajne jedinice koje poseduju trpezariju gde čak možete održati i poslovni sastanak. Dobra wifi konekcija pomaže i održavanju virtuelnih sastanaka, kontroli podataka i praćenju statistika, kao i razmeni informacija, ali i onom vremenu kada se relaksirate i važno vam je da imate pristup i vašoj privatnoj sferi života.\n4. Recenzije prethodnih gostiju apartmana\nPronašli ste idealan apartman, sa savršenom lokacijom i odličnim fotografijama. Ne zaboravite da pogledate komentare prethodnih gostiju. Možda neka informacija bude presudna prilikom vašeg odabira, a možda bude irelevantna. Imajte u vidu da su danas neke recenzije i posledica zle konkurencije kada se utisci namenski unose kako bi se oborio nečiji integritet. Zato je istina uvek negde između i masovnost pomaže da steknete pravi i realni utisak.\nU zavisnosti od razloga vaše posete, obratite pažnju na neke detalje koji su vama specijalno važni. Ukoliko ste u Beogradu zbog nekog sportskog ili muzičkog takmičenja, blizina teretane, sportskog terena ili muzičke škole, sale za probe ili klavira je i više nego dobrodošla. Možda želite sami da spremate hranu u kom slučaju proverite da li apartman ima kompletno opremljenu kuhinju. Možda želite sebi da priuštite poseban luksuz, te obratite pažnju na detalje i materijale. Lako ćete videti koji tip apartmana je u pitanju, a zaista LUX apartmani često i nose upravu tu oznaku.\nBilo da dolazite u Beograd na kraći ili duži period, postarajte se da u njega stignete kao dragi gost, gde će vas domaćinski dočekati, uputiti u sve sitnice koje treba da znate i postarati se da vaše boravak protekne u najboljem mogućem redu.


Šta se dešava sa građanima koji žele da uđu u Srbiju? | Ekspres.net\nŠta se dešava sa građanima koji žele da uđu u Srbiju?\nGranice Srbije od sinoć su zatvorene osim za diplomate, strane državljane s boravišnom dozvolom i srpske državljane koji se vraćaju iz inostranstva.\nOd privremene zabrane ulaska u Srbiju, prema izmenjenoj odluci vlade o proglašenju bolesti Covid19, izuzeti su vozači teretnjaka prilikom obavljanja međunarodnog prevoza u drumskom saobraćaju, posade teretnih brodova i osoblje vozova, kao i kabinsko osoblje vazduhoplova.\nU slučaju međunarodnog tranzitnog prevoza tereta u drumskom saobraćaju on se ograničava na period ne duži od 12 časova od momenta ulaska na teritoriju Srbije, objavljeno je u Službenom glasniku.\nNadležni još uvek nisu precizirali kakve će mere biti primenjene kada je reč o poslovnim putovanjima i izlascima iz zemlje.\nTags Ana Brnabićdrzavljanigraniceizolacijasrbija\nBRNABIĆ: Za Republiku Srpsku još 9,3 miliona evra DODIK: Prihvatiti predlog Srbije o razgraničenju sa BiH Zaev: Lažne vesti ne mogu da ugroze naše odnose sa Srbijom BRNABIĆ: Kina vidi Srbiju kao ključnog partnera u razvoju inovacija


Bauk krize kruži Evropom\nU svetskoj privredi treba očekivati duže razdoblje stagancije i deflacije, konstatuje u najnovijem internet izdanju londonski Ekonomist. List piše da prava navala investitora na državne hartije od vrednosti za koje garantuju vlade SAD, Nemačke i sve manjeg broja drugih „sigurnih” ekonomija ukazuje na to.\nKada su investitori spremni da plate vladi Nemačke samo da svoj novac „sakriju” u njene dvogodišnje obveznice i kada su voljni da pozajme američkoj vladi svoja sredstva na 10 godina po kamatnoj stopi manjoj od 1,5 odsto, tada treba očekivati ili višegodišnju stagnaciju i deflaciju, ili nešto još lošije. Takozvane periferne članice evrozone su u dubokoj recesiji, a brzo rastuće ekonomije Brazila, Indije i Kine suočavaju se sa sve usporenijom ekspanzijom.\nSve to čak i ne izgleda, međutim, tako loše i opasno u poređenju rastućom opasnošću od raspada evrozone, piše Ekonomist, uz napomenu da bi Evropska unija mogla da „potone” ne samo zbog preteće dužničke krize koja potresa Grčku i više drugih članica zone evra, već i opšte ekonomske depresije koja preti celom 27 - članom bloku država.\nOvaj put će, za razliku od krize, izazvane kolapsom američke investicione banke Liman braders 2008, biti teže suzbiti krizu jer su centralne banke i političari 2008. radili zajedno na sprečavanju depresije, a danas se političari prepiru.\nSada je na njima evrozone da odlučno i konačno reše problem evra. Sudbina svetske ekonomije pri tom u ogromnom stepenu zavisi od daljeg ponašanja Nemačke i njene kancelarke Angele Merkel.\nUkoliko bi evro propao, tada bi i Nemačka pretrpela veliku štetu. Ovonedeljno sniženje kreditnih rejtinga nekih nemačkih banaka je predznak tih nedaća, tvrdi Ekonomist.\nVan Nemačke postoji konsenzus o tome šta Nemačka mora da učini da bi spasla zajedničku valutu - da se preorijentiše sa strogih mera štednje na daleko veće poklanjanje pažnje ekonomskom rastu. Treba da prihvati i ograničeni oblik objedinjavanja duga radi stvaranja zajedničke bezbedne aktive i davanja prostora perifernim ekonomijama da postepeno smanje svoja dužnička opterećanja.


Dan online - Sport: Juniori na Masters turniru i kampu u Bremenu - 2020-02-14\nSport CRNOGORSKI DŽUDISTI ĆE OD 21. DO 26. MARTA BORAVITI U NJEMAČKOJ Juniori na Masters turniru i kampu u Bremenu\nJuniori Judo saveza Crne Gore boraviće od 21. do 26. marta u Bremenu, gdje se održava Masters turnir i trodnevni trening kamp. Turnir je na programu od 21. do 22. marta, nakon čega će biti održan trening kamp. Iz Judo saveza Crne Gore su saopštili da je Njemačka džudo federacija u pozivnom pismu navela je da je spremna da snosi troškove učešća crnogorske reprezentacije.\nTreneri Marinko Đurđevac i Bogoljub Prelević će u Bremen voditi 10 takmičara. To su u kategoriji do 60 kg: Elvin Šabanović (DžK „Nenad Sinanović”), do 66 kg: Stefan Prelević (Milenijum), do 66 kg: Emil Sinanović („Nenad Sinanović”), do 73 kg: Jahja Nurković (Ibar), do 73 kg: Vidoje Golubović (Akademik), do 81 kg: Viktor Vuković („Arso Milić”), do 90 kg: Nemanja Stevović (Straševina), do 100 kg: Stefan Vidaković („Arso Milić”), preko 100 kg: Đorđe Čađenović, Slaven Čađenović (Milenijum).\n– Veoma smo zadovoljni što će naši juniori imati priliku da se takmiče i treniraju sa najboljim borcima svoje generacije iz cijelog svijeta – kazao je sportski direktor Judo saveza Crne Gore, Srđan Mrvaljević.


Navijači Crvene zvezde su ovo želeli da čuju !!!\nFudbaleri Crvene zvezde su osvojili šampionsku titulu ove takmičarske godine i imaće priliku da se okite duplom krunom, a brzonogi Filipo Falko ističe da želi pobede u svim narednim mečevima, kako bi se sezona završila na pravi način.\n– Sigurno je da ćemo pobedama u prvenstvu spremniji dočekati predstojeće finale Kupa Srbije. Što se tiče perioda adaptacije u timu, brzo sam se uklopio u ekipu Dejana Stankovića. Sviđa mi se pobednički mentalitet koji gaji Zvezda, pogotovo zato što volim da trijumfujem u svakom meču. Iskreno, prija mi crveno-beli dres i stvarno uživam u klubu – rekao je italijanski krilni napadač Crvene zvezde.\nOsvrnuo se Falko na svoju trenutnu formu, a činjenica je da krilni napadač pruža sve bolje partije na terenu, što potvrđuje podatak da „Mesi iz Salenta“ u proseku postiže pogodak na svakih 90 minuta.\n– Kako vreme odmiče, sve bolje se osećam, ali i pružam kvalitetnije partije na terenu. Kao što sam već napomenuo, odgovara mi napadački stil fudbala kakav gaji šef stručnog štaba Dejan Stanković. Takođe, smatram da je naš tim vrlo kvalitetan i da u našem sastavu ima dosta odličnih fudbalera. Kada je takva situacija, lako je da se uklopite u ekipu, kao i da se naviknete na visoke ciljeve iz kojih proizilaze odlični rezultati koje beleži Crvena zvezda.\nNajavio je fudbaler iz Italije da će iskoristiti predstojeći period kao neku vrstu uigravanja za ono što nas čeka sledeće sezone.\n– Već smo matematički obezbedili titulu šampiona Srbije i sada imamo taj luksuz da možemo da razmišljamo o sledećoj sezoni i da se uigravamo za ono što nas čeka već od jula. Tada počinju kvalifikacije za Ligu šampiona, a mi želimo da ih što spremniji dočekamo – zaključio je Falko.\nU ĆUPRIJI SVEČANO OTVOREN ATLETSKI STADION „ALEKSANDAR-ACA PETROVIĆ“ -JEDAN ATLETSKI SAN JE OSTAVREN !!!\nU nedelju 29.avgusta 3×3 basket festival u Svilajncu !!!


Vreme - SAD – Povlačenje iz Avganistana: Pakao je negde drugde\nVREME 1600, 1. septembar 2021. / SVET\nSAD – Povlačenje iz Avganistana:\nStiče se utisak da se o strateškim pitanjima spoljne politike isključivo odlučuje u uskim krugovima političkih elita, a da građane, umesto svetskih problema, mnogo više muče brige o tome što je Nju Orleans ostao bez struje i što su delovi autoputa prema Misisipiju potpuno pod vodom, pa je time poremećeno snabdevanje gorivom\nDa u Kabulu pre nekoliko dana nije ubijeno trinaest Amerikanaca, nemali broj stanovnika SAD možda nikada i ne bi saznao da je upravo okončan najduži rat u istoriji ove zemlje. Uz vidno olakšanje što je uragan Henri samo okrznuo Long Ajlend, Vihoken je ovih dana bio prepun Njujorčana koji su prešli Hadson da bi sa druge strane reke, u parku pored zajedničkog spomenika vojnicima poginulim u Prvom, Drugom, Korejskom i Vijetnamskom ratu, uživali u prizoru beskrajnih svetala Menhetna. Ukoliko na povratku nisu svratili u neki od brojnih restorana u Hobokenu, kod kuće su ih, uz spremanje večere, na ekranima dočekale breaking news kako je poslednji američki vojnik napustio Avganistan, bez previše udubljivanja u to ko su pobednici ili poraženi u ovom sukobu, jer su upravo počele da pristižu dramatične vesti kako je tropska oluja Ajda napravila pustoš u Luizijani i Misisipiju, ostavivši bez struje stotine hiljada stanovnika ovih država. No, s obzirom da su američku vojsku, sa oružjem u rukama i prepoznatljivim bradama, ispratili upravo oni protiv kojih je pre dvadeset godina pokrenut "globalni rat protiv terorizma", većini je jasno kakav je ishod tog rata.\nNE TAKO DOBRI MOMCI\nPre nego što je antiraketni sistem, koji je prethodno sprečio novi napad i dodatne žrtve u haotičnoj evakuaciji hiljada ljudi sa aerodroma u Kabulu, uništen zajedno sa helikopterima, avionima, oklopnim vozilima i drugom opremom koja nije mogla da se izvuče iz Avganistana, na ulicama tog grada pogođeno je jedno vozilo sa potencijalnim napadačima. Nešto ranije su dronom, na istoku zemlje, ubijena dvojica pripadnika Islamske države Horasana (ISIS-K) koji su, po svemu sudeći, rukovodili samoubilačkim napadom u kome su zajedno sa 170 ljudi stradali i američki marinci, mahom rođeni kada je počeo rat u Avganistanu, a koji su sa spakovanim stvarima čekali da se vrate svojim kućama u Ohaju, Misuriju ili Vajomingu.\nUsput, na adrese mladih Amerikanaca, čim napune sedamnaest godina, počinju da stižu reklamni materijali da se prijave u te iste marince jer bi tako uživali brojne povlastice, uključujući oslobađanje od školarine za fakultete koje velika većina ne može sebi da priušti bez kredita, a koje će otplaćivati do kraja svojih pedesetih. Nisu te mesečne rate mnogo veće od cene prosečne porodične večere u restoranima na obalama Hadsona, ali će se, tužno je to reći, imena nekih od njih, pre nego što su uopšte bili u prilici da počnu da slušaju predavanja koja su toliko želeli, naći na nekom novom spomeniku Amerikanaca poginulih u Avganistanu. Zemlji koju su, inače, njihove porodice počele da traže na mapama sveta tek kada su shvatile da se, nakon vojne obuke, oni pakuju i odlaze negde daleko preko okeana.\n"Oni su heroji koji su se žrtvovali za najviše američke ideale, spasavajući živote ostalih", poručio je predsednik Džozef Bajden neposredno pre nego što su njihova tela dopremljena u vazduhoplovnu bazu u Doveru. "Nećemo oprostiti, nećemo zaboraviti", kazao je on u obraćanju medijima nakon prvog terorističkog napada, pominjući "lov na one koji su odgovorni" i "naplatu računa" i odgovarajući, bez biranja poželjnih pitanja novinara, na insistiranje Foks njuza da li on snosi odgovornost za tragediju u Avganistanu. "Snosim odgovornost za sve ono što se dešavalo poslednjih meseci", kazao je predsednik, uz podsećanje na dogovor njegovog prethodnika Donalda Trampa sa talibanima o povlačenju američkih snaga. Dok se Bajden obraćao medijima, vojni specijalisti Pentagona već su birali mete negde na granici prema Pakistanu, gde se skriva većina pripadnika Islamske države Horasana, inače raštrkanih grupa tvrdokornih džihadista, koji su prethodnih godina počinili više masakra nad civilima u Avganistanu i susedstvu.\nMada ćete od visokih američkih zvaničnika, posebno onih iz redova demokrata, retko čuti neke uvrežene stereotipe na račun svojih saveznika u svetu, Bajdenu su se ovaj put omakle tvrdnje o Avganistanu kao državi koja se sastoji od plemena koja se nikada nisu slagala, zemlji koja nikada nije bila ujedinjena i čija se vojska raspala za svega jedanaest dana. Uz nemalo iznenađenje onih koji su o talibanima slušali samo kao o zaštitnicima terorističkog zla, uz čiju je pomoć idejni tvorac Al Kaide Osama Bin Laden izveo tragične napade 11. septembra, američki predsednik je ovog puta kazao da oni sigurno nisu "dobri momci", ali da to što se trenutno dešavalo nije "stvar poverenja", već zajedničkih interesa: da se spreči haos u toj zemlji, onemogući napredovanje Islamske države, održi ekonomija i obezbedi aerodrom do kraja povlačenja vojnih snaga.\nPragmatičnom uhu prosečnog Amerikanca ovo nije zvučalo tako neprihvatljivo, jer tako se ovde uglavnom radi i u svakodnevnom životu. Umesto kuknjave o univerzalnoj pravdi ili doslednosti, obično se traže konkretna rešenja. Ukoliko vas, na primer, sa gejta na aerodromu "Džon Kenedi" na letu za Evropu vrate zato što nemate test na koronu, mada su vam prethodno preko telefona rekli da je dovoljna potvrda o vakcinaciji, niko od toga neće praviti neku veliku galamu. Nerado, ali smerno, nesuđeni putnici pokupiće svoj prtljag i potražiti najbliže mesto gde će najmanje platiti za testiranje, bez razbijanja glave o tome ko je ovog puta bio u pravu.\nStoga se reči nekadašnjeg predsednika Džordža Buša Mlađeg iz oktobra 2001. godine, kako Amerika nije želela misiju u kojoj će morati da zaustavi upotrebu Avganistana kao "terorističke baze za operacije talibanskog režima, ali da će je ispuniti do kraja", gotovo više niko i ne seća kao što, uostalom, nije baš lako sresti mnogo ljudi koji uopšte znaju zašto su SAD započele taj rat. Stiče se utisak da se o strateškim pitanjima spoljne politike isključivo odlučuje u uskim krugovima političkih elita, a da građane, umesto svetskih problema, mnogo više muče brige o tome što je Nju Orleans ostao bez struje i što su delovi autoputa prema Misisipiju potpuno pod vodom, pa je time poremećeno snabdevanje gorivom. Pitanja se postavljaju o tome, a ne zašto je neko iz svog džepa, preko poreza, plaćao da nekadašnji predsednik Barak Obama drži u jednom trenutku više od 100.000 vojnika u Avganistanu, zašto su na ratove u toj zemlji potrošene milijarde dolara i poginulo 2.500 ljudi.\nTrenutno je najvažnije da su se oni koji nisu izgubili živote za slobodu i bezbednost drugih konačno vratili kući jer je došlo vreme da se okonča dvadesetogodišnji rat, bez obzira što glavni cilj – oslobađanje te zemlje od terorizma, nije ni ostvaren.\nNaravno, koliko god to bude moguće, Amerika će pokušati da ne ostavi na cedilu one koji su joj pomagali u realizaciji tih planova. Iz Avganistana je u zamašnoj misiji, za kratko vreme, izvučeno oko 122.000 hiljade ljudi, s vremenom će otići i još neki od onih koji su u procesu dobijanja specijalnih imigrantskih viza, a koji se sada mogu naći na meti brutalne talibanske osvete zašto što su radili kao prevodioci, u nevladinim organizacijama ili medijima, mada su oni već najvećim delom prebačeni u neke treće države dok se ne reši njihov status.\n"Naš posao nije završen", najavio je američki državni sekretar Entoni Blinken novo poglavlje u diplomatskoj misiji prema Avganistanu, prebacivanje osoblja u katarsku prestonicu Dohu i procenu legitimiteta talibanskog režima, koji pokušava da skine sa sebe stigmu terorizma i islamskog fundamentalizma. Pažnja će se pre svega usmeriti na procene poštovanja slobode kretanja, prava žena i devojčica na školovanje i obavljanje javnih poslova, mada je sasvim jasno da će Amerika pre svega voditi računa da li se talibani pridržavaju svojih obećanja da neće pružati uporište pripadnicima Al Kaide ili Islamske države. Uspostavljanje demokratije, slobode i ljudskih prava u svetu jeste važno, ali je presudno ono što predsednik naziva "odbranom naših interesa i našeg naroda". Jednostavno, interes Amerike više nije da ratuje u Avganistanu, niti da učestvuje u bilo kakvim drugim međunarodnim konfliktima jer postoje dronovi, ekonomija i diplomatija za njihovo ostvarivanje.\nSvojim interesima se, naravno, rukovode i druge države, ali većina njih može, pojednostavljeno rečeno, da stvara samo nešto što je manje-više dobro ili loše. Rat u Avganistanu sigurno nije ostavio za sobom svet u boljem stanju, ali je SAD i dalje jedina zemlja koja, osim dobrog ili lošeg, ima tu moć da može da proizvodi i najbolje i najgore.\nSvi ostali, bez obzira što ni građanima Amerike nije zbog toga uvek lako i jednostavno, mogu na tome samo da joj zavide.\nPatriotski interes za nastavak okupacije\nPošto se džihadistička ideologija sve više širila, zapadne sile su poslale trupe, savetnike i novac na sve više mesta. "Protivterorizam i ‘suzbijanje nasilnog ekstremizma’ su deo svetske industrije", piše "Ekonomist". U 2020. godini SAD su imale 7000 aktivnih vojnika stacioniranih u desetak afričkih zemalja, plus misije u još 40, sa preovlađujućim fokusom na militantni islamizam.\n"Intersept" piše o paradi bivših vojnih i bivših javnih zvaničnika koji su se ove sedmice pojavili u vestima, kako bi osudili Bajdenovu administraciju zbog njenog povlačenja ili načina na koji je to sprovedeno, a koji "imaju više od patriotskog interesa za nastavak okupacije". Pominje, na primer, Treja Goudija, bivšeg kongresmena iz Južne Karoline, koji je prošle nedelje na Foks njuzu održao strog monolog, upozoravajući da Bajdenova administracija nije "održala reč" da zaštiti avganistanski narod. "Intersept" napominje da se nakon službe u Kongresu Goudi pridružio advokatskoj firmi Nelson Mullins Rilei & Scarborough LLP sa sedištem u Južnoj Karolini, koja radi za niz snabdevača odbrambene industrije. Jedan od najunosnijih klijenata te firme je Fluor Corp, najveći izvođač u Avganistanu za fiskalnu 2016. i 2021. godinu, koji je dobio više od 3,1 milijarde dolara u projektima vezanim za Avganistan.\nMeđu ostalim glavama koje su se oglašavale u medijima, bez otkrivanja veza sa odbrambenom industrijom, bili su penzionisani general Dejvid Petreus, Rebeka Grant, bivša službenica sekretara vazduhoplovstva, Ričard Has, koji je radio kao savetnik tadašnjeg državnog sekretara Kolina Pauela, i Kondoliza Rajs, državna sekretarka predsednika Džordža Buša mlađeg, koja je na stranicama "Vašington posta" raspravljala o tome da "dvadeset godina nije bilo dovoljno da se završi put od vladavine talibana kao iz sedmog veka i 30-godišnjeg građanskog rata do stabilne vlade". "Dvadeset godina takođe možda nije bilo dovoljno da konsolidujemo naše pobede nad terorizmom i osiguramo sopstvenu bezbednost. Nama – i njima – trebalo je više vremena." Rajsova je opisana svojim titulama dok je bila u vladi, kao i sadašnjom: direktorka Huverove institucije na Univerzitetu Stanford, ali nije pomenuto da je bila u odboru proizvođača softvera C3AI vojnog snabdevača.\n"Intersept" pominje i bivšeg senatora Kelija Ajotea, koji je upozoravao da bi napuštanje Avganistana značilo da bi Al Kaida, Islamska država i druge terorističke grupe mogle ugroziti Sjedinjene Države u roku od 18 do 24 meseca, a na Foks njuzu je osuđivao povlačenje kao obaveštajni propust koji će "ohrabriti zemlje poput Kine i Rusije u proširenju njihove priče, za koju ne veruje da je tačna, da SAD više nisu supersila".\nMeđutim, mediji koji su Ajoteu dali prostor nisu otkrili da trenutno radi kao član odbora BAE Sistems Inc, američke podružnice britanskog odbrambenog konglomerata, koji je tokom rata u Avganistanu imao s Ministarstvom odbrane ugovor vredan 50,5 miliona dolara za pružanje obaveštajnih usluga američkim trupama stacioniranim u Avganistanu; takođe, ugovor od 2,7 milijardi dolara za proizvodnju "naprednog preciznog sistema oružja za ubijanje" za upotrebu u Avganistanu, i ugovor od 21,9 miliona dolara za usluge vezane za održavanje oklopnih vozila koja se koriste u Avganistanu.\nMedijski domaćini opisali su ove goste po vojnim iskaznicama, a ne po sadašnjim poslovima predstavnika odbrambene industrije, sektora koji je ostvario izvanrednu zaradu od 20-godišnje okupacije Avganistana.\nPetreus, penzionisani general sa četiri zvezdice, član je odbora Optiv Securiti, velike firme za sajber bezbednost koja ima ugovore sa Ministarstvom odbrane, a partner je u globalnom KKR&Co, firmi za privatni kapital sa imovinom u sektoru odbrane. On je nazvao povlačenje iz Avganistana "momentom iz Dankerka" na Foks njuzu i rekao za BBC: "Trebalo bi doslovno da preinačimo odluku." Još je dodao: "Plašio sam se da ćemo zažaliti zbog odluke, i već jesmo. Nema dobrog ishoda ako Sjedinjene Države i njihovi saveznici ne priznaju da smo napravili ozbiljnu grešku."\nBivšim vojnim zvaničnicima pridružuju se i dva rukovodioca velikih kompanija za ugovaranje poslova u sektoru odbrane i bivši senator Džo Liberman, poznat po tome što je "prijatelj izvođača odbrambenih poslova".\nRičard Has, koji je na MSNBC-u opisan kao predsednik Veća za spoljne odnose, doveo je u pitanje odluku o povlačenju i uputio kritike na način na koji je postupano. "Prvo pitanje je zašto ovakva politika", rekao je. "Mislim da je predsednik ovde izabrao pogrešnu politiku, očigledno protiv mnogih saveta koje je dobijao od vojske i drugih."\nHas nije spomenuo da sedi u upravnom odboru investicione kompanije Lazard, koja "aktivno služi kompanijama u industrijskom sektoru, uključujući vazduhoplovstvo i odbranu", niti je spomenuo svoju ulogu u Palantiru, vodećoj tehnološkoj firmi u odbrambeno-obaveštajnom prostoru.\nBivši ministar odbrane Leon Paneta pojavio se na CNN-u da oplakuje "trenutak kao iz Zaliva svinja"; navedena je njegova prethodna služba u vladi umesto sadašnjih poslova, višeg savetnika Beacon Global Strategiesa, konsultantske firme za odbranu, ili člana upravnog odbora softverske korporacije Oracle.


Samom skupu je prisustvovalo 320 ljekara porodične medicine iz RS i FBiH, uključujući i goste iz Hrvatske, Slovenije i Srbije.\nSimpozij je obilovao mnoštvom stručnih dešavanja, od vrlo interesantnih predavanja domaćih i stranih predavača, do oralnih sesija i interaktivnih radionica za usvajanje praktičnih vještina, ukjučujući različite prezentacije.\nStručne teme konferencije bile su vezane za svakodnevni fokus rada ljekara porodične medicine: npr. obrada akutnih i hroničnih rana, bolesti respiratornog trakta... Predstavljene su nove GINA smjernice sa novijim pristupom u liječenju astme. Predstavljen je i novi model edukacije ljekara putem interneta. Kako je medicina bazirana na dokazima osnova rada svakog doktora porodične medicine dobro su prihvaćene i recentne dorade smjernica u vodičima za liječenje hipertenziju i drugih čestih stanja.\nPored 27 drugih sponzora, GENERA se na svom izloženom prostoru predstavila kao jedna nova, marketinški inventivna kompanija sa zapaženom i bogatom ponudom. Ljekari su pokazali značajan interes i želju da se upoznanju sa informacijama o Generi kao kompaniji i Generinim portfolijom proizvoda registrovanih u BiH, kako lijekova tako i dezinficijenasa.


ASTROSKOP ZA 11. i 12. MAJ 2018: Početak kraja nestabilnim vezama – Aura\nTranzitna Venera iz znaka Blizanaca tokom noći ulazi u inkonjunkciju ( ugao od 150° tzv. Keplerov aspekt smrti) sa Plutonom iz znaka Jarca. Neobjašnjivo noćno šuštanje lišća, osjećaj da vas neko prati na ulici, paranoja i druge zamke našeg uma će se manifestovati tokom vikenda.\nI kao što se prema mitu, Perzefona (Venera) predala Hadu (Pluton), tako će i u ovom periodu rasti potreba za bezuslovnom predajom u ruke partnera.\nBićemo spremni da stavimo sve na kocku i dodatno povisimo uloge. Inkonjunkcija uvek donosi potrebu za prilagođavanjem, tako da ovaj aspekt Venere i Plutona u stvari donosi regeneraciju i novo buđenje na emotivnom planu.\nA šta to ustvari znači? Ako ste sami, vrlo lako može da vas neko ‘zaskoči iz zasede’ i da uđete u vezu. Oni koji su u dužim vezama ili brakovima, sutra mogu da puknu pod pritiskom i pod nekontrolisanim naletom emocija kažu sve što ih tišti (jer Merkur ulazi u kvadrat sa Marsom). To će dovesti do prekida komunikacije sa drugom stranom, što za nestabilne veze može biti početak kraja. Ako vam je ipak stalo da sačuvate taj odnos, maksimalno se potrudite da prećutite neke stvari ili da ih bar kažete na što blaži način.\nBilo da ste sami ili zauzeti, ako ste se prepoznali u ovom tekstu, onda sigurno duži vremenski period osjećate veliku emotivnu prazninu. Ali, nema potrebe da brinete – pred nama je još mnogo dinamičnih aspekata. I najduža noć se završi svitanjem, pa će i vaša situacija u nadolazećem periodu da se pokrene i promijeni.


Organic live fest - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » Organic live fest\nOd 10. do 12. juna u Topčiderskom parku biće održan Organic Live Fest – prvi festival u jugoistočnoj Evropi koji promoviše organsku proizvodnju, obnovljive izvore energije, očuvanje životne sredine i zdrave načine života. Slogan festivala je „Probudimo svest“, a zvanično otvaranje planirano je za 11. jun u 10.00.\nManifestacija će biti održana na potezu od Starog platana do spomenika Arčibaldu Rajsu, a lokacija će biti podeljena na nekoliko tematskih celina. U parku će biti instaliran bežični internet i postavljen solarni punjač za mobilne telefone. Trodnevni program, svakog dana od 9.00 do 20.00, obuhvata informisanje, edukaciju, predstavljanje učenika, organske obroke, sportske aktivnosti, program za decu i zabavno-muzički program. Predviđeno je da se na festivalu predstavi oko pedeset izlagača, a eminentni stručnjaci održaće predavanja o organskoj proizvodnji, energiji obnovljivih izvora, očuvanju životne sredine i zdravom načinu života. (DuB)\nTagovibeograd zdrav život\nPrethodni Krokodil 2011\nSledeći 18. Festival evropskog filma Palić


Prva kompanija koja prikuplja novac prodajom akcija na Beogradskoj berzi | Novosadski informativni portal 021\nPrva kompanija koja prikuplja novac prodajom akcija na Beogradskoj berzi\n17:21 > 18:19\nNa Beogradskoj berzi danas je objavljen Jedinstveni prospekt za javnu ponudu akcija i uključenje na regulisano tržište kompanije Fintel energija iz Beograda.\nTime je zvanično započet proces javne ponude akcija te kompanije koja za unapređenje poslovanja planira da na berzi prikupi 27,5 miliona evra kroz emitovanje 6.500.000 običnih akcija, nominalne vrednosti 500 dinara po akciji.\nUpis akcija će trajati narednih 90 dana, posle čega se, tokom novembra, očekuje i njihovo uključenje u trgovanje na Prime listing Beogradske berze. Javna ponuda akcija smatraće se uspešnom ako najmanje 1.500.000 novih akcija bude upisano i uplaćeno, saopštila je Beogradska berza.\n27.07.2018\t• 14:44\nMislite da ce narod imati poverenja u tu kompaniju s'obzirom sta je sve doživeo?


Izgradnja auto-puta Banjaluka-Prijedor ogromna je kapitalna investicija koja će Prijedoru omogućiti otvaranje prema drugim regijama u BiH, Srbiji i prema EU, rekao je danas predsjednik Gradskog odbora SNSD-a Prijedor Saša Bursać.\nBursać je zahvalio Miloradu Dodiku, koji je bio predsjednik Vlade i predsjednik Repulike Srpske, Željki Cvijanović, koja je bila predsjednik Vlade, i Neđi Trniniću, kao resornom ministru, što su uradili sve što je potrebno da se od vizije dođe do potpisivanja ugovora o koncesiji za izgradnju ovog auto-puta.\n"Ovo je ogromna kapitalna investicija koja će nam, ako bude završena u roku, već od 2024. godine omogućiti otvaranje prema drugim regijama u BiH, Srbiji, prema EU i to će donijeti nešto novo i u Prijedoru", rekao je Bursać na konferenciji za novinare.\nPotpredsjednik Gradskog odbora SNSD-a Dražen Vrhovac istakao je da je riječ o najvećem projektu u posljednjih 50 godina koji je došao do faze finalizacije i potpisa.\n"Cijela mreža auto-puteva jasan je pokazatelj ravnomjernog razvoja Republike Srpske i to je preduslov i privrednih aktivnosti, ali i demografskih i svih drugih politika koje Vlada Republike Srpske sprovodi u kontinuitetu", istakao je Vrhovac.\nOn je pozvao lokalnu vlast u Prijedoru da ubuduće što neposrednije sarađuje sa novoizabranom Vladom Republike Srpske, a sve za dobrobit svih građana Prijedora i regije.\nZamjenik predsjednika Gradskog odbora SNSD-a Dragoslav Kabić istakao je da se kontinuitet ulaganja Vlade Republike Srpske u Prijedor i prijedorsku regiju nastavlja i izgradnjom mosta na rijeci Savi i završetkom auto-puta Banjaluka-Gradiška.\n"Ovi projekti će doprinijeti povezivanju sa zemljama u okruženju i šire i stvoriti mogućnost za brži razvoj ovoj dijela Republike Srpske", rekao je Kabić.\nSaša Bursać autoput Banjaluka Prijedor\nPočetak izgradnje autoputa Beograd - Sarajevo 2020. godine\nPotpisivanje ugovora o koncesiji za izgradnju autoputa\nKinezi još nisu uplatili koncesionu naknadu\nUskoro potpisivanje koncesije za izgradnju autoputa Banjaluka-Prijedor


Tanjug 19. oktobra 2021. 17:08\nPODGORICA/BRISEL – Evropski komesar za proširenje Oliver Varheji rekao je danas u Evropskom parlamentu da Crna Gora zna šta treba da uradi u procesu evropskih integracija, i da država mora da ispuni privremena merila iz oblasti vladavine prava, inače poglavlja iz drugih oblasti neće moći da budu zatvorena.\n„Ipak, ispunjavanje privremenih merila je ključni izazov. Otvaranja drugih poglavlja neće biti dok se ne ispune merila iz osnovnih poglavlja, vezanih za vladavinu prava. To je i deo nove Metodologije za pregovore, koje je Crna Gora prihvatila“, naglasio je Varheji, preneo je portal RTCG.\n„Politika proširenja je zasnovana na učinku, odnosno ispunjavanju obaveza“, naveo je Varheji.\nIzvjestilac EP za Crnu Goru Tonino Picula rekao je da je zabrinut zbog usporavanja procesa evropskih integracija.\n„Nije bilo napretka u oblasti sudstva, i implementacija ključnih reformi u sudstvu i dalje stagnira. Svesni smo da je za sudstvo i izborne reforme potrebna kvalifikovana većina“, kazao je Picula.\n„Naš posao je da se to desi, jer ako se ne desi onda će naša pozicija na ZB biti kompromitovana „, kazao je Varheji.\n„Moramo videti jasnu proevropsku akciju političara u Crnoj Gori, a ne samo deklarativne izjave o Evropi. Kako bi ostvarila vodečhu poziciju zemlje u regatnoj trci, Crnoj Gori su potrebna predvidiva i stabilna politička klima i institucije, koji takođe pogoduju procesu reformi“, naveo je Bilčik.\n„U suprotnom, želje ogromne, proevropske večhine građana Crne Gore cxhe ostati bez odgovora“, zaključio je Bilčik.


Granična policija i MUP USK u akciji: Uhapšeno 11 lica zbog trgovine ljudima na graničnom pojasu prema Hrvatskoj » Radio Krajina\nHome / USK Vijesti / Granična policija i MUP USK u akciji: Uhapšeno 11 lica zbog trgovine ljudima na graničnom pojasu prema Hrvatskoj\nGranična policija i MUP USK u akciji: Uhapšeno 11 lica zbog trgovine ljudima na graničnom pojasu prema Hrvatskoj\nI.H. USK Vijesti\nPripadnici Sektora kriminalističke policije (SKP) Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Unsko-sanskog kantona (USK) u saradnji sa Graničnom policijom BiH vode aktivnosti na otkrivanju kriminalne grupe, koja se bavi trgovinom ljudima na graničnom pojasu prema Hrvatskoj, na području gradova Bihać i Cazin, te općine Velika Kladuša.\nPrilikom hapšenja kriminalne grupe otkriveno je i devet državljana Turske koje su pokušali prebaciti u Hrvatsku. Prema nezvaničnim, ali pouzdanim podacima uhapšeno je 11 osoba, a među njima su neki od organizatora ovog kriminalnog posla.Uhapšene osobe su sa područja pomenute tri općine.\nKako saznajemo među uhapšenima Zaid Šabić zvani Zeko i braća Bečić (Alen, Amer, Husein i Amir). U toku su pretresi objekata koje koriste uhapšeni.\nIz Tužilaštva BiH saopćeno je da se radi o zajedničkoj, međunarodnoj akciji kodnog naziva “Dardaneli”, usmjerenoj na borbu protiv ilegalnih migracija, koju Tužilaštvo BiH realizira u saradnji sa USKOK-om Republike Hrvatske, te pravosuđem i policijom Crne Gore.\nAkcija je usmjerena prema osobama koje su osumnjičene da su kao organizirana kriminalna grupa, vršile krijumčarenje iz BiH na područje Hrvatske, većeg broja državljana Turske, kao i osoba iz zemalja Bliskog istoka i Sirije.\nNavedena akcija detaljno je pripremana na zajedničkim sastancima sa predstavnicima USKOK-a i pravosuđa Crne Gore, a aktivnosti su koordinirane i sa organizacijom SELEC za policijsku razmjenu i suradnju zemalja regiona. O akciji je informisana i Međunarodna agencija za migracije (IOM).\nUhapšene osobe biće predate postupajućem tužitelju, koji će ih ispitati i nakon toga donijeti odluku o pokretanju prijedloga za određivanje pritvora, mjera zabrane i drugim aktivnostima u skladu sa zakonom, saopćeno je iz Tužilaštva BiH.\nBihać Cazin Granična policija mup usk\t2017-09-13\nTags Bihać Cazin Granična policija mup usk


YoutubePartnership konačno u Srbiji - oradio.rs\nYoutubePartnership konačno u Srbiji\nKompanija Google najavila je pokretanje YouTube programa za partnere u Srbiji, što otvara nove mogućnosti monetizacije lokalnim stvaraocima video sadržaja, ali i opciju praćenja učinka te povezivanja na nove načine – sa raznovrsnom domaćom i međunarodnom publikom.\nU saopštenju se kaže da, pridruživanjem programu i sticanjem statusa partnera, svi stvaraoci sadržaja dobijaju pristup nizu resursa i programa koje YouTube stavlja na raspolaganje – kako bi pomogao izgradnju kanala i njihove publike. Među njima su Creator Helpbook, Creator Academy i pristup Creator Hub zajednici koja nudi programe i alatke koji pomažu u pravljenju boljeg sadržaja, uvećanju baze fanova i pretvaranju kraetivnosti u svetlu karijeru.\nMeđu alatima nalazi se i YouTube Analytics – niz mogućnosti koje pružaju izveštaje za praćenje performansi i zarade.\nDirektor kompanije google za Adriatic region, Joško Mrndže, izjavio je da postoji više od million kanala koji ostvaruju prihode zahvaljujući YoutTube programu za partnere u više od 30 zemalja.\n“Mi želimo i hoćemo da budemo tamo gde su potencijalni korisnici. Sa milijardom pojedinačnih korisnika svakog meseca i 100 sati video sadržaja koji se na YouTube postavljaju svakog minuta, postoji mnogo korisnika koji su angažovani na pretraživanju, gledanju, linkovanju, razmeni ili komentarisanju video klipova na YouTube platformi.\nVeoma smo zadovoljni što će od sada i autori u Srbiji moći da se pridruže ovoj zajednici, a mi ćemo uložiti posebne napore da im pomognemo da monetizuju svoj sadržaj, unaprede i uvećaju svoje veštine i kreativnost. Pomoći ćemo im i da se umreže sa drugim partnerima.”, rekao je Mrndže.\nIz Google Adriatics ističu da će u predstojećem periodu biti organizovane i radionice na kojima će zainteresovani moći da saznaju više o YouTube platformi, opciji monetizacije i programima za kreatore video sadržaja u Srbiji, ali i širom regiona.