SRBIN NAPUŠTA LIVERPUL: Italijani 'zagrizli' za Grujića, na 'Enfild' stigla ponuda teška 13 miliona evra! - Evropske lige, Fudbal, Top News, Transferi\nSRBIN NAPUŠTA LIVERPUL: Italijani ‘zagrizli’ za Grujića, na ‘Enfild’ stigla ponuda teška 13 miliona evra!\nAleksandar Rakočević 18.07.2021., 13:48\nJoš uvek nisu dobili odgovor.\nMesecima unazad se priča oko toga gde će srpski reprezentativac Marko Grujić nastaviti karijeru. Poznato je da Jirgen Klop na njega neće računati u skorijoj budućnosti, a čak su ga i navijači Liverpula skoro uvrstili u igrače koji treba da napuste ‘Enfild’.\nPre nekoliko nedelja odjeknula je vest da je za srpskog vezistu zainteresovan Porto, međutim kako je vreme prolazilo, postalo je jasno da od ovog transfera nema ništa. U ovu ‘trku’ se uključio Sasuolo, a koliko su namere italijanskog tima ozbiljne, govori činjenica da su Italijani na Enfild poslali zvaničnu ponudu od 13.000.000 evra. Liverpul još uvek nije odgovorio a kako prenose portugalski mediji, koji prate dešavanja oko Grujićevog transfera zbog Porta, Redsi su kao poslednju cifru postavili 15.000.000 evra, pa je za sada ponuda iz Italije „na čekanju“. Zanimljivo je da dres Sasuola nosi i Filip Đuričić, takođe reprezentativac Srbije.\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde bi navodno najviše želeo da ostane u Portu, u kom je proveo prethodnu sezonu na pozajmici, ali sve je u rukama Liverpula, sa kojim ima ugovor do 30. juna 2023. godine.\nPrethodna vest IMAO JE ‘PUNE RUKE POSLA’: Atraktivna devojka tražila od Ronaldinja da mu se potpiše na nezgodno mesto, evo kako se on snašao! (VIDEO)\nSledeća vest POZNATO OD KOGA PRETI NAJVEĆA OPASNOST: Upoznajte Kairat – sve što treba da znate o Zvezdinom rivalu u kvalifikacijama za LŠ!\nIMAO JE ‘PUNE RUKE POSLA’: Atraktivna devojka tražila od Ronaldinja da mu se potpiše na nezgodno mesto, evo kako se on snašao! (VIDEO)\nPOZNATO OD KOGA PRETI NAJVEĆA OPASNOST: Upoznajte Kairat – sve što treba da znate o Zvezdinom rivalu u kvalifikacijama za LŠ!


Izjave vodećih javnih i političkih ličnosti - Politika 2003-2005 - Forum B92\nIzjave vodećih javnih i političkih ličnosti\nStarted by iPhuck10 , Jan 28 2005 21:07\nPosted 28 January 2005 - 21:07\nIzjave vodećih javnih i političkih ličnosti o statusu Kosova\nBeograd, 11. januar 2005.\nBogoljub Karić, predsednik pokreta Snaga Srbije zajedno sa Srpskim pokretom otpora i Novom Srbijom predstavio je projekat «Kosovo – evroregija». «Kosovo kao evroregija podrazumeva da Srbija ne izgubi deo svoje teritorije, da ga nije oduzela medjunarodna zajednica, nego da je napravljen kompromis gde na Kosovu punu samostalnost imaju ljudi koji žive dole i, što je najvažnije, njime će Srbi koji žive dole biti zaštićeni. Moj predleog je da EU od Kosova napravi nešto poput Šangaja i Hongkonga. (...) Usvajanjem koncepta evroregije, na Kosovu bi bili primenjeni najviši stepen autonomije i standardi koji važe u EU, a Srbija bi ostala u sadašnjim granicama. Vojvodina je već evroregija. Primena istog koncepta na Kosovu najbolji je način da Srbi i Albanci počnu da rade i privredjuju, da podignu svoj životni standard i bolje žive.»\n(Danas, 10. 01. 2005.)\nNebojša Čović, predsednik Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju: «Kosovo i Metohija može da ima vrlo visokou autonomiju, ali u sastavu Srbije. Ako je opredeljenje promena granica, što bi se dogodilo proglašenjem nezavisnosti, takav princip bi se morao primeniti na ceo region. Ako bi Albanci dobili pravo da na refernedumu odlučuju o svojoj samostalnosti, zašto to pravo ne bi dobili i gradjani Republike Srpske? Dakle, medjunarodna zajednica mora da odluči da li je za princip promene granica ili ne.\nVečernje novosti: kada bi priča o konačnom statusu mogla da dobije epilog? Premijer Koštunica tvrdi da se to neće dogoditi još decenijama...\nČović: U velikoj meri se slažem sa takvim pristupom. Pregovori tek počinju ove godine. Sada smo na pozicijama da nema nikakve promene bez rezolucije Saveta bezbednosti. Nema jednostranih, trostrnaih i petostrnaih odluka. Ako se status bude lomio brzo, biće to na našu štetu. Zato moramo insistirati da sve ide svojim redom – prvo povratak, pa standardi i demokratizacija, pa onda konačni status.\n(Večernje novosti, 10. 01. 2005.)\nMiloš Aligrudić, šef poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije: Kosmet definitivno ostaje deo Srbije! (...) Ustavom je, medjutim, potrebno predvideti neke prelazne odredbe, kojima će se definisati način utvrdjivanja konačnog statusa po pitanju stepena autonomije i drugih rešenja. To pitanje je neophodno ostaviti otvorenim u ustavu kako bi se izbeglo njegovo nakanadno menjanje kada Kosovo dobije svoj konačni status. Pregovori o konačnom statusu počeće kada se ispune standardi, na čemu insistira Vlada Srbije, ali sam siguran da do nezavisnosti neće doći».\n«Čisto i nismo sigurni da će 2005. moći da bude utvrdjen status Kosova i Metohije, jer jednostavno nismo došli u situaciju da dostignemo zadovoljavajući nivo standarda.»\n(Kurir, 11. 01. 2005.)\nZoran Lutovac, savetnik predsednika Srbije za ustavna pitanja: «I u novom Ustavu teritorija Kosmeta biće definisana kao sastavni deo Srbije, ali ako takav status bude promenjen, podrazumeva se i promena ustava. Ne mogu, medjutim, da tvrdim da će novi ustav biti donet u toku ove godine, jer nas u tom procesu očekuje veliki broj problema. Treba da se dogovorimo da li će ga izglasati ustavotvorna skupština, ili će biti donet po sadašnjoj proceduri. Ako se stvori društveni i politički konsenzus o ovim bitnim pitanjima , onda bi procedura mogla da se ubrza».\nTomislav Nikolić, zamenik predsednika Srpske radikalne stranke: «jedino gde ćemo ostaviti prostor za pregovore jeste pitanje stepena autonomije Kosmeta. To pitanje će morati da ostane delimično nedefinisano novim ustavom, da bi se izbegla potreba da se ponovo menja, ali će sve ostalo biti jasno precizirano».\nIvica Dačić, predsednik Glavnog odbora Socijalističke partije Srbije: «Ne dovodimo u pitanje neotudjivost naše teritorije, što nam garantuje i Rezolucija 1244. bez obzira na želje Albanaca i pojedinaca u Srbiji, Kosovo će ostati srpsko.»\nProfesor Momčilo Grubač, bivši predsednik Saveznog ustavnog suda i bivši minsitar pravde SRJ: Ustavotvorci nemaju drugi izbor, osim da Kosovo tretiraju kao neotudjivi deo Srbije. Ustavom se, medjutim, ne može odrediti stepen autonomije i uredjenje Kosmeta, jer konačni status još nije dogovoren. Kada se završe pregovori o statusu, onda može da se kaže da će južna srpska pokrajina imati identične uslove kao naša druga pokrajina – Vojvodina, pa ponovna promena ustava neće biti potrebna. Novi ustav bi se menjao jedino ako se status Kosmeta promeni, ali sa takvim crnim slutnjama ne treba ići u pregovore.


Dodatni termini u filharmonijskoj sezoni pod nazivom „Betoven je keva“ | Beogradska filharmonija\nDodatni termini u filharmonijskoj sezoni pod nazivom „Betoven je keva“\nŠef dirigent Gabrijel Felc ponovo predvodi Beogradsku filharmoniju i to dve večeri zaredom, u četvrtak i petak (24. i 25. oktobra) na Kolarcu od 20 časova. Na programu su „Eroika“ Betovena i „Metamorfoze“ Štrausa.\nGeneracije značajnih kompozitora stvarali su pod velikim uticajem Betovena i njegove ideje inkorporirali u svoj individualni muzički stil. A veza Riharda Štrausa i Betovena je očigledna i upečatljiva. Eho Betovenove čuvene Eroike, koja je ostavila neizbrisiv trag u istoriji muzike, Štraus pravi u svojim Metamorfozama. Ovo delo pisao je potresen bombardovanjem nemačkih gradova nakon Drugog svetskog rata, naročito razaranjem pozorišta koje je potpuno uništilo kulturni život.\nZbog velikog interesovanja za koncertne sezone, Beogradska filharmonija i ove godine uvodi dodatne termine za odabrane koncerte, dan uoči redovnih koncerata, odnosno četvrtkom na Kolarcu. Pod nazivom #Betoven je keva, ciklus ponovljenih koncerata čini pet najatraktivnijih programa iz filharmonijske sezone u celosti posvećene ovom kompozitoru.\nUlaznice za koncerte četvrtkom su u prodaji, a za nastup u petak tradicionlano će biti obezbeđeno 100 karata za stajanje, u prodaji sat vremena uoči početka koncerta na blagajni Kolarca.\nUlaznice za koncert u četvrtak možete kupiti na Biletarnici BGF kao i onlajn, preko novog tiketing servisa https://bilet.bgf.rs


Prema saznanjima Srne, ovo je prvi put da odluka Savjeta ministara o odobravanju sredstava za neku opštinu bude uslovljena donošenjem jednoglasne odluke neke lokalne skupštine.\n“Na prijedlog Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa donesena je i odluka o odobravanju sredstava opštini Srebrenica za prioritetne infrastrukturne projekte, utvrđene jednoglasnom odlukom Skupštine opštine Srebrenica, u iznosu 500.000 KM”, piše u toj odluci, saopšteno je iz Savjeta ministara.\nOpština Srebrenica nedavno je ostala i bez obećana dva miliona KM donatorskih sredstava.\nSredstva od dva miliona KM na investiciono-razvojnoj konferenciji u Srebrenici, u novembru 2015. godine, obećao je predsjedavajući Savjeta ministara Denis Zvizdić rekavši da će podržati lokalne infrastrukturne projekte, ali taj novac nikada nije stigao.\nNačelnik opštine Srebrenica Nenad Grujičić izjavio je ranije da je i ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović upoznat o tome da su iz Savjeta ministara obećana dva miliona KM za pomoć Srebrenici, te naglasio da opština posjeduje dokaze o korespondenciji koja je vođena.\nGrujičić je rekao i da je 27. juna prošle godine sa predsjednikom srebreničkog SDS-a Momčilom Cvjetinovićem bio na sastanku sa Šarovićem u Sarajevu i da su tada razgovarali o tim sredstvima, o mogućnosti naplate naknade za potopljeno zemljište i graničnom prelazu u Skelanima.\n“U javnosti je kasnije objavljena informacija da Srebrenica nema projekata za utrošak tih sredstava i mi smo dostavili 28 lokalnih projekata za koja su nam potrebna sredstva da ih realizujemo, ali zvanični odgovor nikada nismo dobili od Savjeta ministara”, pojasnio je Grujičić.\nŠarović je tvrdio da Savjetu ministara nikada nije predočeno da je neko u ime ove institucije na Investiciono-razvojnoj konferenciji 2015. godine u Srebrenici obećao izdvajanje dva miliona KM za razvoj te lokalne zajednice.\nOn je rekao da ne isključuje da su tada obećana sredstva, ali da treba pitati onog ko je tada govorio u ime Savjeta ministara.\nI Zvizdić je tvrdio da nikad nije rekao da će biti izdvojena dva miliona KM za infrastrukturne projekte u opštini Srebrenica. Srna\nTagovi: denis zvizdicinfrastrukturni projektimirko sarovicNenad Grujičićsrebrenica


Serverski sistemi i virtuelizacija - amber.rs\nU svakodnevnom radu datacentar-a savremenih kompanija virteulizacija svih raspoloživih IT resursa postojećeg ili planiranog sistema postala je standard bez kog dalji rad postaje neoptimalan, nefleksibilan i često ekonomski neisplativ.\nU cilju što većeg zadovoljstva i efikasnosti svojih klijenata, Amber Software svojim korisnicima sa uspehom nudi kompletne usluge za virtuelizaciju u sledećim segmentima:\nIsporuka i instalacija komponenti sistema\nImplementacija sistema i implementacija virtuelizacionog softvera\nU cilju implementacije virtuelizacionih platformi kao i ostalih korisničkih aplikacija na što kvalitetnijem i pouzdanom hardveru kompanija Amber Software sa ponosom ističe svoju saradnju i partnerski odnos sa kompanijama poput IBM, Dell-EMC i HP.\nAmber Software je u ovom segmentu u prilici da ponudi i implementira u potpunosti integrisane sisteme koji objedinjuju infrastrukturu i virtuealizacionu platformu.\nU skladu sa zahtevima korisnika, Amber Software kreira i prilagođena rešenja bazirana na proizvodima renomiranih svetskih kompanija.\nServerski sistemi – IBM, Lenovo, HP\nStoridž sistemi – Dell EMC, IBM, Lenovo\nSecurity rešenja – Checkpoint, Juniper Networks, Cisco systems, Fortinet\nU cilju efikasnog iskorišćenja IT resursa i značajnog smanjenja inicijalnog i operativnog ulaganja u IT došlo je do razvoja savremenog rešenja koje danas nazivamo virtuelizacijom. Virtuelizacija servera predstavlja tehnologiju koja omogućava da se na jedan fizički server “smesti” više virtuelnih servera, u cilju optimizacije sistema, povećanja bezbednosti, lakšeg održavanja i investiranja u hardver, prostor i električnu energiju.\nVirtuelizacija desktop infrastrukture podrazumeva tehnologiju pomoću koje se korisniku uz pomoć kompjuterske mreže isporučuje centralizovana virtuelna mašina iz računarskog data centra (radna stanica). Tehnologija zahteva servere na kojima se smeštaju virtuelne radne stanice, kao i fizički “tanki” klijent ili računar za komunikaciju sa serverima.


Novi član porodice „Aurus“ : Predstavljen prototip električnog motocikla /video/ - 11.03.2021, Sputnik Srbija\nNaučno-istraživački institut „Nami“ predstavio je prvi prototip električnog motocikla iz porodice „Aurus“, saopšteno je na stranici Ministarstva industrije i... 11.03.2021, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, rusija, aurus\n14:15 11.03.2021 (Osveženo: 01:10 26.08.2021)\n© Sputnik / Ilья Pitalev / Uđi u foto-galerijuAurus\nIstiče se da su specijalne verzije motocikala teške klase pogodne za izvršavanje čitavog niza zadataka jedinica Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva za vanredne situacije.\nObjava koju deli Minpromtorg Rossii (@minpromtorg)\n„Elektroenergetski sistem motocikla maksimalne snage 140 kilovata osiguraće potrebne dinamičke karakteristike u kombinaciji sa skladnim radom, bešumnošću i neophodnom rezervom snage. Dinamika ubrzanja motocikla od nula do 100 kilometara iznosi 3,7 sekundi“, navodi se u saopštenju.\nProjekat „Kortež“ koji je kasnije preimenovan u „Aurus“ realizuje se prema nalogu ruskog predsednika Vladimira Putina od 2012. godine.\nProjekat obuhvata luksuzne automobile za najviše državnike i u njega spadaju limuzina, sedan, miniven i terenac na jedinstvenoj modularnoj platformi. Projektom rukovodi Državni istraživački institut za automobile, uz partnerstvo sa grupom „Solers“ i stranim partnerima. Rusija je u taj projekat uložila 12,4 milijarde rubalja (189 miliona dolara).


Boško Obradović u nedelju u Kostolcu\nPredsednik Srpskog pokreta Dveri, Boško Obradović, posetiće sutra Gradsku opštinu Kostolac u okviru kampanje za lokalne izbore. Građani Kostolca sutra će biti u prilici da razgovaraju sa najaktivnijim poslanikom u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Boško Obradović će nakon susreta sa članovima i simpatizerima na ulicama Kostolca razgovarati sa Kostolčanima ujutro, posle 9 časova. Pozivamo građane…\n16. децембра 2017. Lokalne vesti\nNerazvojni budžet kojim će se nastaviti sa iseljavanjem iz Nove Varoši\nDana 11. decembra 2017. održana je javna rasprava o budžetu opštine Nova Varoš za nastupajuću 2018. godinu. Tim povodom predsednik opštine je izneo niz praznih obećanja, a koja imaju jedinu garanciju ,,obećali su nam iz Vlade“. Svedoci smo kako predsednik Vučić i Vlada Republike Srbije svake godine obećavaju iste investicije koje nikako da se ostvare.…\nAuto-put Beograd-Sarajevo nije u interesu srpskog naroda\nDveri kategorično zastupaju stav da trasa auto puta Beograd-Sarajevo, koja je juče usvojena u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, suprotna interesima Republike Srpske, odlukama Vlade Republike Srpske kao i srpskog naroda uopšte, sa obe strane reke Drine. Ova odluka je usvojena isključivo u cilju političkih interesa Bošnjaka tj. Sarajeva i donesena je za realizaciju bošnjačkog…\n15. децембра 2017. Saopštenja\nBoško Obradović u „Reč po reč“ na KaTV\nPredsednik Dveri Boško Obradović gostovao je 02.decembra 2017. na kraljevačkoj KaTV u emisiji „Reč po reč“.\n15. децембра 2017. Gostovanja\nPredstavljamo program građanima Kostolca sa kojim Srpski pokret Dveri izlazi pred njih na lokalnim izborima zakazanim za 24. decembar. Građani su razočarani u politiku i političke stranke. Za takav stav Dveri imaju potpuno razumevanje s obzirom da smo i ušli u politiku upravo iz razloga da građani povrate poverenje u svoje političke zastupnike. Zašto Kostolčani…\n15. децембра 2017. Lokalne vesti\nPoslanička pitanja Dveri na koja nema odgovora\nNarodni poslanik Dveri Marija Janjušević postavila je direktna pitanja ministrima, predesedniku države, predsedniku Narodne skupštine, tužilaštvu i REM-u o neverovatnoj činjenici da je Mlađan Dinkić, koga je i Aleksandar Vučić upozoravao da će ići u zatvor, oslobođen svih optužbi. Tužilaštvu za organizovani kriminal Molimo vas da nam dostavite obrazloženje razloga donošenja naredbe o odustajanju od…\n15. децембра 2017. Poslanička pitanja\nPolitikanstvo na delu – odbijena „Porodična deklaracija“ u Doljevcu\nNa poslednjoj sednici Skupštine opštine Doljevac, odbornik Dveri, Nenad Stojiljković, podneo je kao dopunu dnevnog reda Predlog porodične deklaracije – „Opština Doljevac – zaštitnik porodice“. Ova deklaracija je trebalo da bude osnovni dokument lokalne porodične politike kojim se izvršna vlast obavezuje da će štititi porodicu kao osnovnu jedinicu društva, jer prema važećem Ustavu i Porodičnom…\n14. децембра 2017. Lokalne vesti\nDveri Dragačevo spremne za nove lokalne izbore i preuzimanje vlasti\nSrpski pokret Dveri u Dragačevu spreman je za izlazak na nove lokalne izbore koji će se po svoj prilici održati u martu 2018. godine. Na sastanku proširenog sastava Uprave Dveri Dragačevo, održanom u Guči, 13. decembra, kome su prisustvovali predsednik Pokreta i narodni poslanik Boško Obradović i predsednik Izvršnog odbora Dveri Aleksandar Tanasković, predstavljen je…\nTribina Dveri Beograd: Vratimo parlament narodu\nDešavanja u Narodnoj skupštini pokazuju da je režim pribegao nasilju u svim varijantama: oduzimanje reči narodnim poslanicima, isključivanje sa sednica bez obrazloženja, izricanje laži na konferencijama za štampu… O svim ovim i drugim aktuelnim političkim događajima sa građanima će razgovarati narodni poslanici Srpskog pokreta Dveri Srđan Nogo i Marija Janjušević. Tribina će se održati u…\n14. децембра 2017. Tribine\nSrpska napredna stranka ne može da podnese nečiju čistu biografiju\nPonudio sam se da svojim znanjem pomognem svojoj zemlji i nadam se da ću to znanje moći i da primenim – rekao je dr Predrag Mitrović, potpredsednik Dveri, na sednici Odbora za finansije, predstavljajući se kao jedini protiv kandidat kandidatima Srpske napredne stranke, za izbor predsednika Saveta guvernera Narodne banke Srbije. Skupštinski Odbor za finansije,…\n14. децембра 2017. Saopštenja\nKostić: Đukanović priznao da su preci stanovnika CG bili Srbi\nPredsednik skupštinskog Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Ivan Kostić kritikovao je Mila Đukanovića zbog izjave da Srbi u Crnoj Gori ne mogu biti tretirani kao dijaspora, ali i konstatovao da je Đukanović tom izjavom potvrdio da su preci današnjih stanovnika Crne Gore bili Srbi. Đukanović je, prema navodima medija, kazao da „Srbi u…\n13. децембра 2017. Preporučujemo\n13. децембра 2017. Izjave


Usvojen predlog rebalansa programskog budžeta za 2016. godinu – Podrinske\nUsvojen predlog rebalansa programskog budžeta za 2016. godinu\nČlanovi Gradskog veća grada Šapca na današnjoj sednici utvrdili su predloge odluka i upoznali se sa dnevnim redom 9. sednice Skupštine grada. Najvažnije tačke odnose se na izmene i dopune Statuta grada Šapca, rebalans programskog budžeta za 2016. godinu i reviziju strategije održivog razvoja.\nKako je objasnio gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović, rebalans budžeta predstavlja usaglašavanje sa tekućim prihodima i rashodima grada Šapca i organizacionim promenama u samoj strukturi zbog izmena zakonskih propisa o javnim preduzećima i direktnim budžetskim korisnicima.\nBriga za održivi razvoj sastavni je deo planova i rešenja lokalne samouprave, i zato je Strategija održivog razvoja vrednovana kao jedan od osnovnih preduslova da građani žive bolje.\n– Zahvaljujući učešću velikog broja građana u odlučivanju i kreiranju strategije razvoja grada u naredne četiri godine, izrađen je kvalitetan strateški dokument koji omogućava da prema jasno utvrđenim pravilima, a po željama sugrađana, razvijemo naš grad u predstojećem periodu, istakao je gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović.


B92\t15.02.2019 12:28\nGradonačelnik Barija Antonio Dekaro planira da "udvostruči broj bicikala u gradu ove godine" i u tu svrhu će pokrenuti pilot-projekat koji će trajati četiri meseca, u okviru koga će se građanima plaćati da biciklom dolaze i odlaze sa posla.\nOnima koji biciklom dođu na posao ili u školu biće plaćano 20 centi po kilometru, odnosno maksimalno 25 evra mesečno, ili 125 kilometara mesečno.\nZa ovaj projekat može da se prijavi do 1.000 građana Barija. Na njihove bicikle biće ugrađen uređaj za praćenje kilometraže, na osnovu čega će se računati mesečna isplata. Za "obične" neposlovne vožnje biciklom biće plaćano 0,04 evra po kilometru.\nGrad će sa 100 evra pomoći kupovinu polovnog bicikla, 150 evra da se kupi novi ili 250 evra za nabavku električnog bicikla.


Na kupovinu auta stanovnici BiH potrošili više od milijardu marka @ InfoBijeljina \nUvoz automobila u Bosnu i Hercegovinu drastično je skočio unazad deceniju, i u pogledu broja uvezenih četvorotočkaša i kad je riječ o njihovoj vrijednosti.\nTako je, na primjer, u BiH 2010. godine uvezeno 32.695 auta, ukupne vrijednosti 462,57 miliona KM, dok je za 11 mjeseci lani uvezeno 67.535 automobila, koji su koštali čak 1,13 milijardi KM.\nZanimljivo je da je u ovom periodu uvezen približno isti broj novih vozila, dok je uvoz polovnjaka povećan za preko duplo.\nPodaci Uprave za indirektno oporezivanje BiH pokazuju da smo prije 10 godina uvezli 9.550 novih i 23.145 polovnih, dok je u pomenutom periodu 2019. uvezeno 10.189 novih i 57.346 polovnih auta.\nU udruženjima potrošača ističu da ovi podaci potvrđuju da većina građana sebi može da priušti samo polovne automobile. Naglašavaju da, s druge strane, auta nisu luksuz, odnosno da mnogi ljudi, htjeli ili ne, jednostavno moraju da ih imaju.\n– Međutim, zbog prilično lošeg standarda kojim žive velika većina građana BiH nema mogućnost za nešto više, osim da kupuje auta kojih Evropa želi da se riješi, a koja ne zadovoljavaju ekološke standarde i koja su prilično stara. Uprkos tome, naši preprodavci ih naplaćaju daleko više nego što vrijede, tako da ljudi najčešće moraju da dignu kredit kako bi kupili neki auto – ističe za Srpskainfo izvršna direktorka trebinjskog Udruženja građana „Oaza“ Nedeljka Ilijić.\nKad je riječ o kupovini automobila na kredit u BiH, statistika pokazuje da se, unazad par godina, građani sve više zadužuju. Tako je, prema podacima Centralne banke BiH, za kupovinu auta u 2016. dignuto 8,3 miliona KM, godinu kasnije 8,9 miliona, 2018. godine 8,5 miliona, a lani 9,7 miliona KM. Iznosi kredita za ovu namjenu su, međutim, kudikamo niži nego u periodu prije desetak godina. Naime, za kupovinu auta građani BiH su, na primjer, 2008. digli 43,2 miliona KM, godinu kasnije 30,7 miliona, a 2010. godine 21,5 miliona KM kredita.\nRanije analize pokazale su da automobile najviše uvozimo iz Njemačke, Francuske, Češke, Velike Britanije, Japana. U proteklom periodu, u najvećoj mjeri smo uvozili vozila marke WV, “audi”, BMW, “škoda”, “pežo”, “hjundai”…\nPrema podacima Centra za motorna vozila „EIB Internacional“, na našim drumovima su, ipak, najdominantnija „Folksvagenova“ vozila.\nFolksvagen „dizelaš“, star 17 godina, kupljen na kredit i pregledan jednom godišnje, pred registraciju – tako izgleda „foto-robot“ prosječnog automobila na našim drumovima.\nProsječna starost vozila u BiH upravo je oko 17 godina, a stručnjaci upozoravaju da starija vozila utiču na bezbjednost saobraćaja i nezgode. Upozoravaju da je, bez obzira na starost, bitno da su vozila tehnički ispravna.\nPrimjera radi, lani je u Srpskoj, u okviru 417.186 pregleda, neispravno bilo 64.645 ili 15,5 odsto vozila. Najčešće neispravnosti odnosile su se na svjetlosnu signalizaciju, sistem za kočenje, šajbe na vozilima, opremu vozila i sistem za upravljanje.\nNajskuplji automobil koji je prošle godine uvezen u BiH je “bentli kontinental GT kupe“, koji je sa uvoznim dadžbinama ukupno koštao 494.718 maraka. Na drugom mjestu je “rols rojs gost femili”, čija je cijena iznosila skoro 394.000 KM, dok je treći naskuplji automobil uvezen u BiH za 11 mjeseci lani koštao ukupno 354.806 KM, podaci su UIO.\nDeset najskupljih automobila, koji su u ovom periodu uvezeni, koštalo je više od 3,3 miliona maraka, a na ove automobile plaćeno je skoro 520.000 KM za dadžbine.


Pitao sam Tačija – koliki ti je zid oko kuće, tri metra - ebart\nPitao sam Tačija – koliki ti je zid oko kuće, tri metra\n"Prošlo je vreme kada su pojedini, za života, iz stranih država obezbeđivali sebi spomenike i nazive ulica u okviru prištinske administracije. To očigledno više neće biti svetski trend", smatra Nikolić.\n"I naravno Albanci su prevarili i od toga napravili čitavu predstavu u kojoj tvrde da su konačno suočili srpsku delegaciju sa nezavisnim Kosovom", rekao je Nikolić novinarima u Lisabonu.\n"To Mogerini nije potvrdila, a mi smo to odbacili kao uslov koji bi uopšte mogao da bude postavljen", naglasio je Nikolić.\n"Rekli su da su oni svoj cilj ostvarili, teritoriju zaokružili, suverenitet obezbedili i da njih ne interesuje više nijedan deo teritorije koji bi uzeli od Srbije kad imaju svoju državu i naravno to mora da vas izazove da im sve kažete. Mnogo toga smo im rekli i u vezi sa ponašanjem i u vezi sa zidom i neispunjavanjem obaveza, kao i u vezi sa budućnošću koju su namenili građanima KiM time što su doveli specijalne jedinice tamo gde ne smeju da budu", rekao je Nikolić.\n"Vi ste doveli i doterali sve što imate i od oružja i od oruđa, šta bi bilo da smo i mi doterali samo deo onoga što imamo? Da započnemo rat? Je l' to bila želja?", upitao je Nikolić.\n"Oni su rekli da nije imao nikakvo naređenje, nego da odluči na terenu. Šta da odluči? Da li je veliki mašinovođa, da li je mali, da li ima 50 putnika ili 100, koliko će da pobiju, šta će da rade?", rekao je Nikolić.


RTS :: Vazura: Sudija imao poziv na poluvremenu; Mrkela: Ko je zvao?\nFudbal Vazura: Sudija imao poziv na poluvremenu; Mrkela: Ko je zvao?\nponedeljak, 19. okt 2020, 07:16 -> 10:37\nDirektor FK Partizan Miloš Vazura, posle derbija protiv Crvene zvezde (1:1), izjavio je da je sudija Novak Simović sudio "po nalogu koji je telefonski dobio na poluvremenu".\n"Večiti" derbi, odigran 163. put, završen je bez pobednika, a posle utakmice rukovodstva suparničkih klubova nastavila su duel izjavama u medijima. Posle izjava Zvezdinog direktora Zvezdana Terzića, oglasio i direktor Partizana Miloš Vazura.\n"Izuzetno sam nezadovoljan zbog načina na koji nam je oteta pobeda nad Crvenom zvezdom. Pre jedanaesterca je dosuđen nepostojeći korner, tako je i izmislio situaciju da pokaže na belu tačku. Takođe je do 70. minuta prevideo crvene kartone za Sanoga i Kataija, što je takođe bilo očigledno. Očito je da je sudija Simović odradio svoj deo posla, u poluvremenu je primio poziv koji se ne odbija. Čestitam i njemu i nalogodavcu na obavljenom poslu", rekao je Vazura.\nNa ovu izjavu reagovao je sportski direktor Crvene zvezde Mitar Mrkela.\n"Vazura zamajava narod i laže i svoje navijače! Treba da bude konkretan i kaže ko je zvao sudiju u poluvremenu. Dosta je više tih pokvarenih izjava kojima pokušavaju da traže alibi za neuspehe. Tražimo da se Miloš Vazura javno izjasni šta znači ta izjava za medije da je neko u poluvremenu zvao sudiju. Ovakve paušalne izjave su nekorektne i ne priliče direktoru ozbiljnog kluba", istakao je Mrkela.\nKoronavirus odložio utakmicu Javor - TSC\nLalatović traži pomoć države: Moji igrači nemaju plate\nStadion u Napulju poneo ime "Dijego Armando Maradona"\nGrizmanova peta gol kola Lige šampiona


So: Manje je jedite, a više udišite u slanim sobama! – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nSve je više savjeta da se so, koja je jadan od najzdravijih sastojaka na našoj planeti koristi na najbolji mogući način – udisanjem aerosola tokom haloterapija u slanim sobama ili šetnjom pored mora.\nIako su količine soli koje se prirodno nalaze u sirovim namirnicama dovoljne za potrebe organizma, savremeni čovjek svakodnevno unosi značajan višak koristeći supe iz kesice, sosove, grickalice, suhomesnate proizvode i ostalu industrijski proizvedenu hranu i gazirane napitke, ali i dosoljavajući jelo za stolom.\nPrema podacima SZO, najviše soli u Evropi unose Turci, čak 18 grama dnevno, dok je stav SZO da je dovoljno 5 grama ili jedna kašičica soli na dan.\nPretjerana upotreba soli povezuje sa pojavom arterijske hipertenzije (povišenog krvnog pritiska) koja je bolest sama po sebi, ali i jedan od najznačajnijih faktora rizika za nastanak brojnih hroničnih nezaraznih bolesti, među kojima su infarkt, šlog, šećerna bolest, gojaznost, maligne bolesti.\nIstovremeno, tretmani u slanoj sobi učiniće vas zdravijim jer je naučno dokazano da pomažu u liječenju astme, bronhitisa, infekcije uha, grla i nosa, polenske alergije, prehlade i kašlja, stresa, umora, malaksalosti.\nUdisanjem čestica aerosola pomažete sebi jer one sadrže minerale koji učestvuju u brojnim fiziološkim procesima organizma, i to: željezo, kalcijum, magnezijum, bakar, cink, litijum, selen, piše Telegraf.


Siloviti Porto i Liverpul, Šahtjor ispred Napolija\nUtakmicama u E,F,G i H grupi završeno je ovosezonsko takmičenje po grupama u Ligi šampiona, a poznati su svi učesnici osmine finala koje počinje u ferbuaru 2018. godine.\n06. decembar 2017. 22:42\nFoto: EPA-EFE/ PETER POWEL\nLiverpul je kod kuće deklasirao Spartak iz Moskve sa čak 7:0 i tako zauzeo čelnu poziciju grupe E ispred Sevilje koja je neočekivano remizirala sa Mariborom 1:1.\nTrostruki strelac na "Enfildu" bio je Filipe Kutinjo, dok se dva puta u listu strelaca "upisao" Sadio Mane, a po jedan pogodak postigli su Muhamed Salah i Roberto Firmino.\nU Mariboru je domaći tim do vođstva doveo Tavares u desetom minutu, da bi konačan rezultat postavio Paulo Ganso u 75.\nPrvi je Liverpul sa 12 bodova, ispred Sevilje sa 9, dok će u Ligu Evrope trećeplasirani Spartak iz Moskve koji je sakupio šest bodova, a Maribor je poslednji sa tek tri osvojena.\nU grupi F Fejnord je iznenadio favorizovani Napoli slavivši 2:1, ali izabranicima Mauricija Sarija ne bi vredela ni eventualna pobeda budući da je Šahtjor kod kuće savladao Mančester Siti i tako sebi obezbedio drugo mesto na tabeli, bez obzira na ishod meča u Holandiji.\nPoveli su gosti na "De Kajpu" već u trećem minutu preko Zelinskog, ali je Jorgenen iskoristio sjajan centaršut Stivena Berhuesa, pa je poravnao rezultat nakon tačno pola sata, da bi veliku radost navijačima doneo Sen Žust golom u 90.minutu, što je bilo dovoljno za tek prvu pobedu holandskog velikana ove sezone u Ligi šampiona.\nU Ukrajini je Šahtjor odlično odigrao i potpuno zasluženo golovima Bernara i Ismailija slavio, dok je utešni gol za Ostrvljane bio delo Serhia Aguera i to iz penala u nadoknadi vremena.\nPosle šest odigranih kola prvi je u F grupi Mančester Siti sa 15 bodova, ispred Šahtjora sa 12, dok je tek treći Napoli sa 6, a poslednji Fejnord sa samo tri.\nU grupi G Porto je ubedljivom pobedom nad Monakom (5:2) obezbedio osminu finala Lige šampiona, dok je Bešiktaš trijumfom nad Lajpcigom u gostima još jednom pokazao da se nalazi u zaista fenomenalnoj formi, kao i da nijednom timu u nokaut fazi neće biti lako u dvomeču sa aktuelnim turskim šampionom.\nNa kraju je iza Bešiktaša sa 14 i Porta sa 10 bodova, završio upravo Lajpcig sa sedam, dok je najveće razočaranje ovogodišnje Lige šampiona ekipa Monaka koja je sa samo dva osvojena boda bila ubedljivo poslednja u jednoj od najlakših grupa ovosezonskog takmičenja.\nU H grupi viđene su dve pobede domaćih timova, Real je sa 3:2 pobedio Borusiju iz Dortmunda, dok je Totenhem lako porazio APOEL 3:0.\nPoveli su "Kraljevići" preko Borhe Majorala i Kristijana Ronalda veoma brzo sa 2:0, ali se slavni nemački tim "vratio" golovima Obamejanga, da bi tri boda Madriđanima doneo Lukas Vaskez, deset minuta pre kraja susreta.\nU Londonu je igrao samo jedan tim, a "Pevci" su golovima Ljorentea, Sona i Nkodua lako upisali još jednu pobedu u grupnoj fazi Lige šampiona ove jeseni, pa su potpuno zasluženo završili kao prvi u svojoj grupi sa čak 16 osvojenih bodova, tri više od velikog Reala, dok je trećeplasirana Borusija iz Dortmunda sa 2, isto koliko ima i poslednjeplasirana ekipa APOELA.\n"Vratili se" posle katastrofalnog starta\nPiše: Prvoslav Lešević\nReal Madrid klupski prvak sveta\nZvezda ispunila sva četiri cilja\nPiše: Ž. V.\nTuča navijača na početku derbija, 20 povređeno (FOTO)\nSavo Milošević: Huligani jači od države\nTeodosić - poseban igrač\nDug KK Partizan više od sedam miliona evra\nRemi u 156. "večitom" derbiju Zvezde i Partizana\nRukometašice Srbije devete na Svetskom prvenstvu\nĐukić bi Jovetića i Rukavinu\nMarina Maljković ponovo selektorka\nBjelica gledao Bogdanove trojke


Šta su KET i zašto su bitne | EU projekti\nKljučne tehnologije omogućavanja inovacija (Key Enabling Technologies – KET)\nKET je grupa šest tehnologija koje su ocenjene u okviru Evropske unije kao ključne za omogućavanje inovacija: mikro i nanoelektronika, nanotehnologija, industrijska biotehnologija, napredni materijali, nauke povezane sa transmisijom fotona i napredne manufakturne tehnologije. Sve navedene tehnologije imaju pristup i primenu u drugim industrijama, te su izuzetno bitne za napredak populacije. Procenjuje se da će zemlje koje u potpunosti budu eksploatisale mogućnosti KET tehnologija biti u boljoj poziciji da obezbede održivost svojih ekonomija narednih godina.\nKET obezbeđuju bazu inovacionog sektora i omogućuju stvaranje proizvoda kroz sve industrije, a mogu se primenjivati kako u stvaranju „zelenije” ekonomije, tako i modernizaciji industruja i razvoju čitavih novih industrija. Zbog toga je njihova važnost istaknuta kao ključni element Evropske industrijske strategije javnih politika.\nJedna od ključnih slabosti Evrope u pogledu primene KET tehnologija jesu upravo teškoće prevođenja znanja u tržišno naplativa dobra i usluge. Ovaj jaz je u okviru EU identifikovan kao evropska „Dolina smrti”, budući da se KET sve manje primenjuje u domenu patenata i inovacija unutar EU, a sve više se izvozi u zemlje izvan zajednice.\nZbog svega navedenog KET će biti jedan od prioriteta Evropskih industrijskih javnih politika i Strategija Evrope za KET će ciljati upravo rast eksploatacije ovih tehnologija kako bi došlo do ekonomskog porasta Unije i otvraranja novih radnih mesta.\nEvropska Strategija za KET\nEvropska komisija radi na širem spektru inicijativa kao deo strategije povećanja prisustva KET tehnologija u ekonomijama unutar EU. To uključuje podršku investiranju u KET, KET opservatoriju, ali i podršku malim biznisima da kako bi patente i znanja iz KET-a uključili u svoje poslovanje, trgovinu i veće industrijske projekte.\nZbog svega navedenog, ove ciljeve Evropske unije treba imati u vidu i prilikom pisanja svojih projekata okrenutih ka inovacijama i patentima, a akcije koje će EU sprovesti u ovom domenu možete pogledati pute ovog linka.\nTagsbiotehnologija, EU projekti, EU-projekti.rs - Portal o EU fondovima i projektima, evropa, evropska strategija, Evropska unija, fotoni, industrija, inovacije, nanotehnologije, nauka, strategija, transfer znanja, vestine


Gigant planira i da istovremeno proizvodnju zadrži na stabilnom nivou ako južnokorejske vlasti pristanu na predlog o restrukturiranju poslovanja u vrednosti od 2,8 milijardi dolara.\nTo se navodi u dokumentu koji je GM dostavio vlastima u Seulu, a u koji je Rojters imao uvid.\nGM je prošlog meseca najavio da će ugasiti jednu fabriku u gradu Gunsan, jugozapadno od Seula, i da razmatra sudbinu preostale tri fabrike u toj zemlji.\nAutomobilski gigant iz Detroita, u čijem je vlasništvu 77 odsto udela u kompaniji GM Koreja, u pregovorima je sa južnokorejskim vlastima o predlogu restrukture, jer 17 posto udela u toj kompaniji pripada državnoj banci Koreja divelopment benk (KDB).\nPreostalih 6 odsto je "u rukama" kineske kompanije SAIC Motor korp.\nU planu dostavljenom vladi, kompanija GM Koreja predlaže smanjenje broja zaposlenih na 11.000 sa 16.000, a budući da u pogonu u Gunsanu radi samo 2.000 ljudi, očigledno je da će otpuštanjima biti pogođeni i radnici u drugim fabrikama.\nTakav predlog bi, kako ocenjuje Rojters, mogao da "satera u ćošak" južnokorejsku vladu, jer predsednik želi da sačuva više hiljada radnih mesta, ali bi se, s druge strane, mogao suočiti sa besom javnosti, ako novac poreskih obveznika iskoristi za pomoć GM-u.\nU dokumentu, GM takođe predlaže da u narednih 10 godina otvori 1.100 novih radnih mesta, plus da u Južnoj Koreji proizvede dva nova sportska vozila. Iz vlade poručuju da će odluku o podršci GM-u doneti nakon sprovođenja dubinske analize njenog poslovanja u toj zemlji.


Premijer Vojvodine dr Bojan Pajtić posetio Carnex | MK Group\nPremijer Vojvodine dr Bojan Pajtić posetio Carnex\nEkološki problemi su istorijski, veliki problemi u Srbiji, a naročito duž Velikog Bačkog kanala. Imajući to u vidu, kompanija Carnex je počela izgradnju postrojenja za tretman otpadnih voda, koja će se dalje ispuštati u centralno postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda Opštine Vrbas. Na taj način Carnex daje svoj doprinos rešavanju višedecenijskog problema sa kojim se lokalna zajednica, ali i kompanija suočavaju.\nOvim povodom, Carnex je danas posetio predsednik vojvođanske Vlade dr Bojan Pajtić, pokrajinski sekretar za rad, zapošljavanje i jednakost polova Miroslav Vasin, direktor VIP Fonda Branislav Bugarski i predsednik opštine Vrbas Željko Vidović.\n“Carnex je, u okviru svog investicionog plana, već namenio 3,5 miliona evra za unapređenje ekoloških pitanja, a izgradnja ovog postrojenja predstavlja jedan od prioriteta u planiranim investicijama kompanije. Vrednost izrade projekta, kao i izgradnja postrojenja, iznosi više od 2 miliona evra. Rokovi završetka izgradnje zavisiće od dinamike izvođenja građevinskih, mehaničkih i električarskih radova, a za ovaj značajan posao Carnex će angažovati građevinske firme iz Srbije”, istakao je generalni direktor Carnex-a Hugh McReynolds koji je, osim radova na izgradnji postrojenja za tretman otpadnih voda, sa gostima obišao i proizvodne pogone Carnex-a, te pokazao modernizovan proces proizvodnje.\nUprkos ekonomskoj klimi, Carnex nastavlja sa investicijama u preko potrebni razvoj. Uz podršku većinskog vlasnika, uprava Carnex-a nastavlja da oblikuje kompaniju sa ciljem da je osposobi za ispunjenje budućih zahteva. Do sada je u Carnex uloženo više od 20 miliona evra.\nPremijer Vojvodine je istakao da, kada je reč o većinskom vlasniku Carnex-a Fondu Ashmore, rezultati ulaganja i rada su vidljivi. Danas je, prema njegovim rečima, ova kompanija u potpunosti stala na noge, jer su plate radnika 380 evra sa tendencijom rasta.\n„Zaposleno je 1.700 ljudi i još 200 lica u kooperativnim poslovima, tako da skoro 2.000 porodica živi od ove fabrike. Važno je naglasiti da 20 odsto proizvodnje ide u izvoz, dok se preostali deo raspoređuje na našem tržištu i tu zauzimaju, po kvalitetu i kvantitetu, zavidno mesto. Mi, kao pokrajinska vlada ćemo i dalje podržavati projekte fonda Ashmore, naročito ovaj koji je vezan za izgradnju prečistača otpadnih voda, jer svi znamo sa kakvim se problemima opština Vrbas suočavala svih ovih godina, još od prvog svetskog rata, kada je Veliki Bački kanal postao neupotrebljiv“, izjavio je premijer Pajtić i dodao da će podržati Carnex uključivanjem u ovaj značajni ekološki projekat i stručne ljude iz JP „Voda Vojvodine“, a sa druge strane Carnexu će pružiti i mogućnost preko Pokrajinskog sekretarijata za rad, zapošljavanje i ravnopravnost polova otvaranje još novih radnih mesta.


Od vajkada su ljudi ovog kraja znali za blagotvornost bukovicke kisele vode. Jos pre 1811. godine njom je svoje zdravlje krepio znameniti srpski prosvetitelj, Dositej Obradovic.\nNa licni zahtev kneza Milosa Obrenovica dopremana je u "butelama" i koriscena na dvoru kao stona voda.\nU prvoj deceniji ovog veka pocinje rucno flasiranje bukovicke kisele vode "Knjaz Milos" podignutom nad istoimenim izvorom.\nPrvo strucno priznanje za lekovitost ova voda je dobila od E.Lindenmajera, nacelnika saniteta Knjazevine Srbije pocetkom proslog veka, da bi se, kao stona voda, u decenijama ovog veka okitila najvisim medjunarodnim odlicjima za kvalitet (1906. U Briselu, 1907.u Londonu, 1996.u Briselu i Varni).\nBlagotvorna svojstva bukovicke kisele vode koriscena su tokom dva veka za okrepljenje i lecenje. Danas se u banjskom lecilistu "Bukovicka banja", na bazi lekovitosti mineralnih voda, gline i klime, primenjuju najsavremenije terapeutske metode u lecenju oboljenja gastrointestinalnog i hepatobilijarnog sistema, bolesti respiratornog, kao i povrede i oboljenja lokomotornog sistema.


"Javi se dvoje, troje ljudi dnevno, a pričamo o platama od 800 EUR"\nPojedine kompanije u Srbiji suočavaju se sa nedostatkom radne snage, zbog odlaska velikog broja ljudi iz Srbije. Za određene poslove u Srbiju se uvozi radna snaga, a kako taj proces izgleda objasnio je Stefan Šurlan iz kompanije Insako rent, koja se bavi transportom i dostavom hrane, koja je za potrebe poslovanja angažovala radnike iz Uzbekistana.\n“Ljudi ne znaju i da u poslednje vreme mnogo radnika iz Turske radi na građevini i većinu ovih zgrada što se grade po gradu radi strana radna snaga. Mi smo došli do toga da trenutni kada zapošljavamo dostavljače nama se javi dnevno dvoje troje ljudi, nekada se na oglas javljalo 100 ljudi, a pričamo o platama od 800 evra pa na više, za posao gde treba da odnesete hranu od tačke A do tačke B. Mi smo prvi u Srbiji koji su zapsolili ljude iz Uzbekistana, s obzirom da je to bivša sovjetska republika, lako nauče srpski i dosta su slični nama“, priča Šurlan za N1.\nPodseća da je dugo postojao trend da “naši ljudi odlaze u druge zemlje“.\n“Ja smatram da je dobro plaćen radnik dobar radnik, tako da mislim da i poslodavci koji do sada nisu bili pošteni su naterani da budu bolji. Mi imamo tu situaciju da Srbima ne plaćamo stan i možemo da im damo platu od 800 eva pa na gore, a stranim radnicima s obzirom na to da im plaćamo smeštaj, radne dozvole, avionske karte, prosečne plate se kreću oko 500 evra“, kaže on.\nProcedura zapošljavanja stranaca\n“Prvo morate da se javite njihovoj agenciji za zapošljavanje, pa našoj Nacionalnoj službi za zapošljavanje, gde postoji dokumentacija za koju se nadam da će u budućnosti postati lakša. Nakon što završite tu proceduru i papirologiju vi garantujete za njih da nisu osuđivani, da su došli samo da rade, da neće koristiti Srbiju samo kao transportnu rutu. Kada sve te procedure prođete i kada prođe provera naših službi i policije koja dolazi na adresu da vidi kako oni izgledaju, u kakvim uslovima žive, vi ste onda dobili radnika kojeg ste obučili i pripremili za rad u Srbiji“, naglašava Šurlan.\n“Na primer, mi smo mogli da budemo bezobrazni i da, recimo, kupimo kineske električne bicikle, s obzirom na to da oni rade sa njima, da im damo smeštaj na kojem je njih 30 na jednom mestu, ali ne radimo to. Jedan električni bicikl koji oni koriste košta oko dve hiljade evra, pa smo gledali da što više bude povezano sa domaćom proizvodnjom pa su bicikla srpske proizvodnje, plaćamo stanove ljudima iz Srbije…“ objašnjava Šurlan.\n“A i morate biti svesni da nam ljudi odlaze…“ zaključio je Šurlan.\nSrbija/stefan šurlan/uvoz radne snage/uzbekistan


Izvoz pšenice iz Srbije podbacio, kukuruz se više prodaje na inostranom tržištu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Izvoz pšenice iz Srbije podbacio, kukuruz se više prodaje na inostranom tržištu\nIzvoz pšenice iz Srbije tokom 2020. godine i 2021. izgubio je trku sa kukuruzom, pa će ove godine biti izvezeno oko 500.000 tona, umesto očekivanih više od milion tona, rekli su danas izvoznici tog poljoprivrednog proizvoda.\nZastoj u prodaji pšenice na domaćem tržištu radi izvoza nastao je kada je sredinom januara cena skočila naglo sa 15-16 dinara na 22-23 dinara, pa su proizvodjači smanjili ponudu za prodaju u očekivanju daljeg rasta cene.\nTaj „vakum“ u trgovini pšenicom iskoristili su izvoznici kukuruza i zauzeli barže, pa je to dodatno usporilo njen izvoz iako je sada povećana ponuda.\nDirektor udruženja malinara i fabrika testenina „Žitounija“ Zdravko Šajatović rekao je za Betu da je od jula prošle godine do februara ove godine izvezeno 430.000 tona pšenice, a od oktobra do marta oko 1,86 miliona tona kukuruza.\n„Od oktobra 2020. godine, posle berbe, kukuruz je imao prioritet u izvozu pa je ostvaren odličan rezultat za pet meseci i ako se nastavi do septembra trebalo bi da se izveze oko tri miliona tona“, rekao je Šajatović.\nDodao je da je kukuruz prodat na stranim tržištima po cenama od 14,5 do 23 dinara po kilogramu i da je prošle godine izvezeno više od tri miliona tona.\nStručni konsultant firme „CHS Srbija“, koja je medju najvećim izvoznicima pšenice i kukuruza, Miroslav Debeljsčki rekao je da na inostranom tržištu više nema interesovanja za kupovinu pšenice i da će se izvoziti samo ona koja je do sada kupljena od domaćih proizvodjača.\n„Puna su skladišta do sada kupljene pšenice koja će se izvoziti do kraja aprila, a kupci je više i ne traže zato što se bliži žetva i nova će biti jeftinija oko 20 evra po toni“, rekao je Debeljsčki.\nDodao je da su domaći proizvodjači očekivali cenu od 25-26 dinara po kilogramu i da su smanjili ponudu u vreme kada je trebalo da se najviše izvozi, a očekivalo se da će se inostranom tržištu prodati oko milion tona.\nDebeljsčki je rekao da je teško proceniti koliko još ima pšenice za prodaju jer je rasuta po malim skladištima, a da će se tokom aprila izvoziti već kupljena pšenica koja čeka na transport, ukupno oko 100.000 tona.\nOn je rekao da je kukuruz još tražen na svetskom tržištu i da će se, od prošlogodišnjeg roda od oko osam miliona tona, izvesti više od tri miliona tona.


Ministrova liječeća diplomatija – inmedia.ba\nMinistrova liječeća diplomatija\n0 27 Septembra, 2012 13:42\nLagumdžija u New Yorku, od libijskog predsjednika El Magriafija, tražio da pomogne Vladi FBiH u preuzimanju vlasništvo nad „Bosnalijekom“!?\nZlatko Lagumdžija, ministar vanjskih poslova BiH, boravak u New Yorku na zasjedanju Generalne skupštine UN-a iskoristio je za više bilateralnih susreta sa stranim državnicima i diplomatama.\nPored ostalih, Lagumdžija se sreo i Mohamedom Yousefom el Magriafijem, predsjednikom Generalnog nacionalnog kongresa Libije, predsjednikom Libije u prelaznom periodu.\nKako saznaje „Slobodna Bosna“, najveći dio razgovora sa libijskim predsjednikom Lagumdžija je „potrošio“ raspitujući se o tome ko trenutno vodi Libiijski investicioni fond (ESDF) koji ima vlasnički udio u „Bosnalijeku“.\nPozivajući se na ulogu i zasluge Bosne i Hercegovine u svrgavanju režima Moamera Gadafija, odnosno na glasanje za Rezoluciju o Libiji u Vijeću sigurnosti UN-a, Lagumdžija je od libijskog „prelaznog“ predsjednika tražio da pomogne u nastojanjima Vlade Federacije da postane većinski vlasnik „Bosnalijeka“!?\nPodsjetimo, Libijski investicioni fond vlasnik je 8,78 posto dionica „Bosnalijeka“. Logično bi bilo da je Lagumdžija od predsjednika El Magrifija tražio povratak „Bosnalijeka“ na tržište Libije, međutim i ovaj diplomatski susret on je iskoristio/zloupotrijebio za vlastite privatne i stranačke interese i ambicije.(S. Avdić)\nJulian Assange proglašen neprijateljem SAD-a


5 najboljih aplikacija za parkiranje – Povoljne-navigacije\n5 najboljih aplikacija za parkiranje\nPronalaženje vašeg vozila nakon dugog i stresnog dana može biti prava glavobolja, posebno ako je parkirano na ogromnom parkingu. Na sreću, postoji nekoliko aplikacija koje vam mogu pomoći da pronađete svoje vozilo na bezbolan način. Evo kompilacije najboljih aplikacija za lociranje vašeg parkiranog vozila.\nAko tražite jednostavno i efikasno rešenje, aplikacija za lociranje parkiranih automobila je napravljena za vas. Zove se Car Locator. Ova aplikacija ima odlične recenzije na internetu i znamo zašto.\nLokator parkiranog automobila neće pokušati da vas zatrpa sa milion stvari za koje je samo pola dobar. To će vam pomoći da pronađete parkirane automobile na vreme, a odlično se snalazi u ovom zadatku. Interfejs je veoma jednostavan za korišćenje i jasno pokazuje funkciju fiksiranja lokacije parkiranog automobila. Aplikacija dobija lakoću korišćenja za predviđenu svrhu.\nSvako može preuzeti Car Locator, lako zaključati svoj automobil i pronaći ga bez ikakvih problema. Rutama do automobila se upravlja kroz besprekornu integraciju sa Google mapama, što je još bolje jer je Google-ova usluga lokacije bez premca, svi smo uvereni.\nJedina negativna stvar je da se aplikacija mora platiti, ali je i dalje jeftina.\nPreuzimanje: Car Locator (Plaćanje: Manje od jednog evra)\nEasyPark je takođe veoma jednostavan za korišćenje, iako radi malo drugačije od Parkify Car Locator. EasyPark radi bez potrebe da ručno registrujete lokaciju svog automobila. Aplikacija se takođe integriše sa praktičnim Google mapama. EasyPark dodaje sloj složenosti u odnosu na Parked Car Locator jer vam omogućava da sinhronizujete aplikaciju sa Bluetooth uređajem vašeg vozila, a zatim koristite taj metod da pronađete svoje parkirano vozilo.\nDobra vest je da čak i ako vaše vozilo nema Bluetooth vezu, i dalje možete da se povežete na EasyPark i podesite lokaciju svog automobila. Metoda koju aplikacija koristi za registraciju vašeg vozila je veoma laka za korišćenje i laka za korišćenje, a možete čak i da imenujete i platite parking, samo treba da sinhronizujete njenu kreditnu karticu sa aplikacijom. Aplikacija je prilagodljiva i kroz razne menije se lako kreće, što Parkifi čini odličnom opcijom ako imate Apple ili čak Android telefon.\nPreuzimanje: EasyPark za iPhone (besplatno)\nVerovatno ste mnogo čuli o tome, ali Google mape su pune zanimljivih i manje poznatih funkcija. Jedna od tih karakteristika je snimač parking mesta za vaš automobil. Kada registrujete svoje vozilo i pratite uputstva u Google mapama, sve radi kao sat.\nMeđutim, jedan mali nedostatak Google mapa je to što čuvanje lokacije vašeg automobila nije tako lako. U stvari, samo otkriti kako da sačuvate lokaciju vašeg automobila je malo komplikovano.\nDa biste sačuvali svoje parking mesto u Google mapama, jednostavno kliknite na plavu tačku koja označava vašu lokaciju. Kada to uradite, pojaviće se meni sa opcijom da sačuvate tu lokaciju kao parking mesto za vaše vozilo. Iskreno, ovo je moglo da se primeni malo bolje. Aplikacija uopšte ne ukazuje da ima ovu funkciju, tako da je malo verovatno da biste to primetili.\nBez obzira na to, nakon što podesite Google mape da registrujete svoje vozilo, lako je pratiti uputstva za povratak. S obzirom na to da je Google tokom godina usavršio smer svojih aplikacija, ne čudi da je navigaciona strana iskustva vrhunska. Da biste saznali više o Google mapama na Carplay-u, obavezno pogledajte naš post na blogu.\nPreuzimanje: Google Maps iOS (besplatno)\n4. KORISTITE AR DA PRONAĐETE AUTOMOBIL\nFind Your Car With AR (proširena stvarnost) je zabavna i jednostavna aplikacija za iPhone. Pronađite svoj automobil koristeći proširenu stvarnost. Pokušajte da promenite proces pronalaženja automobila dodavanjem malo AR u mešavinu. Proširena stvarnost je uglavnom trik, ali celokupno iskustvo aplikacije je zabavno i lako.\nNakon preuzimanja, moći ćete da sačuvate lokaciju svog vozila i da je odmah pronađete preko korisničkog interfejsa koji koristi AR za pronalaženje vašeg automobila. Kada prvi put otvorite aplikaciju, ona će od vas tražiti da registrujete lokaciju svog vozila sa znakom koji glasi: Parkiram ovde! Ovo je lepo, pogotovo jer mnoge druge slične aplikacije ne objašnjavaju eksplicitno kako da sačuvate lokaciju vašeg vozila, što je neverovatno s obzirom na prirodu ovih aplikacija.\nJoš jedna lepa karakteristika je mali podsetnik koji će vas obavestiti kada ste u blizini parkiranog automobila. To je mali detalj, ali je veoma koristan. Druge aplikacije na ovoj listi neće vam reći da ste odmah pored parkiranog automobila osim ako se ne potrudite da pitate za pravac, što je gubljenje vremena ako to učinite.\nPreuzmite: Pronađite svoj automobil sa AR (dostupna besplatna i premium verzija)\nApple PlansMaps) je odličan alat za navigaciju sa mnogo zanimljivih funkcija. Stoga nije iznenađujuće što je Apple svojoj aplikaciji za navigaciju ponudio mogućnost snimanja gde je vozilo parkirano. Slično Google-ovom pristupu, Apple je ovu funkciju obezbedio veoma tiho, sve dok je tražite. Šteta što je Apple odlučio da sakrije ovu funkciju, jer Apple Maps pruža odlična uputstva koja se lako prate za pronalaženje vašeg parkiranog automobila.\nIzvorna iPhone aplikacija nudi veoma interesantnu funkciju: čuva sliku vašeg parkiranog automobila i njegovu lokaciju. Ova funkcija je posebno korisna na prepunim parkiralištima. Nepotrebno je reći da kada sačuvate lokaciju svog automobila, lako je kretati se aplikacijom i pronaći put nazad do automobila.\nApple je očigledno posvetio većinu svojih resursa svojoj internoj aplikaciji za navigaciju, tako da mnoge neobičnosti i neprijatnosti koje biste očekivali od samostalne aplikacije ovde jednostavno ne postoje. Apple Plans je moderna elektrana koja savršeno funkcioniše. Jedna manja zamerka je što je, kao i Google mape, ova funkcija zakopana nakon činjenice.\nU međuvremenu, ako ste obožavatelj Apple-a, morate da koristite Apple CarPlay da biste izvukli maksimum iz vožnje.\nPreuzmite: Plans za iOS (besplatno)\nZABORAVLJANJE GDE JE PARKIRAN VAŠ AUTOMOBIL SADA JE PROŠLOST\nAko preuzmete jednu od aplikacija na ovoj listi, nikada više nećete zaboraviti lokaciju svog parkiranog automobila. Svaka od ovih aplikacija je solidna opcija za bezbedno vraćanje u automobil, a neke od njih nude nekoliko dodatnih funkcija.\nNije bitno koju od ovih aplikacija izaberete, jer sve dobro funkcionišu, ali preuzimanje barem jedne je apsolutno neophodno za vaš digitalni alat.\nVećina ovih aplikacija je dobro kompatibilna sa Apple Carplay-om, što će vam omogućiti da imate pregled direktno na početnom ekranu.


Nole: Nisam bitan ja, već Srbija\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković potvrdio je da neće igrati za Srbiju u duelu sa Argentinom u četvrtfinalu Dejvis kupa.\nSelektor nije zvao Noleta, a on planira da igra\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković rekao je da postoji mogućnost da nastupi za Srbiju u Dejvis kupu.\nSrbija kao nikada do sada, sa Novakom na čelu\nSelektor Dejvis kup reprezentacije Srbije Bogdan Obradović poručio je da je cilj srpskog tima u 2015. godini da ponovo osvoji titulu.\nObradović: Novak će preteći Federera\nNovak Đoković od 15.00 bije bitku sa Stanislasom Vavrinkom za trofej Rolan Garosa. Uloga favorita je na strani srpskog asa, ali daleko od toga da Švajcarac želi da bude ikebana i nemo posmatra...\nVestionline, Naše Novine 1 komentar\nTeniski svet jedva čeka drugi Grend slem sezone, da vidi hoće li predviđanje Rodžera Federera, da Novak Đoković nije prvi favorit u Parizu, da se ispostavi netačnim. S obzirom na to kakav je...\nVIDEO: Kad Novak zapeva Čolin hit\n"Srbija i Hrvatska velike i prijateljske zemlje"\n"Kralj" u Kraljevu\nDejvis kup reprezentacija Srbije od je kompletna pošto je u Kraljevo doputovao najbolji teniser sveta Novak Đoković.\n"Želimo pobedu protiv Hrvata"\nSelektor srpskih tenisera Bogdan Obradović rekao je da ne beži od činjenice da je Srbija favorit protiv Hrvatske u meču prvog kola Dejvis kupa, ali je istakao da on i igrači neće srljati niti...\nNovak igra protiv Hrvata!\nUgovor između Teniskog saveza Srbije i grada Kraljeva je potpisan. Meč "orlova" i Hrvatske biće odigran u centralnom delu naše zemlje, a selektor reprezentacije Bogdan Obradović obradovao je...\n"Dočekaćemo Hrvate u Kraljevu"\nPredsednik Upravnog odbora Teniskog saveza Srbija (TSS) Toplica Spasojević rekao je da ...


Za šest meseci rada preko 10.000 prijava - Ozon Media\nU prvih šest meseci rada Кontakt centra za republičke inspekcije primljeno je preko 10.000 predstavki, od toga najviše za tržišnu inspekciju i Inspektorat za rad.\nU početku je najviše primedbi bilo na visoke cene hrane, lekova i medicinske opreme, a sada se najviše žale na nepoštovanje epidemioloških mera.\nNepoštovanje preventivnih mera može se prijaviti putem jedinstvenog Кontakt centra za inspekcije, i to posredstvom portala www.inspektor.gov.rs ili pozivom na broj telefona 011/63-50-322.\nJedinstveni Кontakt centar republičkih inspekcija je jedinstveno upravno mesto za sve 44 inspekcije gde građani i privreda mogu da izjave sumnju u eventualnu zakonitost ili usklađenost sa pojedinim obavezujućim propisima. Operateri centra i analitičari predstavku obrađuju i prosleđuju nadležnoj inspekciji.\nOsnivanje Кontakt centar za republičke inspekcije jedna je od planiranih aktivnosti u reformi sistema inspekcijskog nadzora, a početak rada ovog centra ubrzan je u cilju zaštite građana i privrede od nesavesnog ponašanja tokom pandemije.\nКontakt centar pokrenula je Vlada Republike Srbije u martu mesecu, u saradnji sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave, Jedinicom za podršku Кoordinacionoj komisiji za inspekcijski nadzor, Кancelarijom za IT i eUpravu i NALED-om i, a uz podršku Evropske banke za obnovu i razvoj.


Barsa kao PSŽ, na ovaj način već sada završila najveću "bombu"?! - Sportske.net\nBarsa kao PSŽ, na ovaj način već sada završila najveću "bombu"?!\nKatalonci ne gube vreme.\nOzil ponovo u Primeri?Real definitivno bez nezamenjivog u "madrilenju"Suarezovo vreme je prošlo, poznat najveći Barsin letnji posao?Mesi ga obožava, može li Barsa da pokvari posao Realu?Vermalen odlazi, italijanski gigant ga želi\nFudbalski klub Barselona postigao je načelni dogovor sa Antoanom Grizmanom, pošto se Atletiko Madrid u ovoj priči ne pita sada ništa.\nKako je preneo specijalizovani fudbalski portal Le10Sport, Barselona je odavno odlučila da aktivira otkupnu klauzulu od 100 miliona evra, pa će poput Pari sen Žermena prošlog leta sa Nejmarom, sada ona vezati ruke Atletiku u pregovorima.\nMadriđani se sada ne pitaju ništa, kao što se ni Katalonci nisu letos kada je PSŽ došao sa džakovima para i 222 miliona evra, već je Barsa postigla lične dogovore sa Grizmanom.\nNavodno, Grizman je pristao da potpiše ugovor na pet godina po kom će postati drugi najplaćeniji igrač u ekipi, iza Lionela Mesija, sa 20 miliona evra.\nGrizman želi da pređe u Barselonu, mada su u opticaju još i Real Madrid i PSŽ, ali je Ernesto Valverde bio najkonkretniji i želi da stavi Francuza u centar ekipe uz Lea Mesija.\nKao što smo već najavili, nije isključeno da Luis Suarez dobije rezervnu ulogu, odnosno da se sa Grizmanom bori za mesto prvog napadača uz Lea Mesija i Osmana Dembelea.\nSportski direktor Barselone Robert Fernandez večeras će gledati na delu Antoana Grizmana u prijateljskom meču sa Nemačkom što je dodatno podgrejalo sumnje da će čitava ova priča uskoro biti završena.\nPodsetimo, Katalonci su navodno veoma blizu još jednog velikog posla, više o tome u nastavku.


Kina domaćin "prvog pravog Svetskog klupskog prvenstva" - Sportske.net\nDomaćin novog proširenog formata Svetskog klupskog prvenstva 2021. godine biće Kina, saopštila je danas Međunarodna fudbalska federacija (Fifa).\nFoto: Epa/Nick Soland\nTakmičenje će sa sedam ekipa, od juna 2021. godine biti prošireno na 24, a predsednik Fife Đani Infantino rekao je da će to biti "prvo pravo Svetsko klupsko prvenstvo", preneo je "Bi-Bi-Si" (BBC).\nOn je naveo da je odluka o promeni formata doneta jednoglasno, a da će se novo takmičenje održati u junu i julu 2021. godine.\nElitni evropski klubovi nedavno su najavili da će bojkotovati novoformirani turnir, koji će se održavati svake četiri godine.\n"Novi turnir će biti takmičenje kome se raduju svi koji vole fudbal", rekao je Infantino.\nKatar će biti domaćin turnira ove i sledeće godine po startom formatu, sa šest kontinentalnih šampiona i šampionom zemlje domaćina. Ove godine takmičenje počinje 11. decembra, a prvak Evrope Liverpul učestvovaće od polufinala.\nKako je preneo "Asošiejted pres", Infantino je rekao da Fifa neće ništa zaraditi od novog turnira, pošto će sav profit uložiti u klupski fudbal. Naveo je da će Fifa u naredne četiri godine uložiti milijardu dolara u ženski fudbal.\nOn je govorio i o pitanjima poštovanja ljudskih prava u Kini.\n"Mislim da moramo da razmišljamo o našoj ulozi. Zemlje širom sveta prolaze kroz težak period. Nije posao Fife da rešava svetske probleme. Misija je da organizujemo fudbal u svim zemljama, a to radimo tako što fudbal donosimo ljudima, a ne kritikujući", rekao je Infantino.\nPromenom formata promenjen je i način kvalifikacija, Fifa je članovima Saveta u Šangaju predstavila plan, ali je odložila konačnu odluku o tome.\nKako je "AP" ranije preneo, kontinentalnim šampionima neće biti garantovano mesto na turniru. Evropa će sa osam učesnika biti najzastupljeniji kontinent. Svi pobednici Lige šampiona i Lige Evropa od 2018. do 2021. godine učestvovaće na turniru, ali je i to uslovno, pošto će Uefa utvrditi maksimalan broj učesnika iz jedne zemlje.\nŠpanski i engleski klubovi su dominirali evropskim klupskim tamičenjima proteklih godina. Real Madrid je 2018. godine bio prvak Lige šampiona, a Atletiko Madrid je iste godine trijumfovao u Ligi Evropa. Engleski klubovi Liverpul i Čelsi su prošle sezone bili najbolji u tim takmičenjima.\nPrema propozicijama, ako je jedna ekipa u vreme kvalifikacionog perioda pobedjivala u oba takmičenja, prvo slobodno mesto pripašće finalisti Lige šampiona.\nJužna Amerika dobiće šest mesta, Azija tri, a učesnici će biti i finalisti Lige šampiona Severne i Centralne Amerike (CONCACAF). Fifa će odlučiti o trećem učesniku iz te konfederacije.\nIz Afrike učestvovaće finalisti Lige šampiona i pobednik baraža polufinalista. Okeanija je jedina od šest Fifinih konfederacija kojoj nije garantovano mesto na Svetskom klupskom prvenstvu. Pobednik Lige šampiona Okeanije igraće u baražu protiv šampiona Kine.


Tanjug 25. maja 2022. 11:14\nBERLIN – Nemačka privreda je zabeležila u prva tri meseca ove godine mali rast od 0,2 posto na kvartalnom nivou, pokazuju današnji statistički podaci, pošto je efekat povećanja investicija neutralisan negativnim uticajem rata u Ukrajini i kovida-19.\nNa godišnjem nivou, najveća evropska ekonomija je, prema prilagođenim podacima, porasla u prvom tromesečju za 3,8 procenata, objavio je Federalni zavod za statistiku, Destatis, prenosi Rojters.\nStručnjaci predviđaju da će se dvostruki negativni faktori – rat u Ukrajini i kovid – u još većoj meri odraziti na rezultat privrednog rast u tekućem kvartalu koji se završava 30. juna.\nImajući u vidu da je nemački bruto domaći proizvod u poslednja tri meseca 2021. zabeležio pad od 0,3 odsto, današnji podaci o BDP-u znače da je Nemačka izbegla recesiju.\nPod recesijom se obično podrazumeva ekonomski pad na kvartalnom nivou tokom dva uzastopna tromesečja.\nDok su potrošnja domaćinstava i države uglavnom ostali na nepromenjenom nivou kao u prethodnom kvartalu, nemački izvoz je na početku godine opao, a investicije su porasle.\nInvesticije u građevinarstvo su u prvom tromesečju porasle za 4,6 posto u odnosu na prethodna tri meseca, uprkos povećanju cena, dok su ulaganja u mašine i opremu bila veća za 2,5 procenata.\nSebastijan Dulijen, direktor Instituta za makroekonomsku politiku (IMK), predviđa da će negativni uticaji na rast zbog rata u Ukrajini i korona ograničenja u Kini, koja je prema zvaničnim podacima bila najveći nemački trgovinski partner prošle godine, biti mnogo veći u drugom kvartalu.\nIndeks potrošačkog raspoloženja instituta GfK za jun pokazuje blagi rast sa rekordnog minimuma u maju, iako inflacija vrši pritisak na potrošnju domaćinstava.\nVlada u Berlinu predviđa privredni rast od 2,2 odsto za 2022. godinu.


Kosovo u fokusu odlučivanja EU o Srbiji | EurActiv Srbija\nKosovo u fokusu odlučivanja EU o Srbiji\nObjavljeno : 17.11.2011.\t Tweet\nEvropska komisija izveštava o napretku zemalja u procesu pridruživanja od 2002. godine sa ciljem pružanja kvalitativne ocene članovima Evropskog parlamenta i Saveta EU i tako daje "ogledalo reformi" zemljama koje su u procesu pristupanja. Ove godine Srbija je dobila ne samo ocenu sprovedenih i započetih reformi već i mišljenje Komisije da li je spremna za status kandidata i početak pregovora. Mišljenje je odgovor na zahtev za članstvo koji je Srbija podnela decembra 2009. godine a pripremljeno je na osnovu slične metodologije kao i prethodni izveštaji o napretku, uz detaljnu analizu odgovora na Upitnik i nekoliko stručnih misija Evropske komisije koje su uglavnom proveravale ispunjenost uslova sadržanih u delu "političkih" uslova.\nPišu: Maja Bobić i Ivan Knežević\nOcena bi trebalo da posluži kao smernica za konačnu odluku Evropskog saveta u decembru tekuće godine. Sva je prilika, međutim, da će za donošenje konačne odluke biti presudna politička debata uoči i na samom Evropskom savetu 9. decembra 2011, a ona će u skladu sa mišljenjem Komisije ali i stavovima vlada u evropskim prestonicama biti fokusirana na tzv. "kosovski uslov". Početak pregovora, koji nije isto što i status kandidata, označava prekretnicu u pristupanju svake zemlje EU i, kako se obično kaže, "tačku bez povratka". To znači da je put zemlje ka ispunjavanju svih uslova za članstvo izvestan, što se obezbeđuje i kroz merila koja zemlja mora da ispuni pre otvaranja i zatvaranja svakog od 35 pregovaračkih poglavlja, a proces integracije se ubrzava. Naravno, sve zavisi od spremnosti i volje aplikanta ali i od (ne)rešenih pitanja sa ostalim zemljama članicama.\nKao i prethodnih godina i Mišljenje daje ocenu ispunjenosti Kopenhaških kriterijuma – političkih i ekonomskih kriterijuma i sposobnosti zemlje da preuzme obaveze koje proističu iz članstva, kao i ispunjavanje uslova iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i sprovođenje Prelaznog sporazuma.\nMeđutim, pored toga mišljenje analizira i perspektive za ispunjavanje uslova u srednjem roku, koji za potrebe analize, iznosi 5 godina. Posebno se daje analiza efekta koje bi eventualno članstvo Srbije imalo na EU, posebno u oblastima slobodnog kretanja radnika, poljoprivrede i ruralnog razvoja, regionalne politike i koordinacije strukturnih instrumenata, finansijske politike i budžeta. Mišljenje prati detaljni Analitički izveštaj, a kao i svake godine sve individualne izveštaje prati Strategija proširenja 2011 – 2012.\nO Strategiji se uvek nešto manje govori iako ona daje dobar presek stanja i u zemljama koje su u sličnom, boljem ili lošijem položaju od nas, ali i smernice EU u oblasti politike proširenja. Nije nikakva tajna da je ova politika u krizi, doduše kao i uopšte evropska integracija, i uprkos čestim demantima visokih zvaničnika Evropske komisije, zamor od proširenja postoji i „odzvanja“ i kod nas. Stoga je zanimljivo da Komisija smatra da je proširenje dobilo na značaju i da počinje nova faza sa zatvaranjem pregovora sa Hrvatskom. Ovo uistinu, ukoliko se obistini, te Hrvatska juna 2013. postane članica EU, jeste ili može biti svojevrsni podsticaj i za ostale zemlje u regionu, ili kako se kaže u Strategiji „opravdava politiku koja je usvojena i primenjena nakon rušilačkih konflikta na Balkanu..i potvrđuje transformativnu moć politike proširenja EU“.\nStrategija prepoznaje najveće probleme zajedničke za sve zemlje, a to su dobro upravljanje, vladavina prava, administrativni kapaciteti, nezaposlenost, ekonomska i socijalna inkluzija. Važan zaključak, koji će verovatno biti primenjen već na Crnu Goru ukoliko joj se odobre otvaranje pregovora, jeste da pregovore treba početi od najtežih pitanja. A to su po prvilu i iz iskustva poslednjeg proširenja, kao i pregovora sa Hrvatskom, bila poglavlja 23 i 24, odnosno pravosuđe i osnovna prava kao i prostor pravde, slobode i bezbednosti ili ono što obično nazivamo unutrašnjim poslovima.\nEU neće bilateralne svađe\nEU i uči na svojim greškama, ili jednostavno uči, te će praćenje ispunjenosti standarda biti itekako važno u budućnosti, a neće se tolerisati ni bilateralne zađevice koje moraju da se reše što ranije u procesu pristupanja. Pored problema koji su uočeni u svim zemljama u vezi sa pomenutim poglavljima, i to konkretno borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, efikasne i transparentne javne uprave, uočen je još jedan regionalni problem, a to je sloboda medija. Što je dobro jer u mišljenju Evropske komisije o Srbiji ovaj deo je sveden na isključivo pozitivne ocene. Istina, u analitičkom izveštaju za Srbiju se, kao i za ostale zemlje regiona, izražava određena zabrinutost jer se ističe da postoje pretnje novinarima i da se ekonomskim i političkim pritiskom na medije uticače na medije i ugrožavanja njihova nezavisnost.\nOno na šta svakako treba obratiti pažnju u izveštaju, a što je na primeru Srbije više nego istaknuto, jeste "izazov" regionalne saradnje i pomirenja na Zapadnom Balkanu. Ističe se da se moraju rešiti bilateralna pitanja i nasleđe konflikata iz prošlosti, a posebno međuetnički odnosi i pitanja statusa BiH i Kosovo. Posebna pažnja je posvećena tzv. inkluzivnosti regionalne saradnje, odnosno pronalaženje načina da Kosovo učestvuje na regionalnim sastancima i forumima. EU nije zaboravila i deo svoje odgovornosti pre svega u istragama na osnovu izveštaja Saveta Evrope i "beleži" značaj zaštite svedoka, što je bila jedna od najozbiljnijih kritika srpske zajednice na Kosovu i Srbije u odnosu na efikasnost i uspeh EULEX misije.\nTreba istaći da Strategija jasno dovodi u vezu vladavinu prava, korupciju i pravosuđe sa ekonomskim razvojem i poslovnom klimom što je još jedan argument za rešavanje ovih problema u što ranijoj fazi integracija. Pozivaju se i zemlje u procesu pristupanja da slede strategiju Evropa 2020. To svakako ima smisla jer se deo ovih zemalja nada članstvu pre isteka ove decenije, što podrazumeva i ispunjavanje ambicioznih ciljeva iz Agende 2020.\nSrbija će, kako proističe iz Izveštaja, morati ozbiljno da se pozabavi i povezivanjem tržišta rada i obrazovanja, jer ta veza u Srbiji, ali i nekim drugim zemljama, praktično ne postoji. EU predlaže uspostavljanje Platforme Zapadni Balkan za obrazovanje i trening sa otvorenom metodom koordinacije kako bi se omogućilo i ovim zemljama da učestvuju, a kako bi se obrazovni sistemi i obrazovna infrastruktura reformisali. Takođe je istaknuta druga slaba tačka koja se tiče konkurentnosti i opšte klime za investicije.\nŠto se tiče Srbije i mišljenja Evropske komisije o zahtevu za članstvo, konstatuje se da je Srbija sprovela značajne reforme u proteklim godinama i značajno napredovala u ispunjavanju političkih uslova u vezi sa uspostavljanjem stabilnih institucija koje garantuju demokratiju, vladavinu prava, ljudska prava i prava manjina. Konstatuje se i da Srbija uspešno ispunjava obaveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Prelaznog trgovinskog sporazuma, kao i da je ostvarila punu saradnju sa Haškim tribunalom. U Mišljenju se pozdravlja i odluka Srbije da učestvuje u dijalogu sa Kosovom kako bi se olakšali životi građana, kaoi činjenica da su preduzeti prvi koraci za primenu sporazuma koji su posrtignuti u dijalogu (slobodno kretanje ljudi i robe, matične knjige i katastar).\nEvropska komisija smatra i da će Srbija biti sposobna da preuzme obaveze iz članstva u srednjem roku (5 godina) u skoro svim oblastima pravnog nasleđa EU ukoliko nastavi sa približavanjem i ukoliko se učine dodatni napori da se obezbedi primena zakona. Sprovođenje ili implementacija je ključna reč. Ipak, nije ostao neprimećen napor koji je administracija učinila ispunivši skoro sve zakonske preduslove za status kandidata, odnosno obaveze koje je sama definisala Nacionalnim programom integracije i Akcionim planom, što je izgleda uslovilo opšti pozitivan ton. Da podsetimo od 2008. kada je donet Nacionalni program integracije Srbija je usvojila 185 zakona, 109 uredbi, strategija i sličnih dokumenata kao i 509 pravilnika, ili ukupno 82% je ispunjenost Nacionalnog program integracije.\nDakle, za 12 oblasti-poglavlja uz postojeće napore srednji rok je dovoljan, za 16 je potrebno više posvećenosti, resursa i rada, a posebna pažnja treba da se posveti poljoprivredi i ruralnom razvoju, pravosuđu i fundamentalnim pravima, unutrašnjim poslovima i finansijskoj kontroli, jer je procena da uslove iz ovih oblasti uz postojeće napore nije moguće dostići u srednjem roku od 5 godina. Konačno, izvan svih kategorija je oblast životne sredine i klimatskih promena, koja je dostižna samo u dugom roku i zahteva povećane investicije. Po drugim procenama, Nacionalna strategija za prilagođavanje u oblasti životne sredine, plan Vlade usvojen oktobra 2011. godine, 10,6 milijardi evra je potrebno da se ove reforme sprovedu i primene do 2030. godine, dok neki stručnjaci smatraju da su i ovi rokovi nerealni!\nKosovo - odlučujući uslov\nU svakom slučaju, najvažnija (politička) preporuka Evropske komisije jeste da Savet dodeli Srbiji status kandidata "podrazumevajući da će Srbija nastaviti dijalog sa Kosovom i ostvariti brz napredak u sprovođenju do sada postignutih dogovora u ovom dijalogu". Ova preporuka jeste neka vrsta priznanja pokazanom i učinjenom i odgovor na očekivanja koja država i građani imaju, ali jeste i formulacija koja zahteva da se nastavi dijalog po svaku cenu i preuzme odgovornost u slučaju negativnog razvoja.\nKomisija takođe predlaže da se otvore pregovori sa Srbijom čim ona postigne značajan napredak u dostizanju jednog ključnog prioriteta. Doduše taj jedan prioritet - normalizacija odnosa sa Kosovom u skladu sa uslovima iz Procesom stabilizacije i pridruživanja - ima barem 5 pod-prioriteta:\npoštovanje prinicipa inkluzivne regionalne saradnje – što bi značilo učešće Kosova na regionalnim forumima i potpisivanje Transportne zajednice gde je ponovo zastoj zbog pitanja imenovanja Kosova;\npuno poštovanje odredbi Ugovora o energetskoj zajednici;\npronalaženje rešenja za telekomunikacije i uzajamno priznavanje diploma – preostale teme za naredne runde pregovora ukoliko odnosno kada bude nastavljen;\nnastavak sprovođenja, u duhu dobre saradnje, svih do sada postignutih ali javnosti nedostupnih sporazuma - o slobodnom protoku ljudi i robe, matičnim knjigama i katastru;\naktivna saradnja sa Euleksom kako bi se obezbedio njegov rad u svim delovima Kosova – za ovaj izazov je kasnije navedeno da Srbija operativno sarađuje sa Euleksom ali da treba da unapredi sprovođenje policijskog protokola i unapredi razmenu informacija u borbi protiv organizovanog kriminala, te da obezbedi aktivno prisustvo Euleksa na celoj teritoriji Kosova.\nKomisija će predstaviti izveštaj o sprovođenju ovih prioriteta čim se postigne značajan napredak u tom smislu.\nBrzo usvajanje zakona nije uvek prednost\nUprkos priznanju naporima, ili kako to analitički izveštaj simpatično definiše „zapaženoj mobilizaciji napora u poslednjoj godini“, ubrzano donošenje zakona, pa i zbog usaglašavanja sa pravnom tekovinom EU, "doprinelo" je ponekad lošem kvalitetu zakona, ali i nedostatku javnih rasprava i sveukupne transparentnosti u donošenju zakona.\nIzveštaj jasno i pravilno navodi da ne postoji dosledan pristup konsultovanja svih zainteresovanih grupa u razmatranju zakonskih rešenja. Procedure koje se odnose na javne rasprave nisu razrađene, ujednačene niti su dovoljno jasne, ne postoje jasno definisani rokovi, forme, instrumenti javne rasprave. To ozbiljno potkopava ne samo kvalitet, već i transparentnost i odgovornost u donošenju zakona i politika. Proces konsultacija je jednostavno rečeno fakultativan.\nOzbiljne zamerke date su i u oblasti pravosuđa mada je ocenjeno da će revizija reizbora sudija pokušati da ispravi učinjeno. U vezi sa borbom protiv korupcije pravni okvir je na mestu ali sprovođenje kasni, a zamereno je što nema dovoljno primera uspešno rešenih tzv. velikih slučajeva koji bi dobili i sudski epilog; to umanjuje poverenje u sposobnost i želju da se pitanje korupcije rešava baš u svim slučajevima, i naravno umanjuje poverenje u postojanje političke volje da se ova pitanja rešavaju.\nU odnosu na prava manjina konstatovana je povremeno nestabilna situacija u Preševu, Bujanovcu, Medveđi i Sandžaku, kao i međuetnički i unutaretnički sukobi, ali svakako najosetljiviji jeste položaj Roma i njihova marginalizacija.\nProblem inkluzije Roma je posebno akcentovan u tekstu izveštaja i njegovom rešavanju EU pridaje izuzetno veliki značaj.\nPotrebno još priprema za pritisak konkurencije u EU\nŠto se tiče ekonomskih kriterijuma u Izveštaju se konstatuje da je Srbija u prethodnom periodu uspela da sačuva zadovoljavajući nivo makroekonomske stabilnosti uprkos globalnoj ekonomskoj krizi. Pored toga Srbija je usvajanjem nekoliko zakona, kao što je Zakon o povraćaju oduzete imovine tokom ove godine načinila značajan napredak u procesu izgradnje tržišne ekonomije. Ostaje da se vidi kako će doneti zakoni biti implementirani u narednom periodu.\nTakođe Srbija je prema oceni Evropske komisije u prethodnom periodu uspešno implementirala sve obaveze koje su proistekle iz Prelaznog sporazuma i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nMeđutim neophodne su dalje reforme kako bi se unapredila sposobnost domaće privrede da izdrži konkurentski pritisak na jedinstvenom tržištu EU, a Izveštaj kao glavne probleme identifikuje nedovoljno stimulativno poslovno okruženje, prevelik uticaj države na ekonomiju, jačanje sistema javnih nabavki i nefleksibilnost tržišta radne snage.\nPreduzeća u Srbiji su i dalje suočena sa komplikovanim procedurama prilikom započinjanja novog posla, pre svega zbog sporosti administracije u izdavanju građevinskih dozvola po čemu je Srbija i po oceni Svetske banke o uslovima poslovanja na začelju liste zemalja koje su bile predmet analize. Dodatni problem u poslovanju prema Izveštaju Evropske komisije predstavljaju i različiti administrativni troškovi poslovanja u različitim opštinama u Srbiji.\nPravna nesigurnost takođe predstavlja značajan problem u poslovanju posebno kada je u pitanju vremensko trajanje sudskih postupaka i izvršenje pravosnažnih presuda. U oblasti infrastrukture, projekti izgradnje puteva se sprovode relativno sporo, dok su železnice u pogledu investicija tokom prethodnih nekoliko godina zanemarene. Problem su nedovoljne investicije u prenosnu mrežu, dok je stanje infrastrukture u telekomunikacijama nešto bolje.\nSmanjiti uticaj države, ali i korupciju\nMeđu brojnim strukturnim slabostima ekonomskog sistema Srbije koje i dalje usporavaju ekonomski razvoj zemlje najznačajniji je preveliki uticaj države na privredu kroz javna preduzeća kao i kontrolu cena u pojedinim sektorima. Administrativne cene prema Izveštaju Evropske komisije predstavljaju 20% potrošačke korpe, pri čemu više od polovine ovog procenta otpada na kontrolisane cene energenata. Pored toga država kao monopolista i dalje kontroliše veći deo javnog sektora, poput poštanskih usluga i energetike, ali i delove sektora poljoprivrede. Imajući u vidu da monopoli povećavaju cene i snižavaju konkurentnost privrede neophodno je preduzeti strukturne reforme kako bi monopolističke strukture prestale da deluju u narednom periodu.\nSrbija je uspostavila pravni i institucionalni okvir koji se bavi zaštitom konkurencije, ali kao i prethodnih godina Evropska komisija konstatuje da je neophodno dodatno jačanje svih institucija koje su uključene u sistem. Evropska komisija preporučuje da je posebno potrebno raditi na jačanju nezavisnosti Komisije za kontrolu državne pomoći kao i na obezbeđenju uslova za izvršenje odluka Komisije za zaštitu konkurencije. Ukoliko se preduzmu konkretne akcije na osnovu ovih preporuka Evropske komisije efikasnost ekonomskog sistema će biti značajno unapređena, pre svega kroz povećanje produktivnosti i međunarodne konkurentnosti privrede, što će predstavljati dodatni podsticaj za nove domaće i strane investicije u privredi.\nEvropska komisija je, kao i svake godine, ocenila i stanje u sektoru javnih nabavki u Srbiji. Po pitanju postojećeg sistema javnih nabavki u Srbiji Evropska komisija upozorava da je neophodno dodatno jačanje administrativnih kapaciteta, posebno u Ministarstvu finansija. U cilju sprečavanja korupcije u sistemu javnih nabavki neophodno je da se uspostave efikasni mehanizmi koordinacije i saradnje između pravosudnih organa, institucija koje se bave borbom protiv korupcije i revizijom trošenja javnih finansija.\nŠto se tiče pitanja tržišta radne snage Evropska komisija konstatuje da je jedan od ključnih problema srpske ekonomije nefleksibilnost tržišta radne snage i dugoročna strukturna nezaposlenost. Kao posledica krize stopa nezaposlenosti je sa 14% dostigla nivo od 20%. Među nezaposlenim najveći broj čine osobe mlađe od 35 godina sa završenom srednjom školom ili fakultetom, što pokazuje da postoji očigledni raskorak između obrazovnog sistema i potreba tržišta rada. Kada se tome doda i neadekvatna poreska politika u oblasti zarada i penziona politika dobija se nefleksibilno tržište radne snage koje pored socijalnih posledica u vidu povećanja siromaštva ima i rapidan rast sive ekonomije i rada na crno.\nPregled usklađenosti domaćeg zakonodavstva sa pravnom tekovinom EU u 32 poglavlja koji je dat u ovom Izveštaju može i treba da posluži kao smernica za dalje reforme i nakon izbora u Srbiji, ili uprkos njima. Srbija bi nastavkom procesa evropskih integracija ubrzala preko potrebne reforme u svim segmentima društva i u tom procesu bi imala podršku EU. Svakako će naredni period evropske integracije, upravo zbog krize koja ekonomski, ali i politički potresa EU, pokazati koliko smo iskreni ili koliko su naše političke elite ozbiljne kada kažu da reforme treba sprovoditi zbog nas samih. U tome će sigurno imati podršku građana, među kojima se 85% njih slaže sa ovom tvrdnjom.\nAutori su generalni sekretar Evropskog pokreta u Srbiji i zamenik generalnog sekretara\n: Buzek: Ne uzimati status kandidata zdravo za gotovo\n: Buzek: Status kandidata nadohvat ruke\n: O pristupnim pregovorima tek 2012.\n: Buzek: Za EU potrebni mir, reforme i kredibilitet\n: Izveštaj o napretku Srbije dobronameran


Javna rasprava o Nacrtu zakona o socijalnom preduzetništvu - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Javna rasprava o Nacrtu zakona o socijalnom preduzetništvu\nBeograd, 3. novembar 2018. – Javna rasprava o Nacrtu zakona o socijalnom preduzetništvu biće sprovedena u periodu od 2. do 23. novembra 2018. godine.\nU indentičnom periodu, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja sprovodiće javnu raspravu i o Nacrtu zakona o agencijskom zapošljavanju.\nZa učešće u javnoj raspravi pozvani su predstavnici državnih organa, organizacija civilnog društva, privrednog sektora, stručnjaci u ovoj oblasti i druge zainteresovane strane.\nPored učešća na pomenutim okruglim stolovima, predlozi, sugestije i komentari mogu se tokom trajanja javne rasprave dostaviti i putem elektronske pošte, na propisanom obrascu, na adresurad.zaposljavanje@minrzs.gov.rs ili pisanim putem na adresu: Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, ul. Nemanjina 22-26, 11000 Beograd, sa naznakom: „Za javnu raspravu o Nacrtu zakona o socijalnom preduzetništvu”.\nOznakejavna raspravaKancelarija za saradnju sa civilnim društvomOCDVlada Republike Srbije\nPrethodno Demostat: Dve trećine anketiranih građana veruje da će u Srbiji uskoro biti bolje\nTop Tags evropske integracije Civilno društvo Vlada Republike Srbije konkurs mediji Srbija i Evropska unija Evropska komisija Društvo lokalna samouprava mladi ljudska prava istraživanje OCD Evropska unija vladavina prava


55. Internacionalna regata „Vojvodina Open” - Palić - Lips and Heels\n55. Internacionalna regata „Vojvodina Open” - Palić\nOvo naše takmičenje Veslački klub Palić već tradicionalno organizuje na visokom nivou, a dokaz za to je iz godine u godinu sve veći broj učesnika, klubova i zemalja. Ono što je do nas mi ćemo učiniti i učinili smo. Nadamo se da će nas sada vreme poslužiti jer veslanje zahteva i povoljne vremenske prilike - izjavio je Milan Saratlić, predsednik Veslačkog saveza Vojvodine.\nSiguran sam da ćemo osvojiti nekoliko medalja čime ćemo nastaviti tradiciju nizanja uspeha na značajnim međunarodnim regatama. Nekim našim takmičarima, prvenstveno u pionirskoj kategoriji, će ovo biti prvo takmičarsko iskustvo, jer smo u velikoj meri podmladili klub zahvaljujući školi veslanja koja je od početka godine do sada u naš klub donela značajan broj dece. Ti najmlađi takmičari će punu snagu i pravo umeće veslanja pokazati tek za godinu ili dve - rekao je novinarima Tomislav Zvekanović, predsednik Veslačkog kluba "Palić".\nU petak, prvog dana regate, čiji su prijatelji Javno preduzeće „Palić Ludaš”, „Park Palić”, Opšta bolnica Subotica, Dom zdravlja Subotica – Hitna medicinska pomoć, Crveni krst Srbije – Crveni krst Vojvodine, kvalifikacione trke stratuju u 17 časova. Dan kasnije su finala od 8:30, a u 16:30 počinju kvalifikacije za nedelja finala. Okršaji za medalje u nedelju, poslednjeg dana regate, počinju, takođe, u 8:30, a proglašenje ukupnog pobednika tačno u podne. Brzinu veslanja na “Vojvodina Openu” odmeriće i studenti u trci osmeraca što je uvertira za Evropsko univerzitetsko prvenstvo u veslanju koje će se takođe na jezeru Palić održati dve nedelje posle.\nEvropski univerzitetski šampionat u veslanju koji će se održati na jezeru Palić je jubilarno deseto takmičenje u ovom sportu studenata i studentkinja iz cele Evrope. Očekujemo veliki broj studentskih veslačkih posada koji će se od 13. do 16. jula na Palićkom jezeru boriti za medalje. U ovom trenutku ne znamo tačno da kažemo koliko veslačkih posada će se takmičiti na evropskom studentskom prvenstvu na Paliću jer su prijave još u toku. Današnji presek pokazuje da se već sada prijavilo blizu 500 takmičara iz 85 univerzitetskih centara iz preko 20 evropskih država. Najbrojniji su učesnici iz Velike Britanije, gde je veslanje jedan od osnovnih univerzitetskih sportova, ali po brojnosti ne zaostaju ni studenti - takmičari iz Nemačke i Holadnije. Prijave su do 5. jula i očekujemo da ćemo postaviti novi rekord po broju učesnika na ovakvom takmičenju – naglasio je Siniša Jasnić, predsednik Univerzitetskog sportskog saveza Srbije koji je priređivač ovog evropskog studentskog šampionata u veslanju.\nInfo: Vladimir Antić, generalni sekretar VK “Palić”|+381(0)641488223|vladimirantic@verat.net\nO knjizi: ,,Beograđanke Znaju'' - Branka Kovačević + Giveaway\nMew Mew: Letter Striped Cartoon Cat Sweatshirt\nProfesionalno savetovanje - kognitivni pristup


Mnogo neodgovorenih pitanja pred otvaranje pravosuđa - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Mnogo neodgovorenih pitanja pred otvaranje pravosuđa\nSudovi i tužilaštva bi od ponedeljka trebalo da se vrate u redovan režim rada, nepoznato kako će se zaštititi stranke u postupku\nMnogo neodgovorenih pitanja pred otvaranje pravosuđa\nSa okončanjem vanrednog stanja, rad sudova i tužilaštava bi trebalo da se vrati u normalu. Problem je što trenutno niko pouzdano ne zna kako bi to normalno stanje trebalo da izgleda.\n1Piše: V. Jeremić 06. maja 2020. 19.30 Izmenjeno: 19.31\nPreviše je pitanja bez odgovora – kako će se obezbediti socijalna distanca i bezbednost učesnika u postupku, da li će biti neophodno nošenje maski i rukavica, da li će neki predmeti imati prioritet u odnosu na druge, kako će se zaštiti pravo građana na pravično suđenje? Kako stoje stvari, o svemu ovome tek treba da se odlučuje.\n– O svemu ovome je trebalo razmišljati tokom vanrednog stanja i izraditi precizne planove i protokole o vraćanju pravosuđa u redovne tokove, kaže za Danas predsednik Advokatske komore Srbije Viktor Gostiljac.\n– Mi razumemo da su sudovi nisu mogli da rade i da će doći do izvesnog zastoja u predmetima. Sudovi, međutim, često nisu postupali ni u predmetima u kojima su po pravilima za vreme vanrednog stanja morali, već su odlagali. Zbog svega toga, mi ćemo poslati dopis Visokom savetu sudstva, tražeći da pravosuđe radi i preko leta, kako bi smanjio taj zaostatak, kaže Gostiljac.\nRad pravosuđa bio je prethodnih mesec i po dana sveden na rad u hitnim predmetima.\nIpak, za to vreme Državno veće tužilaca (DVT) nije se sastalo nijednom kako bi razmatralo način na koji bi tužilaštva nastavila sa radom jednom pošto se okonča vanredno stanje.\nPrema rečima Radovana Lazića, člana DVT-a, nekoliko izbornih članova je po uvođenju vanrednog stanja pisalo predsednici veća i Republičkog javnog tužilaštva Zagorki Dolovac tražeći da zakaže sednicu.\n– Dobili smo odgovor da za sednicom u ovom trenutku nema potrebe i da se stavimo na raspolaganje tužilaštvima u kojima radimo. Nije čak ni održana redovna sednica koja se održava jednom mesečno, kaže Lazić. On ističe da očekuje da tužilaštva počnu sa radom u punom kapacitetu od početka naredne nedelje.\n– Vanredni režim rada je trajao dok god je na snazi vanredno stanje. Jednom kada se ono okonča, a najave su da bi to trebalo da bude u četvrtak, nema više osnova da se radi po takvom režimu. U tom smislu mislim da nije potrebna nikakva posebna odluka da bi se tužioci vratili na posao, ističe Lazić.\nPre tog trenutka, smatraju u Udruženju sudija i tužilaca (UST), neophodno je da se što pre pripremi plan i modalitet rada pravosuđa u predstojećem periodu i sa tim blagovremeno upoznaju sudije, tužioci, advokati i građani koji su učesnici u sudskim postupcima. Oni su u jučerašnjem saopštenju apelovali na Visoki savet sudstva i Državno veće tužilaca da novu izmenu režima rada i ponašanja ne dočekaju nespremni već da pravosuđe pokaže odgovornost i prema radu, i prema ustavnim i zakonskim obavezama i prema građanima.\n„Svesni da će se i u narednom periodu poštovati mere socijalne distance i zabrane okupljanja većeg broja ljudi u zatvorenom, sudije i tužioci traže jasna rešenja imajući u vidu prostorne kapacitete jer je većina sudnica male kvadrature, dozvoljen ili preporučen maksimalan broj osoba u zatvorenom prostoru, pitanje centralnih ventilacija u zgradama pravosudnih organa“, navode u UST-u.\nO ovom pitanju oglasio se i Alumni klub Pravosudne akademije pozivajući VSS i DVT da pre eventualne odluke o ponovnom otpočinjanju redovnog rada sudova i tužilaštava zatraže stručna epidemiološka mišljenja, propišu zaštitne mere i razmotre sve aspekte takve odluke.\n„AKPA smatra da bi vraćanje rada pravosuđa u punom kapacitetu trebalo biti postupno, te da su najveći rizici u osnovnim sudovima u velikim gradskim centrima, gde dnevno cirkuliše i preko hiljadu ljudi u zatvorenom prostoru. Epidemiološka zaštita građana i bezbedno održavanje suđenja moraju biti prioritet, posebno imajući u vidu da pristup na suđenja za mnoge građane nije stvar izbora, već obaveze“, navode u ovom udruženju.\nKorona virus, pravosuđe, sudovi, Tužilaštva, Vanredno stanjeBeograd\nRadovanović: Povećan broj novoobolelih pokazuje da se verovatno pojavilo neko novo žarište\nOd 8. juna opet radi Predškolska ustanova ”Čika Jova Zmaj’’ u Pirotu\nKragujevac: Invalidi bez plata, nadležna ministarstva bez rešenja\n07. maja 2020. u 10.25\nPravosuđe, kao treća grana vlasti, još uvek je u karantinu. Možda nekom odgovara da tamo i ostane?


Izetbegović: Vučić nam ne treba slati vakcine i žito, neka prestanu sa progonom branilaca BiH - Leutar.net\n17. septembra 2021. LEUTAR Bosna i Hercegovina, Vijesti 0\n(Beta) – Predsednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović izjavio je da Srbija i njen predsednik Aleksandar Vučič ne trebaju slati vakcine ili žito u Bosnu i Hercegovinu niti “govoriti lepe reči”, već da očekuje da Srbija prestane sa progonom “branilaca BiH”.\n“Znamo šta je tendencija Srbije, da izjednači strane. Srbija pruža utočište generalu (Novaku) Dukiću, koji je osudjen za ubistvo omladine na tuzlanskoj Kapiji”, kazao je Izetbegović za regionalnu N1 televiziju.\n“Tužilaštvo BiH je u sinergiji sa srbijanskim tužilaštvo na jedan negativan način”, kazao je Izetbegović.\nDalje je optužio Srbiju da je učestvovala u “teškim zločinima i razaranjima” u BiH, ocenivši da je Srbija nanela stotinu milijardi materijalnih šteta BiH.\n“Posle svega, mi očekujemo da Srbija pusti na miru Bosnu i Hercegovinu i branioce”, kazao je Izetbegović.


Deveti protest „Jedan od pet miliona“ u Beogradu - KRIK\nDeveti protest „Jedan od pet miliona“ u Beogradu\nObjavio/la KRIK.rs februar 2, 2019\nStop krvavim košuljama\nProtest u Beogradu (foto: KRIK)\nNešto posle 18 časova u Beogradu je počeo deveti po redu protest „Jedan od pet miliona“. Okupljeni građani prošetali su centralnim gradskim ulicama, a ispred zgrade Predsedništva održan je performans „Ostavite pismo Vučiću“.\nPišu: Milica Vojinović, Bojana Jovanović\nGrađani su se, kao i prethodnih puta, okupili na platou ispred Filozofskog fakulteta u Beogradu.\nOkupljenima su se obratili profesorka Marija Bogdanović, predstavnica Udruženja malinara Slađana Stanković i Marko Šelić Marčelo, muzičar i pisac.\nBogdanović je rekla da se već 50 godina građani okupljaju na platou ispred Filozofskog fakulteta da izraze svoje nezadovoljstvo postojećim stanjem u društvu.\n„Slobodni građani žele da žive u organizovanom društvu, a ne u zatvorenom društvu ‘preučenog’ vođe“, rekla je Bogdanović i upitala: „Ako živimo u zlatnom dobu, zašto je građanstvo masovno izašlo da se bori za demokratiju i slobodu?“\nBogdanović je navela i da je broj univerzitetskih profesora i saradnika koji podržavaju proteste sve veći, uprkos tvrdnjama ministra prosvete Mladena Šarčevića da „tu nema ozbiljnih imena“.\nPredstavnica malinara poručila je da na protestu želi da u ime svih poljoprivrednih proizvođača izrazi veliko nezadovoljstvo zbog situacije u kojoj su se našli. Stanković je rekla da su se malinari obraćali predstavnicima vlasti za pomoć, ali da je na njihova pisma odgovoreno tek pošto se pročulo da će da podrže proteste širom Srbije.\nMarko Šelić Marčelo (foto: KRIK)\nObraćajući se okupljenima Šelić je rekao da je na protestu da traži lustraciju za predstavnike vlasti rekavši da bi ih, da postoji sud za neumesno, za bahato i besramno, trebalo prvo izvesti pred taj sud.\n„Aleksandre Vučiću, tvoj ministar prosvete osim što ne zna da se ne kaže floksula nego floskula, javno je ponizio deo akademske zajednice poručivši da profesori u penziji više nisu profesori i da mladi istraživači, najveći umovi svoje generacije, mogu slobodno da odu u drugu zemlju gde će njihova imena biti važna. Tvoj direktor Koridora, umesto da porodici poginule žene izjavi saučešće, u svojoj se prvoj izjavi neotesano sprda, kao i svi vi sa našim životima, a dok daje ostavku verovatno spreman da bez funkcije izdrži čak I godinu dana, on više spominje tebe nego na tragediju“, rekao je Šelić.\nKolona je prošetala centrom Beograda (foto: KRIK)\nNa početku protesta pročitano je i pismo studenata Fakulteta političkih nauka u kome su pozvali kolege sa drugih fakulteta da im se pridruže u pobuni protiv politike predsednika Srbije Aleksandra Vučića i zatražili ostavku resornog ministra Mladena Šarčevića. Šarčević je nedavno povodom podrške više od 600 ljudi iz akademske zajednice u Srbiji protestima „Jedan od pet miliona“ izjavio da tu „nema ozbiljnih imena“.\nNakon obraćanja građani su krenuli u protestnu šetnju centralnim gradskim ulicama.\nIspred zgrade Predsedništva održan je performans „Ostavite pismo Vučiću“ – građani su pisali pisma predsedniku Vučiću i ubacivali ih u kutije.\nGrađani su ispred Predsedništva ostavljali pisma predsedniku Vučiću.#1od5miliona pic.twitter.com/IDVE9o3PUf\n— KRIK (@KRIKrs) February 2, 2019\nNa zgrade Radio-televizije Srbije i „Politike“ građani su, kao i prošle subote, lepili poruke koje su im delili organizatori.\nNeke od nalepnica zalepljenih na zgradu RTS-a (foto: KRIK)\nProtest je završen uz povike „Vučiću , lopove“ i najavu da je sledeće okupljanje za sedam dana, u isto vreme.\nVečerašnja subota deveta je u nizu koju je obeležio masovni protest u Beogradu. Povod za prvi protest bilo je prebijanje jednog od lidera opozicije Borka Stefanovića i tada je protestna šetnja organizovana pod parolom „Stop krvavim košuljama“.\nProtesti su se u međuvremenu proširili i organizovani su u mestima širom Srbije.\nPogledajte kako je izgledao prošlonedeljni protest u Beogradu.\nPlantaže na „Jovanjici“\nOdređen pritvor pripadnicima MUP-a i BIA-e u slučaju „Jovanjica“\nŠpanska policija uhapsila osumnjičene za nedavno ubistvo crnogorskog državljanina u Marbelji\nPlantaža marihuane i Koluvijina lažna legitimacija (foto: MUP)\nMeđu uhapšenim Koluvijinim saradnicima pripadnici MUP-a i BIA-e


44. Beogradske muzičke svečanosti | Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » 44. Beogradske muzičke svečanosti\n44. Beogradske muzičke svečanosti\nAh Neša 25. septembar 2012. Festivali Postavite komentar\nOvogodišnje 44. Beogradske muzičke svečanosti (Bemus) počinju 11. oktobra, inauguracionim koncertom sasvim novog simfonijskog orkestra koji je simbolično nazvan No Borders Orchestra (NBO – Orkestar bez granica), a koji je sastavljen od najboljih muzičara iz bivše Jugoslavije. Pod kreativnim rukovodstvom dirigenta Premila Petrovića, NBO se otiskuje na uzbudljivo putovanje na kome će promovisati univerzalne vrednosti muzike, slobode izražavanja i komunikacije.\nNajveće zvezde na 44. Bemusu dolaze iz Francuske – reč je o čuvenom ansamblu za baroknu muziku Les Arts Florissants i njihovom dugogodišnjem umetničkom direktoru Vilijamu Kristiju. Oni će po prvi put nastupiti u Beogradu, u Kolarčevoj zadužbini, donoseći očaravajuće zvuke sedamnaestovekovne Evrope. Takođe, legenda flamenko muzike, španski gitarista Pako de Lusija, ponovo stiže u Beograd sa svojim bendom koji čine vrhunski izvođači ovog žanra, pevači i instrumentalisti.\nNaš sugrađanin, pijanista sjajne internacionalne reputacije, Aleksandar Madžar izvodi pravu poslasticu i „demonstraciju sile“ za muzičke sladokusce: maraton muzike Johana Sebastijana Baha, u vidu svih šest Partita za solo klavir na jednom koncertu.\nJoš jedna talentovana srpska umetnica koja je danas veliko ime u međunarodnim okvirima, kompozitorka Ana Sokolović proglašena je za „Nacionalno blago“ u Kvebeku. Bemus predstavlja njenu a cappella operu „Svadba“ (Wedding) koja je nedavno osvojila najznačajnije umetničko priznanje u Kanadi – Nagradu Dora za izuzetnu novu operu/mjuzikl, a u produkciji muzičkog pozorišta Queen of Puddings iz Toronta.\nJoš jedno uzbudljivo veče posvećeno klavirskoj muzici donosi spoj mladosti i iskustva, sa zajedničkim nastupom Klavirskog dua LP (koji čine Sonja Lončar i Andrija Pavlović) i njihovih profesora, čuvenog Štencl dua iz Nemačke. Ređe izvođena dela za dva ili četiri (!) klavira i osam veštih ruku predstavljaju dobitnu kombinaciju za ljubitelje muzike svih generacija.\nOvogodišnji Bemus biće zatvoren 20. oktobra koncertom Simfonijskog orkestra RTS u Kolarcu. (danubeogradu.rs)\n»»» PROGRAM FESTIVALA I CENE ULAZNICA «««\nTagovibemus dub festivali klasika kolarac muzika sava centar\nPrethodni Čarobna knjiga: Kuda me je odvelo ubistvo bele ptičurine – Dragan Jovanov\nSledeći Premijera filma „Ljuljaška“ u Dvorani KCB


#ADBOOKA: The power is in you! - Marketing Mreža\nMarketing mreža pokrenula je prošle godine specijalnu publikaciju namenjenu kreativnoj industriji u Srbiji i regionu, pod nazivom Adbooka. Krajem oktobra ove godine, biće objavljeno drugo izdanje publikacije pod sloganom „The power is in you!“\nADBOOKA ove godine slavi kreativnu moć ljudi koji rade u advertising industriji i koji svojom kreativnošću menjaju stvari u društvu i struci.\nADBOOKA je projekat humanitarnog karaktera, pa će, kao i prošle godine, deo tiraža biti u slobodnoj prodaji po ceni od 30 evra + PDV po komadu, a sav novac koji se prikupi od prodaje tiraža biće doniran nekom od socijalnih udruženja.\nPodsećamo da je u okviru humanitarne akcije, koju je krajem prošle godine pokrenula Marketing mreža povodom prvog izdanja publikacije ADBOOKA, socijalnim udruženjima u Srbiji donirano je preko 10 hiljada evra. Preko 150 kompanija, agencija, ali i pojedinaca iz Srbije i regiona, kupovinom dela tiraža publikacije ADBOOKA, priključilo se akciji i direktno doniralo novac onima kojima je pomoć najpotrebnija.\nZa više informacija o drugom izdanju publikacije, obratite se na mejl ivana@marketingmreza.rs