Javni poziv na audiciju za ‘’Omladinski hor’’ muzičko – dramskog projekt ‘’Glasovi mira’’ – JU BKC KS\nJavni poziv na audiciju za ‘’Omladinski hor’’ muzičko – dramskog projekt ‘’Glasovi mira’’\nPost published:24. Septembra 2020.\nJU “Bosanski kutlurni centar KS” poziva sve zainteresovane učenike muzičkih škola, studente muzičkih akademija i horske pjevače, uzrasta od 15 do 25 godina, glasova sopran, alt, tenor i bas/bariton da se prijave na audiciju za Omladinski hor muzičko – dramskog projekta ‘’Glasovi mira’’.\nJU “Bosanski kulturni centar Kantona Sarajevo” provodi projekat ”Glasovi mira” u okviru Zajedničkog regionalnog programa „Dijalog za budućnost: unaprijeđenje dijaloga i društvene kohezije u i između Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Srbije“, koji provode UNDP, UNICEF i UNESCO, a finansira ga Fond UN-a za izgradnju mira (UN PBF).\n”Glasovi mira” je projekt koji okuplja mlade muzičare, učenike srednjih muzičkih škola i akademija iz Sarajeva i Podgorice te veliki broj drugih partnera i eminentnih umjetnika iz oblasti muzike i drame, u cilju izvedbe djela The Armed Man: A Mass For Peace, velškog kompozitora Karla Jenkinsa.\nJU BKC KS je u februaru 2020. godine aplicirala muzičko – dramskim projektom ”Glasovi mira” na konkurs programa ”Dijalog za budućnost” koji provode agencije Ujedinjenih nacija. Time je ime Ustanova ušla u konkurenciju za odabir sa oko 200 drugih aplikanata iz cijelog regiona. U martu 2020. ovaj projekt je odabran kao jedan od 8 najboljih čija će realizacija biti podržana u okviru zajedničkog regionalnog programa „Dijalog za budućnost“, koji provode agencije Ujedinjenih nacija.\nKako bi dobili više informacija i ispunili uvjete za pristup audiciji potrebno je izvršiti prijavu poizvom na broj 061/ 347 – 424.\nPrijava za audciju otvorena je do 30. septembra 2020. godine.


veštačka inteligencija Архиве - Energija Balkana\nMašinsko učenje pomoćiće dobijanje lekova iz prirode\nEB\t8. juna 2021.\nIstraživači su razvili novi pristup za proizvodnju lekova koristeći algoritme za mašinsko učenje, kako bi uporedili signale metabolita mikroba sa njegovim genomskim signalima i utvrdili koji sa velikom verovatnoćom odgovara prirodnom proizvodu. Znajući to, istraživači su spremniji da izoluju prirodni proizvod, kako bi počeli da ga razvijaju za moguće lekove i podstakli proizvodnju lekova na bazi prirode.\nNevidljivo mastilo i veštačka inteligencija za šifrovanje podataka\nKodirane poruke nevidljivim mastilom zvuče kao nešto što se može naći samo u špijunskim knjigama, ali u stvarnom životu mogu imati važne bezbednosne svrhe. Pa ipak, mogu se razbiti ako je njihovo šifriranje predvidljivo. Istraživači su štampali složeno kodirane podatke normalnim mastilom i nevidljivim mastilom na bazi nanočestica ugljenika, što je zahtevalo i UV svetlost i računar, koji je programiran da otkrije tačne poruke.\nPametni vodomer sprečava nekontrolisano curenje vode\nEB\t17. marta 2021.\nVodomer WINT zaustavlja curenje vode, uz pomoć veštačke inteligencije, pre nego što se stvori veća šteta, jer 25% vode koja uđe u bilo koju zgradu iscuri kroz pukotine u cevima, neispravnim toaletima ili slavine koje kaplju. WINT, takođe, doprinosi uštedi vode – smanjuje potrošnju za 20 do 25%.\nEB\t25. novembra 2020.\nBlokčejn i veštačka inteligencija „ruku pod ruku“ sa digitalizacijom. Korona virus poslovanje u Srbiji pogurao u pravcu digitalizacije. Investicije u nove tehnologije ključne su za razvoj kompanija, rečeno je na panelu „Digitalna transformacija srpske ekonomije i preduzeća“ koji je, u okviru 20. Beogradskog ekonomskog foruma, vodio urednik eKapije Mirko Radonjić.\nEB\t20. novembra 2020.\nMaterijal napravljen od trulog voća i povrća koji pretvara UV svetlost u obnovljivu energiju kao i jednostavna kućna alternativa rutinskom mamografskom pregledu odnose prve ovogodišnje James Dison nagrade.


Nikolić: Dijalog posao za premijera - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Nikolić: Dijalog posao za premijera Printajte Veličina slova - + 14.06.2012 Predsjednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je šefici evropske diplomatije Ketrin Ešton da bi dijalog Beograda i Prištine trebalo da predvodi premijer Srbije.Nikolić, koji je tim sastankom započeo prvu zvaničnu posjetu u svojstvu šefa države, nije rekao kakav je stav Eštonove o tome.\nIzbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma iz Brisela Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3158)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1095)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1057)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1031) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (782) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (771) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (763)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (714)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (646) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (644)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (88)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (25)Sveti Njegoš po Amfilohiju (23)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (9)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (8)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Brutalno ubojstvo u Londonu Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Kulturna ponuda Beograda\nKulturna ponuda grada\nRaznovrsna ponuda pozorišta, umetničkih galerija, biskopa i muzeja čini Beograd umetničkim i kulturnim središtem čitavog regiona. U našoj prestonici se godišnje izvede preko 9.000 kulturno-umetničkih programa, a manifestacije poput FEST-a, BITEF-a, BELEF-a, BEMUS-a i Sajma knjiga odavno su prerasle nacionalne okvire i postale deo evropske kulturne i umetničke scene.\nBeogradski sajam knjiga jedna je od najvećih sajamskih manifestacija u regionu (150.000 posetilaca). Na sajmu, koji je prodajnog tipa, predstavljaju se nova izdanja, ali i celokupna produkcija izlagača. Ovogodišnja zemlja - počasni gost biće Velika Britanija, a cena ulaznice je 150 dinara.\nNajznačajnije ustanove kulture nalaze se u Beogradu - Srpska akademija nauka i umetnosti, Narodna biblioteka, Narodno pozorište, Narodni muzej, Univerzitet umetnosti.\nDa je Beograd upisan velikim slovima na međunarodnoj kulturnoj mapi dokazuju i: Oktobarski salon, Cinemania, Radost Evrope, BeogrAD, Festival studentskog filma, Ulica Otvorenog srca, Karneval brodova, Leto u Beogradu, Festival arheološkog filma…


Mirko Vučinić - Blic Sport\nBivši reprezentativac Srbije i Crne Gore Mirko Vučinić jedan je od zabavnijih ljuti na društvenim mrežama zbog česte interakcije sa ljudima koji ga prate.\nODE SKORO JEDNA PROSEČNA PLATA ZA 13 SEKUNDI Mirka Vučinića "POGODILA" pesma srpskog folkera, a onda su krenule da "PRŠTE NOVČANICE" /VIDEO/\nNekoliko sportista i javnih ličnosti našlo se na privatnoj proslavi, ali je ipak bivši fudbaler Mirko Vučinić bio u centru pažnje.\n„TA TRI DANA U BOLNICI... NE PONOVILA SE” Fudbalsku legendu Crne Gore PRESTRAVIO korona virus: Nisam to podneo mirno!\nBivši reprezentativac Srbije i Crne Gore Mirko Vučinić otkrio je da je završio u bolnici zbog korona virusa.\nAko pitate narod on je najbolji fudbaler Crne Gore.\nProslavljeni crnogorski napadač Mirko Vučinić (34) u poslednje vreme imao je velikih problema sa povredama, pa je odlučio da okonča karijeru!\nSJAJNA ATMOSFERA Vučinić je vođa “crnogorske kočije”! /VIDEO/\nFudbaleri Crne Gore imaju sjajnu atmosferu u ekipi! Pred početak kvalifikacija za Svetsko prvenstvo, Mirko Vučinić i drugovi su rešili da se zabave.\nVučinić: Voleo bih da zaršim karijeru u Lećeu, pa makar i u Seriji D\nCrnogorski fudbaler Mirko Vučinić rekao je da bi voleo da karijeru završi u italijanskom Lećeu.\nIZDALO GA KOLENO Teška povreda Mirka Vučinića znači kraj karijere?\nKapiten crnogorske reprezentacije, Mirko Vučinić je pre nekoliko dana doživeo tešku povredu kolena. Bivšem igraču Juventusa i Rome stadali su prednji ukršteni ligamenti pa je za njega sezona završena. Crnogorski mediji bruje o tome da je iskusni napadač blizu odluke da stavi tačku i na uspešnu karijeru.\nCRNA GORA BEZ FRANCUSKE VIZE Sve izvesniji odlazak Brnovića sa kormila\nCrna Gora je porazom od Austrije u Podgorici (3:2) izgubila i teoretske šanse da se domogne plasmana na Evropsko prvenstvo u Francuskoj 2016.\nVučinić: Pirlo je profesor, mogao bi da igra fudbal ceo život\nNekadašnji fudbaler Juventusa Mirko Vučinić rekao je da je Andrea Pirlo i dalje sjajan igrač i da ima još puno da ponudi ljubiteljima fudbala.\nGolman u čudu: Vučinić sa četiri gola odveo Al Džaziru do trijumfa protiv Al Aina\nČelnici Al Džazire trljaju ruke jer su u svoje redove doveli kalibar kakav je Mirko Vučinić. Bivši napadač Juventusa postigao je sva četiri gola u meču sa Al Ainom i tako doneo pobedu od 4:3.\nVučinić prešao iz Juventusa u Al Džaziru\nCrnogorski fudbaler i dosadašnji član Juventusa Mirko Vučinić prešao je u redove Al Džazire iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, potvrdio je taj klub.\nBenfika uložila žalbu na crveni karton: Marković možda igra u finalu Lige Evrope\nFudbalski klub Benfika uložio je žalbu na crveni karton koji je srpski igrač Lazar Marković zaradio na nekoliko minuta pre kraja polufinalnog duela Lige Evrope sa Juventusom pošto je sudija Mark Klatenburg video svađu između njega i napadača Juventusa Mirka Vučinića, ali će Crnogorac biti argument da Markec ipak zaigra u borbi za trofej.\nVučinić ne mora na operaciju kolena, čeka ga mirovanje nekoliko nedelja\nFudbaler Juventusa Mirko Vučinić neće moći da igra nekoliko nedelja zbog povrede kolena.\nVučinić sedmi put fudbaler godine u Crnoj Gori\nNapadač Juventusa Mirko Vučinić sedmi put u poslednjih osam godina proglašen je za fudbalera godine u Crnoj Gori.\nJuventus oslabljen, Vučinić propušta derbi sa Milanom\nCrnogorski napadač Mirko Vučinić zbog povrede butnog misića propustiće duel sa Milanom u narednom kolu Serije A.\nVučinić se posvađao sa navijačem Juventusa i napustio trening\nCrnogorski reprezentativac Mirko Vučinić napustio je privremeno trening Juventusa nakon sukoba sa navijačem.\nVučinić: Juventusu ne treba Aleksis Sančez\nFudbaler Juventusa Mirko Vučinić rekao je da uprava tog kluba ne mora da dovode igrača Barselone Aleksisa Sančeza, pošto u ekipi ima dovoljno dobre napadače.\nRumenige: Ne volim mešanje fudbala i rata, posebno ako to čini Crnogorac Vučinić\nPredsednik Bajerna Karl-Hajnc Rumenige izjavio je pred revanš meč sa Juventusom da se nada da će bolji proći dalje, ali i da fudbaleri crno-belih ratnu retoriku ostave po strani.\nVučinić zbog striptiza zaradio ćušku od Kontea, na klupi protiv Bajerna? /video/\nPoznato je da se za skidanje dresa dobija žuti karton, a Mirko Vučinić nije uspeo da se provuče bez kazne ni posle proslave pogotka protiv Peskare skidanjem šorca. Pored sankcije, dobio je i "vaspitne ćuške" od trenera Antonija Kontea.\nVučinić: Protiv Intera kao da je poslednji meč u životu\nJedan od najboljih fudbalera Juventusa Mirko Vučinić rekao je da njegova ekipa sigurno neće potceniti Inter i da će "Derbi Italije" odigrati kao da joj je poslednji u životu.


Egipatski golman postavio rekord na Mundijalu - Sputnjik Srbija\n17:13 25.06.2018 (osveženo 17:18 25.06.2018) Preuzmite kraći link\nEl Hadari, koji u ovom trenutku ima 45 godina i 161 dan, izašao je u startnoj postavi Egipta na utakmici protiv Saudijske Arabije. Utakmica se igra u Volgogradu u okviru poslednjeg kola grupe A na Svetskom prvenstvu u fudbalu u Rusiji.\nEl Hadari je oborio rekord Kolumbijca Farida Mondragona (43 godine i tri dana) koji je izašao na teren 24. juna 2014. godine u utakmici grupne faze Svetskog prvenstva u Brazilu protiv reprezentacije Japana.\nOn je na utakmici protiv Saudijske Arabije postao i najstariji golman koji je uspeo da odbrani jedanaesterac, i time dodao još jednu crticu u svoj fantastičnoj i dugoj karijeri.\nUtakmicu trećeg kola grupe A između Saudijske Arabije i Egipta možete pratiti u našem blogu uživo.\nEgipatski fudbaler postao počasni građanin Čečenije (video)\ngolman, rekord, Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018, SP-2018, Rusija, Egipat


Vesti > Reciklažna industrija pred nestajanjem\nReciklažne firme u Srbiji će se ubrzo naći pred gašenjem ukoliko se nastavi praksa nemara nadležnih institucija, jer su sredstva koja je država predvidela za ovaj sektor višestruko umanjena ove godine. Ta industrija dobila je tek deo novca za prvi kvartal ove godine, a opasni otpad stoji u skladištima jer firme nemaju čime da finansiraju preradu. I pored toga, sredstva naplaćena od ekoloških taksa troše se nenamenski, pri čemu je Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine naplatilo svega 20 odsto potraživanja, iako bi taj fond mogao da podmiri sve projekte zaštite životne sredine - izneli su predstavnici reciklera na jučerašnjoj konferenciji za štampu, koju su sazvali dan uoči zaključivanja završnog računa za prošlu godinu.\n- U 11 najvećih reciklažnih firmi zaposleno je oko 1.000 ljudi, a kroz sakupljačku mrežu koja obezbeđuje sirovine, zapošljava se 10.000 ljudi. Industrija je u 2013. preradila 60,5 miliona tona opasnog otpada, a investicije od 2009. do danas su iznosile oko 45 miliona evra. Sve je to danas dovedeno u pitanje, jer dan pred zatvaranje bilansa za 2013. mi imamo potpisane ugovore samo za prvi kvartal, za koji je Vlada predvidela 300 miliona dinara, što nije dovoljno ni za taj period. Od predviđene sume industrija je uspela da podigne 50 miliona koji su podeljeni na svih 11 firmi - kazala je Petrović Vukićević.\n- Ukoliko taj zahtev bude odbijen, to će dovesti do gašenja fabrika i indirektnog gašenja svih 10.000 radnih mesta. To je socijalni i ekonomski problem, a daleko veći je što će u tom slučaju sav opasan otpad ostati neprerađen na ulicama, u prirodi ili na stovarištima. Zbog problema likvidnosti u prošloj godini, mi već imamo pet miliona kilograma uskladištenog opasnog otpada koji čeka na preradu, jer nema novca - kazala je Petrović Vukićević.\n- Ko je odgovoran što je naplaćeno svega 20 odsto eko-taksi? S druge strane, firme koje su savesne i plaćaju trpe teret nesrazmerne visine tih taksi. Ima 80 odsto prostora da se poveća naplata, da se slije više novca u budžet i da apsolutno bude dovoljno i za reciklažnu industriju i za druge projekte iz oblasti zaštite životne sredine. Ne možete eko-taksu trošiti u bilo koje svrhe - rekla je Vukićevićeva i dodala da je neophodno postojanje Fonda u koji bi se slivala sredstva, gde bi se njima raspolagalo transparentno.\nJovica Božić, vlasnik Reciklažnog centra „Božić i sinovi“ koji živi na relaciji London-Beograd, već dve decenije investira u srpsku privredu. Prema njegovim rečima, ulaganjem u Srbiju se nije trudio da izmisli nešto novo, već samo da ideje i tehnologije koje se koriste u EU prilagodi uslovima u našoj zemlji.\n„Smatram da je ekologija jednako važna, kao bilo koje političko pitanje koje je uslov za ulazak u EU. Problem za naš sektor je nastao kada je 2012. godine ukinut Fond za zaštitu životne sredine koji je bio zakonski i finansijski garant za opstanak reciklažne industrije." - rekao je Božić.\nOn je naglasio da recikleri od države očekuju da zajedno sa privrednicima definiše održiv sistem i u skladu sa tim definiše i zakonski okvir, a potom kontoliše primenu i poštovanje istih kako u privredi tako i u državnoj upravi.\n- Podaci od prošle godine govore da 20 odsto naplate čini pet milijardi dinara, a reciklažna industrija potražuje 1,8 milijardi. Da su ljudi koji se bave kontrolom i nadzorom u okviru Ministarstva odgovorno radili svoj posao i naplatili makar još 20 odsto, problemi bi se izbegli. Povrh svega, rečeno nam je da oko 300 rešenja za eko-takse uopšte nije ni uručeno, da ne govorimo o naplati ili sankcionisanju onih koji je ne plaćaju - naglasila je Vukićevićeva. Ona je dodala da tu taksu uredno plaćaju uglavnom velike korporacije, internacionalne kompanije koje poštuju pravila EU, dok ostali neplaćanjem stvaraju ekstra profit koji je nevidljiv za državu, van sistema i legalnih tokova.


► Jedan od pet miliona: Nema stajanja do promene vlasti\nTakođe su najavljeni psiholog Žarko Trebješanin i jedan od organizatora protesta Tea Vukadinović.\nUspeli smo u najvažnijem - oslobodili smo ljude straha\nOrganizatori i učesnici protesta Jedan od pet miliona krenuli su u protestnu šetnju centralnim beogradskim ulicama, prvu u drugoj godini protestnih skupova subotom, a prethodno su na Platou ispred Filozofskog fakulteta poručili da su u proteklih godinu dana uspeli u onom što je najvažnije - oslobodili su ljude straha.\n"Svako ko je makar jednom šetao u ovom grada može da bude ponosan. Meni je naročita čast što baš večeras mogu da budem sa vama", poručila je potpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinika Tepić za koju su organizatori protesta kazali da je sebi nacrtala metu govoreći o aferi "Krušik"\nPsiholog Žarko Trebješanin rekao je da "nema druge nego da se svim nenasilnim i demokratskim sredstvima borimo za istinske izbore da bi se izgradila pravna država i oslobodili kulta vođe".\n"Sedimo na buretu baruta, a vlast raspiruje strasti", ocenio je on.\nPrema njegovim rečima, protivnici vlasti i opozicija ne smeju na niske udarce i nasilje da odgovaraju na isti način jer bi to "samo uvećalo zlo".\n"Jurišnici Srpske napredne stranke se utrkuju u ruganju časnim ljudima koji su se usudili da kažu nešto protiv vlasti", kazao je on.\nAdvokat Vladimir Gajić koji zastupa uhapšenog uzbunjivača iz "Krušika" Aleksandra Obradovića, rekao je da ne postoji nijedan dokaz protiv njega i da je "na čelu tužilaštva poltron mnogih vlasti Zagorka Dolovac".\n"Sve koji su osramotili svoju profesiju treba 'najuriti' posle promene vlasti", istakao je on.\nGajić je kazao da je Obradović "heroj našeg vremena" i da će uskoro izaći iz kućnog pritvora.\n"Ni korak nazad, oduprimo se mafiji - tako se branio Staljingrad", naglasio je Gajić.\nNa čelu protestne povorke je transparent sa natpisom "Bojkot" ispod kojeg je potpis Jedan od pet miliona, a primetno je da na ulicama Beograda nema uniformisane policije koja bi pratila protest.\nProtest ispred RTS-a, poziv učesnicima da se upute ka Skupštini\nUčesnici protesta Jedan od pet miliona postavili su večeras u Beogradu iznad ulaznih vrata Radio televizije Srbije natpis "Odbor Srpske napredne stranke - RTS".\nOna je rekla da je direktor i glavni i odgovorni urednik RTS-a Dragan Bujošević danas "najvredniji radnik" tog odbora SNS-a.\nOrganizatori protesta pozvali su okupljene da krenu prema Skupštini, kako su rekli "da pokucaju na njena vrata i vide da li ona još radi".\nOkupljeni su skandirali "Ustanak" i "Gotov je" a među njima je u prvom redu bio lider Dveri Boško Obradović.


Foto: https://www.instagram.com/alicasmd/ / screenshot\nAlisa Šmit, 21-godišnja atletičarka iz Nemačke, nedavno je proglašena za najizazovniju sportistkinju sveta, a pritom je i te kako uspešna u onome čime se bavi.\nIzgled je, naravno, nešto što se primeti na prvi pogled, ali je ona mnoge iznenadila Instagram objavom koju je naslovila rečima "Devojke mogu obe stvari".\nU toj objavi je objedinila dva snimka, jedan na kome je elegantno obučena, uz vrlo izazovnu haljinu, a drugi sa njenog treninga, koji ni mnogi muškarci ne bi mogli da izvedu:\nDevojka koja je kao šestogodišnjakinja utrčala u svet "kraljice sportova", ima jedno srebro sa prvenstva Evrope, a najuspešnija je u disciplini 400 metara.\nZbog toga, ali i pomenutog izgleda, prati je milion i po ljudi na Instagramu, a u foto-galeriji koja sledi možete da vidite i neke od njenih najpopularnijih objava.\nVideo: Alisa Šmit, najzgodnija sportistkinja na svetu\nTužilaštvo u Nišu naredilo PROŠIRENJE ISTRAGE protiv okrivljenih koji u osumnjičeni za ubistvo porodice Đokić


Jelenova i LJu He razgovarali o saradnju SAD i Kine\nTanjug 2. juna 2021. 08:05\nPEKING – Potpredsednik kineske vlade LJu He i američka ministarka finansija DŽenet Jelen razgovarali su danas o ekonomiji, saradnji i o otvorenim pitanjima koja opterećuju odnose dve zemlje, saopštile su vlade dveju zemalja.\nTo je prvi razgovor ovih visokih funkcinera dve zemlje otkako je predsednik DŽo Bajden stupio na dužnost, prenosi CNBC.\nKako je saopšteno iz američkog Ministarstva finansija, Jelenova je govorila o planovima Bajdenove administracije za pružanje „podrške kontinuiranom snažnom ekonomskom oporavku i važnosti saradnje u oblastima koje su od interesa za SAD“.\nSagovornici su se složili da su ekonomski odnosi dve zemlje „veoma važni“, preneli su kineski državni mediji, ističući da su razmenili mišljenja o širokom broju pitanja, o makroekonomskoj situaciji i multilateralnoj saradnji.\nNijedna strana nije dala više detalja o razgovoru, navodi CNBC primećujući da su dve najveće svetske ekonomije ostale bliski trgovinski partneri uprkos geopolitičkim tenzijama.\nProšle nedelje, LJu je takođe razgovarao sa američkom trgovinskom predstavnicom Ketrin Tai prvi put od početka Bajdenovog predsedničkog mandata.


CGO: Ministarstvo obmanjuje javnost | Analitika - Informativni Portal\nOcijenili u saopštenju\nCGO: Ministarstvo obmanjuje javnost\nCentar za građansko obrazovanje (CGO) ocjenjuje da Ministarstvo kulture obmanjuje javnost tvrdnjama da se u pripremi Predloga zakona o medijima drži preporuka Savjeta Evrope i Evropske komisije.\nObjavljeno: 28. 03. 2018 - 11:00 Promjenite veličinu teksta: A A A\n“Upravo pritisak na Radnu grupu za izradu Prijedloga Zakona o medijima da svoj posao završi kroz jedan brz i intenzivan proces, a bez jasne strategije, demantuje navode Ministarstva kulture. Uostalom, ako je onako kako to Ministarstvo kulture javno tvrdi, čemu žurba da se, na uštrb kvaliteta, van očiju javnosti rad na zakonskom tekstu koji nije mijenjan duže od 15 godina sada završi za manje od dva mjeseca, a moguće i prije objavljivanje analize Evropske komisije i Savjeta Evrope?”, navodi se u saopštenju te nevladine organizacije.\nKako je saopšteno, Radnoj grupi je nametnuta obaveza da pripremi Prijedlog Zakona o medijima do 10. aprila 2018. godine, pri čemu je nadležno Ministarstvo kulture u ovaj proces ušlo bez ikakve prethodno pripremljene analize stanja koja bi ukazala na probleme u primjeni važećeg Zakona, bez definisane metodologije rada i bez ponuđenih prijedloga rješenja za unaprijeđenje postojećeg stanja.\n“S druge strane, na zahtjev Vlade, EU je kroz zajednički projekat sa Savjetom Evrope finansirala izradu nezavisne sveobuhvatne analize iza koje stoje renomirani međunarodni eksperti.\nTa analiza bi mogla da bude i osnov izrade medijske strategije koju je premijer Duško Marković najavio u svom ekspozeu, a na kojoj ni poslije godinu i po ništa još nije urađeno”, kaže se u saopštenju.\nKako se dodaje, Ministarstvu kulture je poznata činjenica da će ta analiza biti javno predstavljena u prvoj polovini aprila, kao i da ona treba da služi kao uput u kojem pravcu treba ići i kojim principima se treba voditi, kako bi dobili najbolja zakonska rješenja usklađena sa međunarodnim standardima.


Lionel Mesi osvojio rekordnu sedmu Zlatnu loptu - SPORTSKI ŽURNAL\nMesi je ove godine osvojio Kup kralja sa Barselonom i Kup Amerike sa reprezentacijom Argentine, prvi za selekciju posle 28 godina\nFudbaler Pari Sen Žermena Argentinac Lionel Mesi osvojio je u Parizu rekordnu sedmu Zlatnu loptu za najboljeg fudbalera sveta u izboru Frans fudbala.\nPoljski fudbaler je 2021. godine odigrao 54 utakmice, postigao 64 gola i imao je devet asistencija i osvojio Bundesligu i Superkup Nemačke.\nOn je ove godine osvojio Zlatnu kopačku, za najboljeg strelca Evrope sa 41 golom u Bundesligi, čime je oborio 49 godina star rekord Gerda Milera.\nU izboru za najboljeg fudbalera sveta treći je bio igrač Čelzija Žoržinjo. On je osvojio Ligu šampiona sa Čelzijem i Evropsko prvenstvo sa reprezentacijom Italije.\nNapadač Real Madrida Karim Benzema bio je četvrti, fudbaler Čelzija Ngolo Kante zauzeo je peto mesto, a šesto mesto u izboru za najboljeg pripalo je igraču Mančester junajteda Kristijanu Ronaldu. Ronaldo je petostruki osvajač Zlatne lopte.\nNapadač Liverpula Mohamed Salah bio je sedmi, fudbaler Mančester sitija Kevin De Brujne zauzeo je osmo mesto, a deveto i 10. mesto Kilijan Mbape i i golman Đanluiđi Donaruma iz Pari Sen Žermena.\nTrofej "Jašin" za najboljeg golmana sveta dobio je Đanluiđi Donaruma, koji je sa reprezentacijom Italije ovog leta osvojio Evropsko prvenstvo i dobio nagradu za najboljeg igrača turnira.\nDrugo mesto zauzeo je Eduard Mendi iz Čelzija, a treći je bio Jan Oblak iz Atletiko Madrida.\nZlatnu loptu za najbolju fudbalerku osvojila je španska reprezentativka Aleksija Puteljas iz Barselone. Sa katalonskim klubom osvojila je titule u Ligi šampiona i La Ligi.\nahahaha · 29 novembar, 2021 22:27\nGile · 30 novembar, 2021 07:33\nnisevac · 30 novembar, 2021 12:01


Lidersku palicu preuzima Vladimir Pavićević: Demokrate preuzela Crnogorska partija! – Borba\nI dok je veći dio opozicije osudio postupak Demokratske Crne Gore koja je narušila Sporazum o budućnosti i jedinstvo opozicije, predsjednik „Crnogorske“ Vladimir Pavićević zadovoljno trlja ruke.\nOn je, naime, pozdravio ovaj postupak, dodajući da su time Demokrate Alekse Bečića demonstrirale da u punom kapacitetu preuzimaju lidersku poziciju u crnogorskoj politici.\nDa se nadao ovom scenariju, te da opozicija, prije svega lideri koji zastupaju interese Srba u Crnoj Gori, treba da pregovara sa Milom Đukanovićem i DPS-om, Pavićević je to saopštio prije nekih deset mjeseci u intervjuu za „Novi TV“.\nNaime, on je tada držao svoje lekcije iz nemorala i političke naivnosti, o tome kako su srpske partije u Crnoj Gori napravile stratešku grešku što već odavno nijesu ušle u blisku političku saradnju Đukanovićem.\n„Ako postoji neko nezadovoljstvo i ono se pokrepljuje izvjesnim argumentima, može da bude mijenjano, dorađivano, popravljano, poboljšavano upravo ramišljam o tome da sa gospodinom Đukanovićem , koji je lider jedne stranke, možda može zajednički da se radi“, rekao je tada Pavićević.\nOn je tada rekao da se prema DPS ne treba postavljati kao prema neprijatelju do te mjere da se takva vladavina ruši.\n„Treba se postaviti tako da se vidi da li u saradnji sa nekim možda može bolje doći do ostvarenja ličnih interesa“, objasnio je Pavićević.\nIzgleda su ovaj savjet Pavićevića, da se zavoli DPS , prihvatile kolege iz Demokratske Crne Gore, pa su se odlučile na zajedničko djelovanje sa Đukanovićem.\nPretežno sunčano, uveče moguća kiša u većem dijelu zemlje


Tanjug 22. avgusta 2019. 10:22\nVAŠINGTON – Izvršni odbor Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) preporučio je ukidanje starosne granice za generalnog direktora Fonda, javlja Rojters dodajući da je to neophodno kako bi evropska kandidatkinja Kristalina Georgieva bila postavljena na tu funkciju.\nMMF je saopštio u sredu da je Izvršni odbor od 24 clana preporučio da ovu promenu odobri Bord guvernera Fonda, koji čine predstavnici iz svih 189 zemalja članica. Na taj način bi se pravila MMF uskladila sa propisima Svetske banke koja nema starosnu granicu za direktorske pozicije, navodi britanska agencija.\nAktuelna pravila MMF-a nalažu da izvršni direktori budu mlađi od 65 godina kada preuzimaju dužnost i da na toj funkciji ne mogu da budu posle 70. rođendana.\nGeorgieva, koja je uzela odsustvo kao glavni izvršni direktor Svetske banke, napunila je prošle nedelje 66 godina. NJu su za funkciju generalnog direktora MMF nominovale zemlje Evropske unije početkom avgusta, kao kompromisnog kandidata, nakon sukobljenih mišljenja oko drugih kandidata i više krugova glasanja.\nVelika Britanija se uzdržala od nominovanja svog kandidata, a neki mediji su izvestili da premijer Boris DŽonson traži američku podršku da na čelo MMF-a dođe bivši britanski ministar financija DŽordž Ozborn.\nOd osnivanja MMF-a 1945. godine, tom institucijom upravljanju Evropljani. Odlazeća direktorka MMF-a Kristin Lagard, bivša francuska ministarka finansija, preuzeće dužnost predsednice Evropske centralne banke u novembru.\nZa sada nije nominovan ni jedan protivkandidat Kristalini Georgievoj, iz Bugarske, koja se od januara 2017. nalazi na funkciji broj 2. u Svetskoj banci, a pre toga je bila na visokoj poziciji komesara Evropske komisije. Rok zanominovanje kandidata za šefa MMF-a ističe 6. septembra.


Madrid se “probudio” i uputio ultimatum Briselu – BiGportal.ba\nMadrid se “probudio” i uputio ultimatum Briselu\nŠpanski premijer Pedro Sančes izvršio je pritisak na svoje evropske partnere i zapretio da će blokirati sporazum o Bregzitu.\nOn je istakao da će to učiniti ako se ne prizna direktna uloga Španije u pregovorima o budućnosti Gibraltara.\nOn je rekao na konferenciji u Madridu koju je organizovao Ekonomist da položaj te britanske enklave od sedam kvadratnih kilometara na jugu Španije treba da se definiše, pregovara i odluči između Velike Britanije i Španije, a da poslednjih 72 časa to nije ni garantovano u sporazumu o izlasku Britanije iz EU niti u budućoj političkoj deklaraciji.\n“Prema tome danas žalim što moram da kažem da će jedna prozapadna vlada kao što je španska glasati protiv Bregzita ukoliko nema promena”, na vanrednom samitu u nedelju u Briselu.\nJedan izvor iz španske vlade je rekao da se radi o tome da treba da se jasno naznači da će budućnost Gibraltara biti odlučena u bilateralnim pregovorima između Velike Britanije i Španije, što je već odlučeno u direktivama Saveta EU.\nTaj izvor je rekao da se deluje na svim nivoima i da je Sančes danas o tome razgovarao s predsednikom Evropske komisije Žan-Klodom Junkerom i da će razgovarati s predsednikom Evropskog saveta Donaldom Tuskom i britanskom premijerkom Terezom Mej.\nŠpanija već ima načelni dogovor s svojim evropskim partnerima o svojoj budućoj direktnoj ulozi u pregovorima o budućnosti Gibraltara, teritoriji gde rade hiljade Španaca i na koju Madrid polaže pravo. Ali španska vlada želi da se njena direktna uloga precizira, “crno na belo”.\nŠpanski ministar spoljnih poslova Žozep Borel već je izneo stav Madrida juče na sastanku s svojim evropskim kolegama kada su evropska 27-orica dala prvo zeleno svetlo na sporazum o razlazu koji je ispregovaran s Londonom.\nBorel je rekao da Španija ne može da odobri sporazum o Bregzitu ako nema garancija o Gibraltaru.


EU pooštrava pravila privatnosti na internetu | Kamatica\nPočetna > vest > EU pooštrava pravila privatnosti na internetu\nTekst objavljen: 07.05.2018 15:03\nZaštita građana prilikom obrade ličnih podataka i slobodan protok takvih informacija biće mnogo strože regulisani od 25. maja ove godine kad će na snagu stupiti Opšta uredba Evropske unije o zaštiti podataka o ličnosti (GDPR). Odredbe GDPR-a odnosiće se na sve pravne subjekte koje se bave ličnim podacima građana EU nezavisno od toga gde im je sedište, što znači da će biti važeća i za kompanije koje posluju sa teritorije Republike Srbije.\nKako objašnjava dr Bernd Langkau, stručnjak švajcarske softverske agencije „Namics”, upravo su napredak IT industrije, pojava novih oblika poslovanja kao što je e-trgovina i stvaranje nadnacionalnih kompanija uslovili izmene u evropskom zakonodavstvu: „Mnoge kompanije posluju izvan granica jedne države što je promenilo protok ličnih podataka i način na koji se sa njima postupa. Takođe, izmenio se i sam pojam ličnog podatka, pa se on više ne odnosi samo na ime i prezime, JMBG ili adresu stanovanja, već podrazumeva i e-mail, IP adresu, kao i broj poseta nekom sajtu”.\nLangkau napominje da će zahvaljujući GDPR-u građani povratiti kontrolu nad ličnim informacijama: „Prilikom pristupanja nekoj aplikaciji ili sajtu pojedinac će biti obavešten ukoliko se njegovi podaci prikupljaju ili obrađuju, kao i zbog čega se to čini. Osim u izuzetnim slučajevima, ti podaci neće smeti da budu otkriveni trećim licima, a svaki pojedinac će imati pravo da pristupi informacijama koje se na njega odnose.\n” Paralelno sa učvršćivanjem prava građana rašće i odgovornost kompanija koje se bave e-trgovinom, razvojem mobilnih aplikacija i drugim poslovima koji zahtevaju prikupljanje podataka o ličnosti.\n„Kompanije koje prikupljaju lične informacije, moraće da imenuju pravnog predstavnika u nekoj od zemalja EU. Zatim, kako GDPR propisuje, one bi trebalo da obezbede transparentnost sistema, kao i dokumenta koja će jasno objašnjavati mere koje kompanija sprovodi kako bi zaštitila podatke o ličnosti”, napominje dr Bernd Langkau i dodaje da će u novim procedurama učestvovati i softverski inženjeri: „Softverski stručnjaci će prvenstveno analizirati već skladištene baze podataka, a zatim će sarađivati sa pravnicima u izradi strategija privatnosti koje će svaka kompanija morati da ima i koje će se voditi standardima GDPR-a.”\nBernd Langkau objašnjava da će se Opšta uredba o zaštiti podataka o ličnosti odnositi i na preduzeća koja posluju sa teritorije Republike Srbije: „Kako se GDPR odnosi na zaštitu ličnih podataka građana Evropske unije, uredba će biti obavezujuća za sve kompanije koje prikupljaju i obrađuju njihove podatke nezavisno od toga da li su pozicionirane u Nemačkoj, Srbiji ili nekoj azijskoj državi. Zbog toga će zakonodavstvo Republike Srbije morati da usaglasi nacionalni Zakon o zaštiti podataka o ličnosti sa GDPR-om.”\nSrbija je Zakon o zaštiti podataka o ličnosti donela 2008. godine, ali on ne obuhvata promene nastale razvojem IT industrije, zbog čega je donošenje novog zakona najavljeno za maj ove godine – upravo u periodu kada na snagu stupa Opšta uredba Evropske unije o zaštiti podataka o ličnosti. Novi zakon neophodan je ne samo da bi omogućio poslovanje kompanija koje prikupljaju i obrađuju podatke o ličnosti, već i da bi Srbija dobila pozitivnu ocenu u okviru Poglavlja 23 koje se odnosi na pravosuđe i osnovna prava.\ninternet EU kompanije e trgovina


Projekat asfaltiranja bi trebao biti okončan do kraja godine\nZa cestovno povezivanje sa BPK Goražde Vlada Kantona Sarajevo izdvojila 600.000 KM\nVlada Kantona Sarajevo je za sufinansiranje projekta cestovnog povezivanja s Bosansko-podrinjskim kantonom Goražde, kroz nastavak izgradnje puta Foča-Ustikolina-Grebak-Trnovo, odobrila finansijska sredstva u iznosu od 600.000 KM. Radi se o asfaltiranju dionice puta Mazlina-Grebak u dužini od 5.400 metra.\nZa realizaciju ovog projekta koji će doprinjeti stvaranju infrastrukturnih uslova povezivanja BPK Goražde, u ovom slučaju konkretno mjesta Ustikolina i mjesne zajednice Jabuka sa Kantonom Sarajevo, Vlada BPK Goražde izdvojila je 50.000 KM, dok će dio sredstava obezbijediti i općina Foča u FBiH.\n„To su aktivnosti koje mi provodimo zajedno sa općinom Ustikolina u smislu kompletnog povezivanja putnim komunikacijama na relaciji Ustikolina –Grebak-Trnovo. Cijeneći da u Kantonu Sarajevo imamo velikog prijatelja, išli smo s takvom jednom inicijativom i od strane Vlade Kantona Sarajevo i resornog ministarstva saobraćaja dobili podršku. U određenom smislu, kompletirali smo tu finansijsku konstrukciju i očekujemo da će to u ovoj godini biti u potpunosti realizovano“-istaknuo je premijer BPK Goražde Emir Oković.\nRealizacija ovog projekta od višestrukog je značaja za Bosansko-podrinjski kanton i Kanton Sarajevo, budući da će se povezivanjem okolnih sela unaprijediti poljoprivreda i razvoj turizma na ovom području bogatom kulturno-historijskim znamenitostima, te pospješiti povratak prognanih i izbjeglih osoba.


Naslovna strana za sredu, 13. februar 2019. godine\nBeta 13. februara 2019. 07:45\nDnevni listovi na naslovnim stranama izdanja od srede najviše pišu o proglašenju epidemije gripa u mnogim mestima Srbije, rastu broja umrlih od komplikacija izazvanih tim virusom, kao i o podacima o posledicama NATO bombardovanja po zdravlje ljudi.\nALO – „Svako jaje imaće svoju šifru“, o novom pravilniku Ministarstva poljoprivrede o proizvodnji i prometu jaja. U tekstu „Djilasovi planiraju blokadu autoputa“ list piše da opozicija najavljuje radikalne proteste ako se ne objave svi detalji udesa na naplatnoj rampi na autoputu kod Doljevca.\nBLIC – U tekstu „Da li će raspust biti produžen zbog epidemije gripa“ o upozorenjima epidemiologa da će broj obolelih od gripa drastično porasti povratkom djaka u školu. „Zaposlenima za ‘opstanak Vinče’ tražio 20.000 evra“, o hapšenju direktora Centra za motore Instituta „Vinča“ Branka Spajića koji je osumnjičen za reketiranje i trgovinu uticajem.\nVEČERNJE NOVOSTI – O epidemiji gripa pod naslovom „Grip za dan ubio četvoro, kosi i zdrave“. „Svi u vrhu SNS traže izbore“, kaže za list predsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke Darko Glišić.\nDANAS – „Ni pompezno najavljivani ‘Mercedes’ nije pomogao“, o sudbini preduzeća „Ikarbus“ koje je godinama u stečaju. „Ministri dali nalog sudovima da sude protiv penzionera“, tvrde u Udruženju sindikata penzionera. „Glasali smo za SNS ali više nećemo“, kaže majka maloletnog N.P. koji je bio u pritvoru zbog nošenja improvizovanih vešala na protestu „Jedan od pet miliona“.\nINFORMER – „NATO ubija srpsku decu“, izjava načelnice Odeljenja za neuroonkologiju Kliničkog centra Srbije Danice Grujičić. „Putin već dogovorio podelu Kosova“, list prenosi izjavu premijera Kosova Ramuša Haradinaja.\nKURIR – List izjavu načelnice Odeljenja za neuroonkologiju Kliničkog centra Srbije Danice Grujičić prenosi u tekstu „Svaka porodica u Srbiji ima bar jednog obolelog od raka“. „Jeremić hoće da otera Djilasove ljude iz Saveza“, o nesuglasicama medju opozicionim liderima. „Tadić prodaje kafu od mačjeg izmeta“, o bivšem predsedniku Srbije Borisu Tadiću.\nPOLITIKA – „‘Balkanski sindrom’ ubio izmedju 10.000 i 18.000 ljudi“, o povezanosti NATO bombardovanja sa porastom broja obolelih od malignih bolesti u Srbiji. „Beograd izručuje Vašingtonu samo državljane koji se u SAD teško ogreše o zakon“, o predlogu zakona o potvrdjivanju ugovora izmedju Srbije i SAD koji predvidja da dve zemlje, jedna drugoj, mogu da isporučuju svoje državljane za krivična dela za koja je zaprećena kazna zatvora od najmanje godinu dana.\nSRPSKI TELEGRAF – „Pokušali da ubiju svedoka u slučaju gardista“, list piše da je napadnut svedok Saša Reljić u istrazi ubistva gardista u kasarni na Topčideru 2004. godine. „Jeremić optužio Srbiju za rat u Bosni“, o intervjuu lidera Narodne stranke Vuka Jeremića za televiziju u BiH.


U Italiji situacija sve bolja, u Britaniji mnogo novozaraženih, ali vakcine rade - N1\nU Italiji situacija sve bolja, u Britaniji mnogo novozaraženih, ali vakcine rade\nSvet Autor:N1 Beograd13. okt. 202118:32 > 20:189 komentara\nNovinari iz Rima i Londona, Željko Pantelić i Danica Ilić govorili su u emisiji Dan uživo o epidemiološkoj situaciji u Italiji i Velikoj Britaniji. Pantelić kaže da su brojevi u Italiji vrlo ohrabrujući. "Broj novozaraženih je između tri i pet hiljada, budući da Italija ima 60 miliona stanovnika i da je sve otvoreno, to je odličan rezultat", kaže on. Ilić, s druge strane, kaže da je situacija u Britaniji drugačija, ali da vakcine rade. "Vakcine u Velikoj Britaniji rade, 24. januara kada je bio najgori dan, imali smo 66.000 zaraženih, 40.000 ljudi u bolnicama, uporediti to sa 7.000 koliko je danas, dokaz je da vakcine rade, jer smanjuju rizik od hospitalizacije i smrtnih slučajeva", kaže.\nNovinar Željko Pantelić kaže za N1 da je u Italiji situacija sve bolja, te da su brojevi vrlo ohrabrujući.\n„Pokazuju da su mere vlade bile veoma uspešne i da je vakcinacija dala željene rezultate. Broj novozaraženih je između tri i pet hiljada, budući da Italija ima 60 miliona stanovnika i da je sve otvoreno, to je odličan rezultat. Vrlo malo je smrtnih slučajeva, vrlo malo ljudi završava na intenzivnoj nezi, vakcinacija je donela takav rezultat da niko vakcinisan nije umro ni završio na intenzivnoj nezi, čak i da se zaraze, to su lake forme“, kaže on.\nZvanično 6.699 novih slučajeva koronavirusa, preminula 51 osoba\n13. okt. 2021 74\nKoordinator kovid bolnice u Nišu: Mnogo ljudi još ne veruje da korona postoji\nVećina Italijana se, kaže on, naježi kad pomisli šta bi se dogodilo da Mario Dragi nije na čelu vlade.\n„Mario Dragi je uveo odgovornost u italijansku politiku, smirio parlamentarnu svadljivost stranaka“, kaže Pantelić.\nDodaje da je 46 miliona ljudi vakcinisano.\n„Šest miliona su deca do 12 godina, imamo to, možemo da kažemo tvrdo jezgro od osam miliona ljudi koji ne žele da se vakcinišu. Od njih je tri miliona zaposleno i radi, bilo u državnim, bilo privatnim strukturama, oni od prekosutra neće moći da uđu na svoje radno mesto ako nemaju green pass, on može da se dobije i ako se testira. Ili će morati svaka tri dana da rade test, ili da ne rade. Jedina stvar koju su sindikati uspeli je da ti radnici ne mogu da dobiju otkaz, ali ne dobijaju platu dok ne dolaze na posao“, kaže on, dodajući da su lučki radnici najavili štrajkove.\n„U Britaniji situacija posve drugačija“\nNovinarka Danica Ilić, s druge strane, kaže da je u Britaniji od jula kada su ukinute sve mere situacija „posve drugačija nego u Italiji“.\n„Danas imamo 40.000 zaraženih, veliki broj hospitalizovanih – 7.000, broj smrtnih slučajeva se povećao, prosek je 50, danas je 180. Vakcinisano je 86 odsto stanovništva starijeg od 12 godina, 76 sa obe doze, pitanje je kako je moguće da u zemlji koja ima toliki broj vakcinisanih imamo toliki broj zaraženih. To se objašnjava delta varijantom i ukidanjem svih mera“, kaže Ilić.\nDodaje da niste zakonski obavezni čak ni da nosite masku kada uđete u supermarket.\n„Vakcine u Velikoj Britaniji rade, 24. januara kada je bio najgori dan, imali smo 66.000 zaraženih, 40.000 ljudi u bolnicama, uporediti to sa 7.000 koliko je danas, dokaz je da vakcine rade, jer smanjuju rizik od hospitalizacije i smrtnih slučajeva“, kaže ona za N1.\nDodaje da je čitala istraživanja da je u Srbiji 55 odsto ljudi reklo da želi da se vakciniše, dok je u Britaniji to reklo 54 odsto.\n„Ali je neodlučnih 30 odsto, a u Britaniji imate ozbiljne medije i javni servis na kome ne možete čuti doktora Nestorovića kako kaže da je ovo najsmešniji virus, a potom i predsednika Vučića koji kaže da je laž da je neko to rekao, ovde u Britaniji imate istraživanje nezavisnog tela koje kaže da je način na koji je populistička vlada Borisa Džonsona odreagovala na pandemiju jedna od najstrašnijih grešaka koje je načinila na polju javnog zdravlja, kada je flertovala sa idejom imuniteta krda. Ovde imate nezavisno telo koje izađe i kaže vi ste odgovorni pred istorijom zbog toga što ste učinili. Na Zapadnom Balkanu 76 odsto ljudi veruje u neku od dominantnih teorija zavere, dok u Britaniji prema istraživanju Kings koledža 41 odsto ljudi misli da oni koji se ne vakcinišu su sebični i glupi“, kaže ona.\nDanica IlićItalijakoronavirusVelika BritanijaŽeljko Pantelić


NA DANAŠNJI DAN Kosovo proglasilo nezavisnost :: Dešavanja u Bijeljini ::\nNA DANAŠNJI DAN Kosovo proglasilo nezavisnost\nNa današnji dan 17. februara 1932. godine umro je srpski general Mihailo Rašić, komandant Dunavske divizije u Kumanovskoj bici 1912. i Kombinovane divizije u Cerskoj bici 1914. U Kolubarskoj bici njegova divizija je prodrla u Beograd i plotunima s Banovog brda razorila most na Savi preko kojeg su se povlačile austrougarske trupe.\nOkupatorska bugarska vojska u Drugom svjetskom ratu 1942. godine ubila je sve žitelje Bojnika kod Leskovca koje je uhapsila: 473 civila, uključujući 89 djece, a mjesto je spaljeno do temelja.\nApelacioni sud u Rimu 2004. godine osudio je pilota bivše JNA Emira Šišića na 14 godina zatvora za višestruko ubistvo i izazivanje vazdušne nesreće, ali je odbacio ocjenu Tužilaštva da je riječ o ubistvu sa predumišljajem.\nIstog dana, 2008. godine Kosovo je proglasilo nezavisnost. Nezavisnost je proglašena aklamacijom u kosovskom parlamentu u Prištini. Do 2016. Kosovo je priznalo 110 država, među kojima su SAD, Australija te većina zemalja EU.


Obilježavanje Međunarodnog dana pismenosti u Srbiji: Mlade generacije sve više posrbljavaju i koriste engleske riječi - Radio Brčko distrikta BiH\nPočetna/Region/Obilježavanje Međunarodnog dana pismenosti u Srbiji: Mlade generacije sve više posrbljavaju i koriste engleske riječi\nObilježavanje Međunarodnog dana pismenosti u Srbiji: Mlade generacije sve više posrbljavaju i koriste engleske riječi\n49 3 minuta čitanja\nPredsjednik Odbora za standardizaciju srpskog jezika Sreto Tanasić je rekao Srni da u Srbiji još postoji “poveliki broj građana” bez osmogodišnje škole, te ukazao na osiromašenje srpskog jezika i opasnost od upotrebe posrbljenih engleskih riječi među mladim generacijama koje su svoj riječnik svele na hiljadu riječi i loše govore srpski.\n“Znamo da imamo još uvek poveliki broj građana u Srbiji koji nemaju završenu osmogodišnju školu, imamo još veći broj koji imaju samo osmogodišnju školu, a tako je i u Republici Srpskoj”, rekao je Tanasić povodom Međunarodnog dana pismenosti.\nOn je rekao da, kada se govori o pismenosti srpskog naroda bilo gdje, mora se imati u vidu struktura stanovnika, među kojima još ima onih kojima je u mladim danima standard bio da imaju četiri razreda osnovne škole ili osmogodišnju školu, a to nije mali broj.\n“Međutim, problem je što i među mladima imamo i onih koji imaju samo osmogodišnju školu, a poneko čak ni to. I to je ono čime društvo treba da se zabavi”, istakao je Tanasić.\nTanasić je, sa druge strane, naglasio činjenicu da i među ljudima koji imaju i srednju školu, pa i završene fakultete, postoji veliki broj onih koji slabo vladaju srpskim jezikom, te istakao da nije dovoljna samo briga o učenju srpskog jezika, nego i o njegovom kvalitetnom učenju i dobrom vladanju srpskim jezikom.\nOn je rekao da zbog ekonomskih i društvenih okolnosti ljudi misle da samo dobrim vladanjem engleskog jezika mogu sebi obezbijediti budućnost, ali da je za sve građane važno vladanje maternjim jezikom, jer većina obavlja poslove služeći se srpskim jezikom.\nPOVEĆATI BROJ ČASOVA SRPSKOG JEZIKA U ŠKOLAMA I UVESTI GA NA FAKULTETE\nTanasić je istakao da je potrebno povećati broj časova srpskog jezika u osnovnim i srednjim školama, te uvesti izučavanje srpskog jezika na svim fakultetima.\n“Treba povećati i broj časova srpskog jezika, uključujući časove književnosti, da ne bismo imali mlade koji su svoj rečnik sveli na oko 1.000 ili manje reči. Ako je tesno rečima, tesno je i mislima”, rekao je Tanasić, navodeći da Odbor na to skreće pažnju kulturnoj javnosti, kao i državnim organima koji su dužni da brinu o obrazovanju građanja.\nOn je istakao da se sa osnovnom pismenošću danas ne može da živi, te da je srpski jezik, na kraju krajeva, identitetsko pitanje i pitanje srpske kulture.\n“Koliko smo kulturni, toliko smo i uspešni u svakoj oblasti života”, smatra Tanasić.\nKada je riječ o negativnom uticaju društvenih mreža i interneta na srpski jezik i upotrebi posrbljenih engleskih riječi, Tanasić je rekao da je to opasnost za nove generacije, o čijem obrazovanju mora da se misli.\nTanasić je ukazao da djeca u vrtićima i obdaništima počnu prvo da se služe engleskim jezikom, prije nego što steknu i minimalna znanja srpskog, te naglasio da bi prvo trebalo učvrstiti osnove za učenje srpskog jezika.\n“Kada na to još dodamo moderne elektronske medije, koji su takvi da se jezik ne razvija, nego se osiromašuje, pa čak i obogaljuje, onda to treba da nas zabrine i o čemu treba da imamo stalnu svest kada planiramo obrazovanje i razgovaramo o broju časova srpskog jezika”, istakao je Tanasić.\nOn je napomenuo da su nekada roditelji i bake i deke bili iznenađeni koliko su njihova djeca koja su otišla da se školuju uznapredovala i kako lijepo govore.\n“Naravno da su ih razumevali. A, sada može da dođe do obratnog, da roditelji ili bake i deke budu, ne iznenađeni, nego zaprepašteni kako njihova deca i unuci loše vladaju srpskim jezikom, kako su osiromašeni jezički”, naglasio je Tanasić.\nTanasić je naveo da siromaštvo jezika koči i razvijanje i izražavanje mišljenja, te podsjetio da su nekada bake današnje djece znale da napišu pismo svom momku kao odličan pismeni sastav, dok današnji mladi međusobno razmjenjuju i šalju samo poruke.\n“Zaista, siromaštvo jezika koči i razvijanje mišljenja, pa i izražavanje mišljenja, i podstiče siromaštvo emocija i emocionalnog života”, naglasio je Tanasić.\nUSKORO ĆE SE MOĆI RAZMIŠLJATI O POBOLJŠANJU STATUSA SRPSKOG JEZIKA U CRNOJ GORI\nTanasić misli da će se uskoro moći razmišljati i o popravljanju statusa srpskog jezika u Crnoj Gori, koji je i prema popisu, uz sve moguće pritiske, ipak bio većinski jezik u toj zemlji.\nDanas, 8. septembra, širom svijeta se obilježava Međunarodni dan pismenosti, što je datum koji je još 1966. godine utvrdio Unesko.\nCilj je da se svake godine međunarodna zajednica podsjeti na status pismenosti i obrazovanja odraslih na globalnom nivou, odnosno da se upozori na problem nepismenosti, koji još postoji u velikom dijelu svijeta.\nMeđunarodni dan pismenosti Nepismenost Posrbljavanje engleskih riječi Srbija Sreto Tanasić


Počelo prijavljivanje za dodelu besplatnih udžbenika - Ozonpress :: internet portal\nPočelo prijavljivanje za dodelu besplatnih udžbenika\nTag: Besplatni udžbenici\nU osnovnim školama počelo je prijavljivanje roditelja za dodelu besplatnih udžbenika za narednu školsku godinu, a rok za podnošenje dokumentacije pomeren je na 24. mart, dok će škole prikupljene podatke dostaviti Ministarstvu prosvete do 30. marta.\nRoditelji negoduju jer moraju da podnose brojne papire prilikom konkurisanja, a pritom ne znaju da li uopšte imaju šansu da dobiju besplatne knjige, jer nije definisano šta se podrazumeva pod „niskim primanjima“, što je jedan od ključnih parametara za raspodelu.\nU zavisnosti od osnova po kojem konkurišu, učenici su podeljeni u 11 kategorija, od kojih je za četiri potrebno dostaviti potvrdu o visini poslednje mesečne plate iz firme, bez obzira da li je privatna ili državna. A upravo se tu očekuje najviše malverzacija, kakvih je ranije bilo i kod regresiranja plaćanja vrtića, jer poslodavci u privatnim firmama mnogim roditeljima preko računa uplaćuju minimalac, a ostatak plate daju na ruke.\nDrugi primer su privatnici koji sebi uplaćuju minimalnu zaradu, poreze i doprinose ili se vode kao nezaposleni. Dža pitanje kako će sprečiti moguće zloupotrebe da roditelji koji prikrivaju stvarna primanja budu u prednosti nad kategorijama koje zaista spadaju u materijalno ugrožene, iz Ministarstva prosvete nismo dobili odgovor. U tom ministarstvu navode da „pojam niska primanja u fazi prikupljanja podataka treba shvatiti uslovno“. Objašnjavaju da škola podatke o svim učenicima unosi u jedinstvenu listu i šalje Ministarstvu, gde će posebna komisija utvrditi precizan način raspodele sredstava, rangiranje i „pragove“, te dostaviti školama informaciju koji su učenici i po kom osnovu ostvarili pravo na besplatne udžbenike.\nDruga dilema je koliko će udžbenika moći da se kupi za iznos koji je opredelilo Ministarstvo, jer su udžbenički kompleti skuplji. Naime, Ministarstvo je podelilo učenike u dve grupe, u zavisnosti od razreda, a za svaku od njih predviđen je određeni iznos. Tako je za prvu grupa đaka od prvog do četvrtog razreda opredeljeno 4.000 dinara, a za drugu duplo manje, za đake petog i šestog razreda 6.000, odnosno 3.000 dinara, a sedmog i osmog 8.000 i 4.000 dinara. Ovaj novac neće moći da „pokrije“ nabavku svih knjiga, jer, recimo, prema ponudi koje su neke škole dobile za narednu školsku godinu, komplet za četvrti razred košta i do 9.000 dinara, a za sedmi čak 15.000.\nU Ministarstvu kažu da će aktivi nastavnika u svakoj školi najpre odabrati udžbenike za narednu školsku godinu, a da će potom roditelji uz pomoć razrednih starešina izabrati knjige u vrednosti do iznosa sredstava koji je opredeljen za svakog učenika. Nakon toga će udžbenici kroz javnu nabavku biti nabavljeni i distribuirani školama.\nZa dodelu besplatnih udžbenika zasad mogu da konkurišu samo učenici osnovnih škola, ali ne i srednjoškolci, kako je prvobitno bilo najavljeno. U Ministarstvu prosvete kažu da će, ukoliko ostane novca, učenici srednjih škola moći da se prijave u septembru.\nU Čačku bez nastave 17. marta


Istraga u Ministarstvu odbrane BiH, SIPA provjerava nabavku goriva | Visokoin.com\nIstraga u Ministarstvu odbrane BiH, SIPA provjerava nabavku goriva\nPripadnici Agencije za istrage i zaštitu BiH /Sipa/ provode istragu u Ministarstvu odbrane BiH o nabavkama goriva za Oružane snage BiH nakon kojih je, kako se sumnja, budžet BiH oštećen za više od 300.000 KM, potvrđeno je u Ministarstvu odbrane BiH.\nIstražuje se da li je ministar odbrane BiH Marina Pendeš, u svojstvu bivšeg zamjenika ministra odbrane, potpisivala štetne ugovore o nabavci goriva sa firmom BTG iz Tomislavgrada, javlja Birn.\nSipa je istragu o nabavci goriva proširila i na nabavku rezervnih dijelova za helikoptere koje je Ministarstvo odbrane BiH nabavljalo od firmi “Sicma group” i “Zik”, fakture su bile vrijedne i po 900.000 KM.\n“Sipa vodi postupak koji je u toku i zbog toga ne možemo davati nikakve informacije vezane za ovaj postupak”, navode iz Ministarstva odbrane BiH.\nIz Ministarstva odbrane BiH potvrđeno je da vozila u vlasništvu Oružanih snaga BiH nisu osigurana poput ostalih učesnika u saobraćaju, ali da su uredno registrovana, pojasnivši da im to omogućava Zakon o osiguranju od automobilske odgovornosti.\nU slučaju sudara civilnog automobila s nekim od vozila Oružanih snaga BiH, umjesto direktne naplate štete, s obzirom na to da vozila nisu osigurana, naplata se dogovara sa Ministarstvom BiH ili tužbom.\nUsprkos tome što nisu obavezni osigurati vozila, s ciljem zaštite od štete, kako navode u Ministarstvu odbrane BiH, svake godine se dogovara osiguranje grupe od oko 150 vozila koja su najfrekventnija u upotrebi, poput kamiona i automobila, dok više stotina vozila i dalje ostaje neosigurano.\n“Ova mjera se preduzima s ciljem zaštite od nastanka štete prema stanovništvu BiH kao i eventualnih šteta prema vojnoj organizaciji”, istakli su u Ministarstvu odbrane BiH.\nMinistarstvo odbrane BiH je krajem prošle godine raspisalo javni poziv za sklapanje ugovora za osiguranje ovih 150 vozila, a procedura sklapanja ugovora trebala bi biti okončana za četiri mjeseca.


Gambija preispituje odluku o priznanju Kosova – MAXImix Digital\nBEOGRAD – Predsjednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković zahvalila je danas ministru inostranih poslova Gambije Usainu Darbou na najavi ponovnog razmatranja odluke o priznanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i Metohije.\nOna je istakla da se Srbija nada pozitivnim vijestima, u skladu sa međunarodnim pravom i u interesu dijaloga, saopšteno je iz kabineta predsjednice parlamenta.\nDarbo je rekao da Gambija razmatra niz spoljnopolitičkih odluka donijetih u periodu prethodne vlasti, posebno uključujući odluku o priznanju Kosova i Metohije i naveo da je želja Gambije da odnosi sa Srbijom budu unaprijeđeni i na bilateralnom i multilateralnom planu, na temelju međusobnog povjerenja i poštovanja.\nOn je istakao da je cilj njegove posjete jačanje i konkretizacija odnosa između dvije zemlje i dodao da će buduća saradnja dva parlamenta dati značajan doprinos jačanju veza Srbije i Gambije.\nGojković je zahvalila šefu diplomatije Gambije na posjeti Srbiji i istakla da je u pitanju prva posjeta nekog zvaničnika te afričke zemlje posle mnogo godina, koja otvara nova vrata i mogućnosti saradnje na svim nivoima između dvije države.\nPredsjednica Parlamenta je naglasila da postoji interes za razvoj međuparlamentarne saradnje na nivou radnih tijela, parlamentarnih delegacija u međunarodnim parlamentarnim organizacijama, kao i na najvišem parlamentarnom nivou i navela da je Narodna skupština spremna da pruži doprinos ukupnoj saradnji kroz proces ratifikacije sporazuma koje budu inicirale dvije vlade.\n← Naziv “Aleksandar Veliki” skinut sa skopskog aerodroma\nDječak objavljuje reportaže iz razorene Sirije: “Spasite nas od smrti!” →


Svaki građanin komunalni inspektor\nKomunalni inspektor na Novom Beogradu od juče može da bude svako ko ima bilo kakav fotoaparat. Kad slika neki nered na novobeogradskim ulicama, dovoljno je da klikne na baner „Građanin inspektor“ koji je postavljen na redizajniranom opštinskom sajtu.\nKomunalni inspektor na Novom Beogradu od juče može da bude svako ko ima bilo kakav fotoaparat. Kad slika neki nered na novobeogradskim ulicama, dovoljno je da klikne na baner „Građanin inspektor“ koji je postavljen na redizajniranom opštinskom sajtu. Pošto uz lične podatke, pošalje fotografije Opštini Novi Beograd, dežurni opštinski inspektor je obavezan da, u roku od 48 sati, reaguje, a onoga ko je poslao fotografije obavesti o tome što je uradio.\n„Građanin inspektor“ je samo jedan u nizu projekata Opštine Novi Beograd. Ideja da svaki građanin bude komunalni inspektor potekla je od Željka Ožegovića, predsednika Opštine Novi Beograd kome sutra prestaje mandat.\n- Počelo je tako što sam išao po Novom Beogradu i mobilnim telefonom slikao ulične prodavce, divlje deponije, automobile po travnjacima... Zahvaljujući mogućnostima moderne komunikacije te slike sam odmah slao načelniku opštinske inspekcije. Šalio sam se tada da je to akcija „Predsednik inspektor“ i imao sam prilike da se, u nekim slučajevima uverim, da 20 dana niko nije reagovao. To više neće biti moguće - objašnjava Ožegović.\nKada lični podaci građana, fotografija uočenog problema i, eventualno, komentar na komunalni nered, dežurni opštinski inspektor ima obavezu da odmah odgovori da je poruka primljena. Njegova sledeća poruka treba da stigne u roku od 48 sati i u slučaju da rešavanje problema ne zavisi od Opštine, nego neke druge institucije, dežurni inspektor mora da navede kojoj službi je zahtev prosleđen. Da se sve ne bi svelo samo na „ping-pong“ prebacivanje nadležnosti, dežurni inspektor mora da stavi i sve detalje koje ima, adresu službe, telefon...\n- Na ovaj način inspektori više neće moći da se prave da nešto nisu videli čime se smanjuje mogućnost njihovog nedelanja. Osim toga, mogućnost njihove korupcije će takođe biti manja jer će ih načelnici lakše kontrolisati - kaže Ožegović.\nKako kaže, Novi Beograd bi uskoro mogao da ima 200.000 komunalnih inspektora.\nJutarnji špic ovog jutra nije doneo veće gužve od uobičajenih na ulice Beograda. Veća frekvencija vozila je na autoputu, mostovima, ali i na Banovom brdu u smeru ka Sajmu, javljaju beogradski taksisti.


Министри Archives | Страница 580 од 580 | Socijalistička partija Srbije\nJačanje ekonomske saradnje sa Austrijom\nPredsednik Vlade Republike Srbije Ivica Dačić ocenio je u razgovoru sa predsednikom Privredne komore Austrije Kristofom Lajtlom da postoje velike mogućnosti za dalje unapređenje ekonomske saradnje Srbije i Austrije. Dačić je ukazao na to da je Austrija važan investitor, i istakao da je na osnovu ulaganja austrijskih firmi od 2000. godine u Srbiji zaposleno 20 hiljada radnika. On je, takođe, izrazio uverenje da će kompanije iz te zemlje nastaviti da investiraju u Srbiji. U Srbiji je aktivno oko 400 austrijskih kompanija, pri čemu je robna razmena u toku prošle godine iznosila 753 miliona evra, dok izvoz beleži rast od 27…\nSrbija otvorena za austrijske investicije\nMinistar bez portfelja u Vladi Republike Srbije zadužen za evropske integracije Branko Ružić razgovarao je sa predsednikom Privredne komore Austrije Kristofom Lajtlom o bilateralnim odnosima i ekonomskoj saradnji dveju zemalja. Ružić je tom prilikom iskazao zahvalnost Lajtlu na podršci koju Austrija pruža Srbiji u procesu evropskih integracija. Dve zemlje imaju odlične bilateralne odnose i uspešnu ekonomsku saradnju, ukazao je on, uz ocenu da je veliki broj austrijskih kompanija koje posluju na teritoriji Srbije najbolji pokazatelj da je naša zemlja dobar i siguran partner, koji je otvoren za dalje investicije. Izvor: Vlada Republike Srbije\n4 februara, 2014 u 09:37\nAleksandar Antić, ministar, socijalista i kandidat koalicije SPS-PUPS-JS za gradonačelnika Beograda, polako postaje političar za primer. Kada je oktobra prošle godine pomogao povređenima u saobraćajnoj nesreći kod Velike Plane, ministar saobraćaja u ostavci prvi put je iznenadio javnost. Drugi put je to bilo ovog vikenda, kada se Antić na minus deset, bez kape i rukavica, obreo u snežnoj mećavi kod Feketića kako bi putarima, vojsci i policiji pomogao u evakuaciji ljudi iz smetova. „Čini me srećnim kada mogu da pomognem ljudima u nevolji, kada učestvujem u rešavanju problema s kojima se ljudi suočavaju. Kada sam deo realizacije projekta koji će…\nProdužen Posebni kolektivni ugovor za zaposlene u zdravstvu\n3 februara, 2014 u 14:12\nMinistarka zdravlja u Vladi Republike Srbije Slavica Đukić-Dejanović i ministar finansija Lazar Krstić postigli su dogovor sa predstavnicima reprezentativnih sindikata zdravstvenih radnika o produženju Posebnog kolektivnog ugovora za zaposlene u zdravstvu. U saopštenju Ministarstva zdravlja navodi se da će taj ugovor, koji važi do 31. marta, biti produžen do kraja 2014. godine. Posebnim kolektivnim ugovorom uređena su prava, obaveze i odgovornosti iz radnog odnosa, kao i brojna pitanja od značaja kako za zaposlene, tako i za poslodavce, u skladu sa Zakonom o radu i ratifikovanim međunarodnim konvencijama u ovoj oblasti. Đukić-Dejanović i Krstić su sa predstavnicima sindikata razgovarali i o…\nEU prepoznala reformski potencijal Vlade Srbije\n10 januara, 2014 u 20:34\nMinistar bez portfelja zadužen za evrointegracije Branko Ružić izjavio je da je pozitivan utisak izvestioca Evropskog parlamenta Jelka Kacina o evrointegracijskom kapacitetu Srbije odraz predanog rada vlade u Beogradu i njenih reformskih potencijala. “Ono što je izvestilac Kacin izneo korespondira sa realnim činjenicama. Važno je da je prepoznat kredibilitet Vlade Srbije i da u odnosu na prethodne ova vlada ume da odgovori na izazove, ume da se uhvati u koštac sa problemima, da pokaže viziju i sveobuhvatno sagleda budućnost društva i države”, rekao je Ružić Tanjugu.\nBezvizni režim Srbije nije ugrožen\n10 januara, 2014 u 10:39\nMinistar bez portfelja zadužen za evropske integracije Branko Ružić izjavio je da bezvizni režim Srbije nije ugrožen i da država preduzima sve mere da se smanji broj lažnih azilanata. Ružić je u Jutarnjem programu TV Pink rekao da postoji procedura koja predviđa privremeno ukidanje bezviznog režima, ali da je ona “na dugačkom štapu” i veoma komplikovana, da je važno činjenično govoriti i da ne treba izazivati paniku.\nU Srbiji će se bolje živeti do kraja godine\n6 januara, 2014 u 19:20\nMinistar saobraćaja Aleksandar Antić izjavio je, u Končarevu kod Jagodine, da će autoput “Koridor 10” biti izgrađen za nekoliko godina i ocenio da će se do kraja ove godine osetiti da se bolje živi u Srbiji. “Garantujem vam, kao čovek iz ozbiljne koalicije, koja ima ozbiljan program, a poznata je da uvek uradi ono što obeća, da će autoput “Koridor 10″ za nekoliko godina biti završen, da će iduće godine biti izgrađeno 50 kilomatra autoputa, napravljeno još nekoliko infrastrukturnih objekata i stvoreni uslovi da se u Srbiji ljudi brže zapošljavaju”, rekao je Antić.\nDo rešenja za lažne azilante u saradnji s Nemačkom\n6 januara, 2014 u 19:09\nMinistar bez portfelja zadužen za evropske integracije Branko Ružić izrazio je uverenje da će Srbija, u saradnji s Nemačkom i EU, naći zajedničko rešenje za problem lažnih azilanata i otkloniti opasnost od suspenzije bezviznog režima. Ružić je, u izjavi Tanjugu, podsetio da podaci pokazuju da je broj lažnih azilanata koji poslednjih godina odlaze u zemlje EU znatno smanjen, osim u slučaju Nemačke, u kojoj postoji normativni okvir koji pruža podnosiocima zahteva za azil visok stepen benefita.


Ekonomija: Novčana davanja u Srbiji - ko će sve (još) dobiti novac, koliko i ko će to vraćati - Ozonpress :: internet portal\nJednačina je prilično jednostavna – koliko finansijske pomoći Srbija može da podeli građanima, a da finansije budu zdrave?\nTa glavolomka dodatno je usložnjena ovih dana, jer predsednik Aleksandar Vučić najavljuje da će svi penzioneri „u februaru, najkasnije martu“, dobiti „poklon države“ od po 20.000 dinara.\nKada se na to doda 100 evra svima koji su se za njih prijavili, pa 30+30 evra svima, 60 evra nezaposlenima, kao i sve druge najavljene pomoći, ta jednačina dobije mnogo nepoznatih.\nIz Fiskalnog saveta za BBC na srpskom kažu da će detaljne analize novih mera finansijske pomoći građanima uraditi kada budu analizirali budžet za sledeću godinu.\nIpak, nedavno su kritikovali način na koji država isplaćuje novčanu pomoć građanima.\n„Za finansiranje jednokratnih novčanih isplata stanovništvu u 2020. i 2021. neophodno je veoma veliko zaduživanje zemlje od preko milijardu evra“, naveli su.\nEkonomista Ljubodrag Savić kaže da bi česti „pokloni države“ lako mogli da ugroze javne finansije.\n„Ova vlast vraća kredite prethodne, ali će, nažalost, neke buduće vlasti, ko god bio u njima, morati da vraćaju dugove ove vlasti.\nA to zapravo ne vraća vlast, nego građani“, kaže Savić.\nNovac i posledice\nVeliku pažnju izazvala je Vučićeva najava da će penzioneri početkom sledeće godine dobiti po 20.000 dinara.\nZa više od 35 odsto penzionera, taj iznos je veći od mesečnih primanja, dok oko 42,3 odsto ima penziju između od 20.000 do 40.000 dinara.\nProsečna penzija u maju 2021 je bila 29.391 dinara, prema podacima Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje.\nU narednih nekoliko meseci biće nekoliko isplata novca:\nPenzioneri će u februaru/martu 2022. godine dobiti po 20.000 dinara.\nU septembru ove godine će dobiti i po 50 evra, „zato što su najugroženiji“, izjavio je ranije ministar finansija Siniša Mali\nVučić je najavio i dodatnih 20 evra svim građanima „pre Svetog Nikole“, pravoslavnog praznika 19. decembra\nEkonomista Savić upozorava da bi posledice izdašnih davanja novca mogle da budu velike.\nKako kaže, sličnih stvari je bilo i ne tako davnoj prošlosti.\n„Ne treba biti mnogo pametan, samo se vratiti deceniju unazad“, kaže.\nNa primer, ističe, 2009. godine došlo je do velikog povećanja penzija – za 45 odsto – i to baš zbog izbora.\nTada su, posle „istorijskog pomirenja“ vladu formirale Demokratska stranka i koalicija oko Socijalističke partije Srbije.\n„Da bi se vlada formirala povećane su penzije – (Jovan) Krkobabić i njegova Partija ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) su to izdejstvovali – što je dobrim delom dovelo do krize javnih finansija, pa kasnije i teških mera štednje“, kaže Savić.\nZbog toga bi, smatra, vlast trebalo da bude opreznija.\nNovčanih pomoći je bilo i u mesecima iza nas\nU maju 2020. godine, svim građanima je data mogućnost da se prijave za novčanu podršku od 100 evra. Tu priliku je iskoristilo više od 4,3 miliona ljudi\nU maju 2021 svi punoletni su mogli da se prijave za novi paket mera u okviru kojeg će novac dobiti u dve rate od po 30 evra – jednu u maju, a drugu u novembru 2021.\nTakođe, u junu 2021. isplaćena je i dodatna pomoć od 60 evra za sve nezaposlene koji su prijavljeni u Narodnoj službi za zapošljavanje, a kojih je oko pola miliona\nU junu su i vakcinisani dobili po 3.000 dinara, na šta je potrošeno ukupno devet milijardi, navode iz Ministarstva finansija\nU Srbiji je, prema zvaničnim podacima, do 5. juna dato ukupno dato 4.770.589 doza vakcina protiv korona virusa – jednu dozu vakcine primilo je 2.599.345 ljudi, a revakcinisano je 2.171.244.\nIz Fiskalnog saveta su ranije naveli da je Srbija finansijska sredstva za pomoć morala da obezbedi zaduživanjem na međunarodnom tržištu.\nTo će, kako navode, morati da otplaćuju svi poreski obveznici u godinama koje dolaze.\nSavet je više puta predlagao da pomoć države bude usmerena samo ka preduzećima i stanovništvu koji su najviše pogođeni krizom.\nMali je. međutim, izjavio da je Vlada Srbije „očigledno opet pogodila ovom merom (isplata 60 evra)“ jer se, kaže, ne bi toliko ljudi prijavilo da im ne treba novac.\nKrajem maja, počela je i isplata pomoći građanima srpske nacionalnosti na Kosovu, za koju nije bila potrebna prijava.\n„Deca do 18 godina i ostali dobijaju 100 evra, a nezaposleni 200 evra“, izjavila je savetnica ministra finansija Ana Jović za televiziju Prva.\nNa tu pomoć je utrošeno 1,5 milijardi dinara, podaci su Ministarstva finansija.\nŠta treba da znate o prosečnoj zaradi u Srbiji – u 100 i 500 reči\nKako u Srbiji do kuće na selu\nKreativni sektor – industrija vredna dve milijarde evra u Srbiji\nZbog čega država sada daje novac?\nStevan Rajn ima 81 godinu i živi u Zemunu.\nVest da će za koji mesec dobiti 20.000 dinara nije ga mnogo iznenadila.\n„Pare su uvek dobrodošle, ali očigledno je da ih daju pred glasanje“, kaže Rajn.\nOčekuje se da će predsednički, parlamentarni i beogradski izbori biti održani na proleće 2022. godine.\nI ekonomista Ljubodrag Savić vidi izbore kao razlog za novu finansijsku pomoć.\n„Sledeća godina je izborna i svaka vlast je to radila, nije ovo ništa ni novo, ni neočekivano“, smatra on.\nKako kaže, pandemija korona virusa potpuno je poremetila ceo svet, pa i finansije.\nZbog toga su mnogi ugroženi i finansijska pomoć je „legitimna“, objašnjava.\nPenzioneri su od 2014. do 2018. „podneli najveću muku“, kada su im smanjene penzije, zbog čega su „najranjivija kategorija“ i „ima pravde uraditi nešto za njih“, smatra Savić.\n„Naravno, potpuno je legitimno pitanje od kojih para se sada daje novac“, ističe.\nDržavni zvaničnici negiraju da pomoć ima veze sa politikom i izborima, a nove uplate objašnjavaju dobrim stanjem u državnoj kasi.\n„Koji su izbori bili u januaru ove godine kada smo povećali plate, penzije i minimalnu zaradu?\n„Kada god nađemo realan prostor u budžetu, mi pomažemo onima kojima je najpotrebnije“, rekao je ministar finansija Mali.\nTržište nekretnina i nejednakost: Zašto zaselak u Leskovcu vredi koliko stan u Beogradu


Dnevni horoskop za 28. februar 2018.\nOn: 27. Februara 2018 By: admin\nDanašnja sreda započinje nam dobrim naletom pozitivne energije, ambiciozno i samouvereno. Današnji dan odličan je za sklapanje veoma dobrim i velikih poslova, za osmišljavanje i realizaciju ozbiljnih projekata i za veoma važne susrete s ljudima koji vam u skorijoj budućnosti mogu biti od izuzetnog značaja! Nemojte propustiti nijedan trenutak ovog dana, i naizgled nepovoljni i nebitni momenti mogu se pretvoriti u nešto veoma obećavajuće. Trenutak koji ste dugo čekali i koji je plodonosan konačno je tu, zato iskoristite ga na najbolji mogući način.\nNema potrebe da se upoređujete sa svojom okolinom ili da ulazite u ozbiljnu raspravu. Važno je da ispoštujete osnovna moralna načela, umesto da se dokazujete.


GSA u petak obeležava Međunarodni dan borbe protiv homofobije\nGej strejt alijansa (GSA) će u petak, 17. maja 2013. godine, nizom događaja obeležiti Međunarodni dan borbe protiv homofobije i transfobije (IDAHO – The International Day Against Homophobia and Transphobia). Ovaj dan se u svetu proslavlja od 1990. godine kada je Svetska zdravstvena organizacija skinula homoseksualnost sa liste bolesti.\nU Kulturnom centru „Grad“ od 17 sati biće održana Panel diskusija „IDAHO talks“, na kojoj će učesnici i učesnice biti predstavnici organizacija, medija i institucija koji su kroz dosadašnji rad i profesionalni i lični angažman dali ključan doprinos napretku ljudskih prava i sloboda i razvoju kulturne scene u Srbiji. Istog dana u galeriji KC Grada biće postavljena grupna izložba domaćih vizuelnih umetnika i grafičkih dizajnera pod nazivom “Signal”.\nU Skupštini Grada Beograda uveče će biti prvi put dodeljena „Duga“ – nagrada za za doprinos borbi protiv homofobije i transfobije i zaštiti i unapređenju ljudskih prava LGBT osoba u Srbiji, koju je ustanovila GSA i koja će i ubuduće biti dodeljivana svakog 17. maja.\nDve i po decenije Pedagoškog fakulteta u Užicu: Ljubi Ršumu, Danici Grujičić i Arno Gujonu uručene plakete\nSvaka 20. osoba na svetu je BAR JEDNOM pokušala da se ubije: Evo šta o tome kaže EKSPERT, a šta spasilac (VIDEO)\n"Batut": U Srbiji godišnje od raka umre 20.000 ljudi\nthe-zika a kako se zove kad vas se neko ne plasi nego mu se samo gadite? jel imate izraz za to?\nSaobraćaj se trenutno odvija po suvim kolovozima i uz dobru vidljivost, bez zastoja i posebnih obustava na glavnim putnim pravcima u Srbiji, saopštio je Auto-moto svez Srbije (AMS S).


Ojačati privrednu saradnju Crne Gore i Vojvodine | Privredna komora Crne Gore\nSaradnja privreda Crne Gore i Vojvodine ne smije da posustane u izazovnom periodu pandemije Covid-19, već se moraju intenzivirati relacije između kompanija, u čemu značajnu ulogu imaju privredne komore. Ovo je ocijenjeno tokom online konferencije “Potencijali međuregionalne saradnje i iskustva privrednih komora u novonastalim uslovima privređivanja” koja je održana 29. oktobra 2020. godine, a u čijem radu su učestvovali predsjednici ovih poslovnih asocijacija Vlastimir Golubović i Boško Vučurević, sa saradnicima.\n- S obzirom na situaciju, nijesu loši pokazatelji robne razmjene Srbije, odnosno Vojvodine i Crne Gore. Međudržavna razmjena je manja 17 odsto, zbog izostanka doprinosa turističke sezone. Izvoz iz Crne Gore u Srbiju je za osam mjeseci veći 2,8 odsto nego u istom periodu 2019, dok u Vojvodinu bilježi rast od čak 60 odsto – rekao je Vučurević.\n- Crna Gora je za nas veoma važno tržište. Ona je na sedmom mjestu što se tiče izvoza iz Srbije koji iznosi 430 miliona eura, a iz Vojvodine 100 miliona. Zato moramo da radimo na umrežavanju naših privrednika – kazao je predsjednik Komore Vojvodine.\n- Već 13. marta kreiran je online upitnik, na osnovu kojeg su u kontinuitetu rađene analize prikupljenih podataka, rješavane poteškoće u poslovanju, te pripremani predlozi mjera donosiocima odluka u cilju ublažavanja posljedica i podrške privredi. Kroz svakodnevnu komunikaciju sa privrednicima, nadležnim institucijama i medijima, bili smo značajna podrška privredi u uslovima epidemije i posljedičnih restriktivnih mjera – rekao je Golubović, dodajući da je samo tokom prvog mjeseca pristiglo 700 zahtjeva privrednika za podršku.\n- Zajedno sa komorama Regiona pratili smo situaciju na tržištima Zapadnog Balkana i Evrope. Komora je kao članica Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana, participirala u uspostavljanju sistema "zelenih koridora" koji omogućavaju nesmetani 24-časovni protok roba preko određenih graničnih prelaza, dajući prioritet osnovnim životnim namirnicama, kao i opremi i zaštitnim sredstvima koja se uvoze radi sprečavanja epidemije. U saradnji sa komorama Regiona, pripremili smo i predlog mjera koje treba da ispunjavaju vozači (privremeni karantin i samoizolacija), pratili i obavještavali o stanju na graničnim prelazima i sarađivali sa nadležnim inspekcijama na prelazima. Komorski investicioni forum uputio je zahtjev predsjednici Evropske komisije za davanje odobrenja za izvoz zaštitne opreme u zemlje Regiona, koji je u veoma kratkom roku odobren – rekao je Golubović\n- Ovim paketom redefinisane su pretpostavke drugoročnog razvoja, sa posebnim fokusom na IT sektor, turizam, poljoprivredu i industriju uključujući energetiku, a u cilju diverzifikacije domaće proizvodnje. Pored kratkoročnih socioekonomskih mjera sadrži i dugoročne mjere do 2024.godine. Ukupni fiskalni efekat ovih mjera za period 2020-2024, iznosi 1,22 milijardi eura - rekao je Golubović.\n- Privredna komora na dnevnom nivou donosiocima odluka prezentuje izazove sa kojima se suočavaju crnogorska privredna društva. U tijesnoj saradnji sa državnim organima pokušavamo doći do optimalnih rješenja, kako bi se privredna aktivnost nastavila, održala likvidnost i ublažili efekti krize. Primarni cilj jeste suzbijanje virusa i smanjenje posljedica epidemije po građane, ali od poštovanja mjera NKT-a zavisi ne samo zdravlje svakog pojedinca, već i buduća ekonomska situacija – zaključio je Golubović.\nPrezentaciju o uticaju pandemije na crnogorsku ekonomiju imao je direktor Sektora za analize i istraživanja Privredne komore Miljan Šestović. On je predstavio napredak u integracionim procesima, te istakao značaj članstva u NATO za priliv stranih direktnih investicija iz ovih zemalja. Predstavio je i ekonomske indikatore koji su sve do pandemije ukazivali na intenzivan i dinamičan ekonomski razvoj, snažne investicione aktivnosti, rekordne rezultate u turizmu, te vrijedne investicione projekte koji se realizuju u našoj zemlji ili su planirani. U vremenu pandemije rast bilježi crnogorska prerađivačka industrija. Naveo je da je Luka Bar u prethodnom periodu radila na unapređenju skladišnih kapaciteta i lučke infrastrukture (nabavka mobilnog krana, viljuškara, tegljača i dr.), te pozvao privrednike iz Vojvodine da koriste ovaj logistički pravac za uvoz odnosno izvoz proizvoda.\n- Intenzivniji poslovni kontakti svakako bi doprinijeli većem učešću crnogorskih proizvoda na vojvođanskom tržištu – ocijenjeno je na sastanku.


Održana četvrta redovna sednica 52. saziva Skupštine FS Beograda | Fudbalski savez Beograda\nU sali GCFK “Stari DIF” održana je četvrta redovna sednica 52. saziva Skupštine Fudbalskog saveza Beograda kojom je predsedavao predsednik FS Beograda Dušan Mrakić.\nBilo je prisutno 27 delegata, a u svojstvu gosta sednicu Skupštine FSB pratili su i počasni predsednik FS Beograda Ratomir Babić, generalni sekretar Fudbalskog saveza Srbije Jovan Šurbratović i predsednik Organizacije fudbalskih sudija FS Srbije Milan Karadžić.\nPosle uvodnog dela, u kome je pozdravio sve prisutne i pozvao ih da minutom ćutanja odaju poštu članovima saveza koji su preminuli između dva zasedanja Skupštine FSB, Dušan Mrakić je predložio Dnevni red koji je jednoglasno usvojen.\nPrisutnima u sali obratio se i generalni sekretar FS Srbije Jovan Šurbatović koji je između ostalog istakao da je Fudbalski savez Beograda za primer mnogima ne samo u Srbiji već i u okruženju. Šurbatović je napomenuo da su jučerašnjom odlukom Odbora za hitna pitanja FSS raspisani izbori na svim nivoima u FSS, pa prema tome i u Fudbalskom savezu Beograda i da je reč o redovnoj, a ne vanrednoj izbornoj proceduri, jer jednostavno je direktiva FIFA i UEFA da se usklade mandatni periodi u njihovim članicama, a to je period od 2019-2023.\nPo definisanju radnih tela i posle izveštaja Verifikacione komisije da Skupština ima kvorum prešlo se na rad. Usvojen je zapisnik sa prethodnog zasedanja održanog 12.02.2018. godine.\nSkupština je zatim jednoglasno usvojila niz izveštaja koji su se odnosili na rad u 2018. godini i to: Izveštaj o radu Fudbalskog saveza Beograda za 2018. godinu, Finansijski izveštaj FS Beograda za 2018. godinu sa zaključkom Komisije FSB za finansijsko-materijalno poslovanje kao i onaj koji je podneo Nadzorni odbor FSB za 2018. godinu. Uvodne napomene vezane za ovu tačku Dnevnog reda dao je generalni sekretar FS Beograda Miroslav Stojanović, a prethodno je delegatima prezentiran kratak video materijal o radu Fudbalskog saveza Beograda u 2018. godini.\nUsvojeni su i izveštaj o utrošku budžetskih sredstava saveza u prošloj godini i izveštaji o radu stručno strukovnih organizacija FSB - sudija i trenera.\nOsim potvrde rada i finansijskog poslovanja saveza u prošloj godini, članovi Skupštine FS Beograda su na ovoj sednici usvojili planove i programe koji se odnose na tekuću 2019. godinu. Pošto je generalni sekretar FS Beograda Miroslav Stojanović u uvodu naglasio nekoliko najistaknutijih dešavanja koja savez očekuju tokom ove godine, posebno činjenicu da se 12. marta navršava 99 godina od osnivanja FSB i da je 2019. godina u kojoj će se obaviti pripreme za obeležavanje stogodišnjice saveza, a primedbi i drugih predloga nije bilo delegati su jednoglasno usvojili sve planove i programe. Tako je Skupština FSB u drugom delu sednice usvojila Plan i program rada sa kalendarom aktivnosti FS Beograda za 2019. godinu, Finansijski plan FS Beograda za 2019. godinu i Finansijski plan za budžetska sredstva u ovoj godini.\nNa kraju ove Skupštine FS Beograda predsednik Dušan Mrakić, koji je prethodno istakao da je sa čelnicima grada Beograda obezbeđen budžet da se gradi pokriveni fudbalski teren - hala kao i teren sa veštačkom podlogom u Mladenovcu, obratio se prisutnima povodom predstojećih izbora i zahvalio na saradnji i uspešnom radu tokom proteklih godina.


Kacin: Srbija mora potvrditi kredibilitet institucija\n15. januar/siječanj, 2014.\nIzvjestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin ocijenio je da će put Srbije u EU biti dug, povremeno težak i pun izazova, te da Beograd mora potvrditi kredibilitet svojih institucija, prije svega pravosudnih.\nOn je, govoreći na plenarnom zasjedanju Evropskog parlamenta u Strazburu, gdje je kasno popodne otvorena rasprava o godišnjem napretku Srbije, poručio da Beograd u ovaj proces ne može ući pod teretom sumnje u kredibilitet i stabilnost svojih institucija i da je neophodno da rasvijetli sve zločine tajnih službi, uključujući i pozadinu ubistva premijera Zorana Đinđića.\n"Srbija treba da pokaže da su svi zločini Miloševićevih tajnih službi rasvijetljeni i raščišćeni. Politička pozadina ubistva premijera Zorana Đinđića mora da se riješi jednom za svagda", rekao je Kacin.\nOn je podsjetio poslanike da su ova pitanja u osnovi poglavlja 23 o pravosuđu koje će biti otvoreno u okviru pregovora o pridruživanju koji zvanično treba da počnu 21. januara, međuvladinom konferencijom u Briselu.\nNakon današnje debate, očekuje se da poslanici sutra izglasaju rezoluciju o napretku Srbije u procesu evropskih integracija, čiji je tekst usvojen u Spoljnopolitičkom komitetu još prošle godine.\nU Prijedlogu rezolucije pohvaljeni su napori srpskih vlasti na normalizaciji odnosa Beograda i Prištine i provođenju unutrašnjih reformi.


Pitanja i odgovori: Verodostojna perspektiva proširenja i pojačano angažovanje EU na Zapadnom Balkanu\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Pitanja i odgovori: Verodostojna perspektiva proširenja i pojačano angažovanje EU na Zapadnom Balkanu\nU svom govoru o stanju Unije za 2017. predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker je još jednom potvrdio evropsku budućnost zemalja Zapadnog Balkana: „Ako želimo veću stabilnost u našem susedstvu, onda Zapadnom Balkanu moramo da ponudimo verodostojnu perspektivu proširenja.“ Kako je predsednik rekao: „Evropska unija će imati više od 27 članica. Vladavina prava, pravosuđe i osnovna prava moraju biti najvažniji prioriteti zemalja kandidata tokom pregovora.“ Perspektiva članstva u EU koja se zasniva na zaslugama je u političkom, bezbednosnom i ekonomskom interesu same Unije, ona predstavlja geostratešku investiciju u stabilnu, snažnu, ujedinjenu Evropu koja se zasniva na zajedničkim vrednostima. Cilj Strategije je da stvori nov reformski zamah u regionu kako bi se rešili konkretni ključni izazovi sa kojima se region suočava. Osim toga, Strategija će intenzivirati podršku Zapadnom Balkanu na evropskom putu davanjem dodatnih sredstava i resursa. Samit Zapadnog Balkana se održava 17. maja u Sofiji i tokom njega će lideri EU nastaviti diskusije i angažman sa svojim zapadnobalkanskim kolegama.\nPolitika proširenja EU mora biti ključni deo šire strategije za jačanje Unije do 2025. Strategija proširenja je deo šireg plana za ujedinjeniju, snažnijiu i demokratskiju Uniju, u skladu sa kojim Komisija predstavlja inicijative usmerene na unapređenje demokratskog, institucionalnog i političkog okvira za Uniju do 2025. Naša Unija mora biti snažnija i čvršća pre nego postane veća.\nStrategija izlaže suštinske izazove sa kojima se zemlje Zapadnog Balkana suočavaju na evropskom putu. Novinu predstavlja snažno ohrabrenje partnerima da sprovedu neophodne reforme i smernice o koracima koje moraju preduzeti kako bi što brže napredovali ka pristupanju. Za Crnu Goru i Srbiju – zemlje sa kojima su pregovori uveliko u toku – dati su indikativni koraci koje treba napraviti kako bi se pristupni proces dovršio do 2025. Osim toga, Strategija će značajno povećati angažman EU sa šest zapadnobalkanskih partnera kroz vodeće inicijative u šest oblasti od suštinskog značaja.\nDa li Komisija menja svoju politiku proširenja?\nStrategija pojašnjava da su vrata EU otvorena za nove članice ako – i jedino ako – svaka pojedinačna zemlja ispuni kriterijume. Komisija ne menja svoju politiku proširenja: taj proces jeste i nadalje će biti zasnovan na zaslugama. Procena svake zemlje će se vršiti na temelju njenih postignuća.\nKako će Strategija biti sprovedena?\nPerspektiva proširenja Zapadnog Balkana je pre svega u rukama samih zemalja. One moraju da pokažu spremnost i da pod hitno intenziviraju napore za sprovođenje reformi koje imaju vitalni značaj – pre svega u oblasti vladavine prava, nezavisnosti pravosuđa i osnovnih prava – te moraju da dovrše svoju političku, ekonomsku i društvenu transformaciju. Kada je EU u pitanju, ona će svoje politike unaprediti kako bi ih bolje prilagodila transformacionim procesima u regionu. Strategiju prati i Akcioni plan sa šest konkretnih inicijativa usmerenih na ključne oblasti od zajedničkog interesa: vladavina prava, bezbednost i migracije, socio-ekonomski razvoj, saobraćajna i energetska povezanost, digitalna agenda, pomirenje i dobrosusedski odnosi. Konkretni projekti u ovim oblastima su predviđeni za period između 2018. i 2020.\nO kakvim vodećim inicijativama je reč?\nVodeće inicijative podržavaju transformaciju Zapadnog Balkana u nizu konkretnih područja u kojima je jača saradnja u međusobnom interesu zemalja. Konkretni projekti su predviđeni za šest utvrđenih oblasti za period 2018-2020. Evo nekoliko primera:\nVladavina prava: Proširenje detaljnih akcionih planova i praćenje usklađivanja sa standardima EU u svim zemljama Zapadnog Balkana. Poboljšanje ocenjivanja sprovođenja reformi, između ostalog novim savetodavnim misijama i ekspertskim misijama sastavljenim od stručnjaka iz država članica EU.\nBezbednost i migracije: Intenziviranje zajedničke saradnje u borbi protiv organizovanog kriminala, terorizma i nasilnog ektremizma te unapređenje bezbednosti granica i upravljanja migracijama uz podršku instrumenata i ekspertize EU. Poboljšanje koordinacije sa agencijama EU u oblasti bezbednosti granica i upravljanja migracijama.\nSocio-ekonomski razvoj: Proširenje Investicionog okvira za Zapadni Balkan, davanje većih garancija privatnim investicijama, podrška star-apovima i malim i srednjim preduzećima i olakšavanje trgovinske razmene. Stavljanje većeg akcenta na zapošljavanje i socijalne politike, uz veću finansijsku podršku sektoru socijalnog razvoja, konkretno sektoru obrazovanja i zdravstva. Dvostruko veća sredstva u okviru programa Erazmus+.\nSaobraćajna i energetska povezanost: Nova investiciona podrška inicijativama za razvoj povezanosti u okviru regiona i sa EU. Širenje svih dimenzija energetske unije EU ka regionu.\nDigitalna agenda: Definisanje plana za smanjenje naknada za roming, podrška razvoju širokopojasnih mreža i e-uprave, e-nabavki, e-zdravlja i digitalnih veština.\nPomirenje i dobrosusedski odnosi: Podrška za borbu protiv nekažnjavanja i ostvarivanje tranzicione pravde, između ostalog uz pomoć Regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima. Jačanje saradnje u oblasti obrazovanja, kulture, omladine i sporta; promocija kulturnog nasleđa i učešće u programu Kreativna Evropa.\nNa koji način će te ključne inicijative biti sprovedene? Da li će se povećati finansijska pomoć Zapadnom Balkanu?\nKako bi podržala sprovođenje novih vodećih inicijativa u okviru ove Strategije, Komisija predlaže povećanje postojeće finansijske pomoći za Zapadni Balkan do 2020. u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) kao dodatak već planiranoj sumi od 1,07 milijardi evra za region za 2018. koliko je predviđeno. Za realizaciju velikih investicija, konkretno u oblasti infrastrukture, biće .neophodna veća finansijska sredstva, bilo da se radi o saobraćaju, energetici ili digitalizaciji. Na proleće će biti uspostavljena posebna radna grupa koja će se starati o sprovođenju inicijativa.\nKoje prioritetne reforme Zapadni Balkan mora sprovesti kako bi zadržao verodostojnu perspektivu proširenja?\nGoruća pitanja za Zapadni Balkan jesu reforme u oblasti vladavine prava, osnovnih prava i dobrog upravljanja. Region mora da usvoji ove osnovne vrednosti EU energičnije i na kredibilniji način. Nepoštovanje tih vrednosti, između ostalog, predstavlja smetnju za investicije i trgovinu. Drugo, privrede zemalja u regionu moraju biti snažnije. Ekonomije u regionu su i dalje nekonkurentne, a karakteriše ih preveliko političko uplitanje i nedovoljno razvijeni privatni sektor, što se odražava na rast i zapošljavanje, naročito među mladima. Treće, zemlje Zapadnog Balkana moraju zajedno da rade na pomirenju i izgradnji dobrosusedskih odnosa. Među zemljama u regionu još uvek ima nerešenih bilateralnih pitanja. EU neće uvoziti takve sporove i nestabilnost koju oni podrazumevaju. Definitivna i obavezujuća rešenja sporova sa susedima se moraju pronaći i primeniti pre pristupanja svake zemlje.\nDa li se EU obavezuje na 2025. kao na datum pristupanja novih zemalja?\nGodina 2025. nije ni fiksni i ciljni datum pristupanja. Reč je o okvirnoj vremenskoj perspektivi koja odražava snažnu posvećenost EU verodostojnoj perspektivi proširenja za Zapadni Balkan. EU može imati više od 27 članica. Pristupni pregovori sa Crnom Gorom i Srbijom su uveliko u toku. Uz snažnu političku volju, sprovođenje realnih i održivih reformi i pronalaženje konačnih rešenja za sporove sa susedima, one bi potencijalno mogle biti spremne za članstvo do 2025. Takva perspektiva je izuzetno ambiciozna, a njeno ostvarivanje zavisi isključivo od realnih zasluga i rezultata svake pojedinačne zemlje.\nDa li se strategija odnosi samo na „predvodnike“, Srbiju i Crnu Goru, bez ostatka regiona?\nStrategija se tiče čitavog regiona Zapadnog Balkana. Crna Gora i Srbija su trenutno jedini kandidati sa kojima su pristupni pregovori u toku, pa su samim tim označene kao predvodnici. Strategija navodi indikativne korake koje Crna Gora i Srbija moraju da preduzmu kao bi dovršile pristupne procese do 2025. Ali Strategija jasno ukazuje na to da druge zemlje mogu da uhvate korak sa njima ili ih prestignu ukoliko ostvare objektivni napredak.\nDakle, da li će se Crna Gora i Srbija pridružiti EU 2025?\nKontrola nad datumom pristupanja je u rukama ova dva kandidata i zavisiće od njihovih zasluga. Potencijalna perspektiva pristupanja do 2025. je ambiciozna. Ona zahteva snažnu političku volju i postizanje značajnih i konkretnih rezultata. Crna Gora mora da ostvari konkretne rezultate, pre svega u oblasti vladavine prava i borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala. Što se Srbije tiče, njoj je potrebna snažna i kontinuirana politička volja za postizanje konsenzusa o ključnim reformama u oblasti vladavine prava i ekonomije, kao i na planu promocije pomirenja koje se mora podupreti sveobuhvatnom normalizacijom odnosa sa Kosovom. Za ostvarivanje ambiciozne perspektive pristupanja do 2025, neophodno je da se zaključi i sprovede sveobuhvatni, pravno obavezujući sporazum o normalizaciji.\nDa li je normalizacija odnosa između Kosova i Srbije uslov za dalji napredak Srbije na evropskom putu?\nNapredak Srbije i Kosova na evropskom putu je tesno povezan sa napretkom u normalizaciji odnosa. Trajna stabilnost u regionu se ne može postići bez efikasne i sveobuhvatne normalizacije odnosa između Beograda i Prištine, ostvarene kroz dijalog uz posredovanje EU. Usvajanje sveobuhvatnog, pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa je ključno za napredak Srbije i Kosova na evropskom putu.\nŠta Strategija nudi zemljama koje nisu „označene“ kao predvodnice? Kakva je njihova perspektiva pridruživanja? Da li će one imati drugačiji tretman i u manjoj meri biti predmet pažnje Komisije?\nSve zemlje Zapadnog Balkana imaju šansu da ostvare napredak na evropskom putu. Komisija ocenjuje sve zemlje na fer i objektivan način, na osnovu njihovih zasluga i prema brzini kojom ostvaruju napredak. Budući da su trenutno jedine zemlje koje vode pregovore, Crna Gora i Srbija su aktuelni predvodnici ovog procesa. Međutim, druge zemlje mogu da uhvate korak sa njima ili ih prestignu, ukoliko ostvare realni napredak. Albanija i Bivša jugoslovenska Republika Makedonija ostvaruju značajan napredak na evropskom putu i Komisija je spremna da pripremi preporuke za otvaranje pristupnih pregovora sa njima, na temelju ispunjenih uslova. Komisija će započeti pripremanje mišljenja o zahtevu Bosne i Hercegovine za članstvo nakon što BiH dostavi odgovore na upitnik. Uz trajni napor i angažovanje, Bosna i Hercegovina bi mogla da postane kandidat za pristupanje. Kosovo ima priliku da ostvari održivi napredak primenom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju kao i da napreduje na evropskom putu ukoliko to dozvole objektivne okolnosti.\nŠta ako buduće države članice blokiraju pridruživanje drugih zemalja Zapadnog Balkana?\nSve zemlje moraju da se uzdrže od zloupotrebe nerešenih pitanja u pristupnom procesu. U strateškom interesu predvodnika na evropskom putu je da se zalažu za težnje svojih suseda, a ne da ih u tim naporima spotiču. Zemlje u regionu su zavisne jedne od drugih i napredovaće brže ukoliko jedne drugima pomažu. Komisija novom Strategijom predlaže uspostavljanje posebnih aranžmana i preuzimanje neopozivih obaveza kako bi se obezbedilo da buduće države članice ne mogu da blokiraju pristupanje drugih kandidata na Zapadnom Balkanu.


VW Eos test Predstavljamo\nKako su u poslednje vreme gotovo svi modeli iz Volkswagenove game poprimili nova dizajnerska odličja, model Eos ostao je pomalo zapostavljen. Ipak, iz Volkswagena dokazuju suprotno, objavivši fotografije evoluiranog VW-ovog kabrioleta\nPrimenjene nove dizajnerske tendencije dobro su "legle" ovom modelu. Svetlosne grupe u potpunosti su redizajnirane, dok je zadnja sada izrađena u LED tehnologiji. Prisutna je i nova, hromirana maska hladnjaka, a dorađeni zadnji odbojnik sada u sebi ima integrisan difuzor, koji je tu više radi estetike. Instrumentacija je, takođe, blago osvežena, uz primetan broj tehničkih inovacija, kako u bezbednosti, tako i komforu.\nOčekivano od Volkswagena, kvalitet upotrebljenih materijala u kabini, kao i sama ergonomija, na veoma su visokom nivou. Veliko mesto na centralnoj konzoli zauzima novi multimedijalni sistem, sa ekranom osetljivim na dodir. Da bi se kupcu obezbedio što veći komfor korišćenja, uz pomoć unapređenog Keyless Access sistema može se sa udaljenosti podići i spustiti krov, kako bi se vreme namenjeno za uživanje u vožnji, što bolje iskoristilo. Cool leather sedišta ublažavaju nedostatke klasičnih kožnih sedišta, tako što reflektuju sunčeve zrake, što im omogućava da se pri vrućim letnjim danima, mnogo manje zagreju. Naravno, nalaze se na dugačkom spisku dodatne opreme, isto kao i Keyless Access i multimedijalni sistem. Što se tiče aktivne bezbednosti, Light Assist sistem automatski pali i gasi duge farove, u zavisnosti od saobraćaja ispred, a druga generacija Park Assist sistema olakšava parkiranje u urbanim uslovima.\nCool leather sedišta ublažavaju nedostatke klasičnih kožnih sedišta, tako što reflektuju sunčeve zrake, što im omogućava da se pri vrućim letnjim danima, mnogo manje zagreju\nUz primenu BlueMotion tehnologije, potrošnja već štedljivog dvolitarskog dizela primetno je smanjena. Ovaj agregat raspolaže sa 140 KS i 320 Nm obrtnog momenta, dok prosečna potrošnja sada iznosi 4,8 litara na pređenih 100 km, odnosno, smanjena je za 0,7 litara, čemu je doprineo i integrisan Stop & Start sistem. Paletu agregata upotpunjavaju i tri benzinske jedinice. Prva ima zapreminu od 1,4 litre i oslobađa 122 KS u slabijoj, odnosno 160 KS u snažnijoj verziji. Snažniji agregat, zapremine 2 litre, oslobađa 210 KS, a poznat je iz Golfa GTI. Transmisija je manuelna, šestostepena, dok se uz doplatu može dobiti i dobro poznata DSG transmisija, takođe sa šest stepeni prenosa.\nPremijerno prikazivanje novog, odnosno restilizovanog Eosa, najavljeno je za Salon automobila u Los Anđelesu, koji se održava od 17. do 28. novembra, a više je nego očigledno da Volkswagen "cilja" i na američko tržište, čiji su kupci pokazali visok interes za Eos. Volkswagen Eos, sada u novom, dopadljivijem odelu, do svojih kupaca stiže tokom januara naredne godine. Kao glavne konkurente imaće Renaulta Megane CC, Peugeot 308 CC i slične modele.\nCena za baznu verziju u Nemačkoj, prava je "sitnica" - gotovo 28.000 evra! Oni koji umeju da cene vetar u kosi, ovo im neće predstavljati prepreku, međutim, nekima će ova cifra zvučati jednostavno previše. Takav je i zaključak - ovo je automobil stvoren za uživanje i uži krug kupaca, a oni koji od svog “ljubimca” traže nešto drugo, moraće da preskoče ovu ponudu.\nVW Tiguan: Touaregovim stopama\nVW Touareg: Drugo, pa muško!\nVW Passat: Milioner\nVW Touareg: Novi Touareg