Cene gasa opet rastu, Evropa u strahu od kolapsa energetskog sistema i restrikcija – kakva su predviđanja za zimu | 013 info\nCene gasa opet rastu, Evropa u strahu od kolapsa energetskog sistema i restrikcija – kakva su predviđanja za zimu\nEuronews Srbija\tČet, 16/12/2021 - 17:15\nCene gasa opet su u zaletu, a ovaj energent je ponovo dostigao vrednost od 1.400 dolara po kubnom metru, što je najveća vrednost od oktobra. Evropa je u strahu od kolapsa energetskog sistema i restrikcija, a svaka država pokušava na svoj način da se izbori sa energetskom krizom i sve većim troškovima za struju. Stručnjaci ne očekuju da bi situacija mogla uskoro da se stabilizuje i ukazuju da nas čekaju veliki izazovi, ako zima bude jaka.\nU prethodna dva meseca, isporuke ruskog gasa u zemlje Evropske unije smanjene su za 25 odsto u odnosu na isti period prošle godine, navodi se u dokumentu Evropske komisije u koji je uvid imala agencija Rojters. Neizvesna je i budućnost Severnog toka 2, pošto je Nemačka suspendovala sertifikaciju tog gasovoda. Evropska komisija planira uspostavljanje sistema po kojem će članice Unije zajednički kupovati gas i formirati strateške rezerve tog energenta, ali to je dogovor koji bi se mogao realizovati tek sledeće zime, dok će za ovu sezonu svi morati da potraže drugačije i brže rešenje.\nMeđunarodni monetarni fond upozorava da se mogu očekivati nova poskupljenja tokom grejne sezone, a da bi do stabilizacije moglo doći tek na proleće.\n“Za sada, čak i kratkoročno, tokom nekoliko zimskih meseci cene energije će biti visoke, očekujemo da će ponovo početi da padaju do kraja prvog i tokom drugog kvartala naredne godine. Veliki je rizik ako bude jaka zima koja bi mogla da dovede do mnogo većih prekida struje i koji bi imali mnogo veći uticaj u svetu”, rekla je glavna ekonomistkinja MMF-a, Gita Gopinat u intervjuu za agenciju Frans pres.\nOna je istakla da bi najgori scenario bio da imamo posebno hladnu zimu u severnoj hemisferi sa rastom tražnje energije, a uz to da se paralelno ostane nerešen problem sa poremećajima u lancima proizvodnje.\nPrema prognozama stručnjaka Saksa banke, vrlo je izvesno da će ova kriza biti nalik onoj iz 1973. godine, a oni predviđaju da bi mogla biti i gora. Direktor za investicije Sakso Banke Stin Jakobsen je nedavno izjavio da veruje kako ćemo ove zime svedočiti vrhuncu energetske krize.\n"Nisam meteorolog, naravno, ali posmatrajući dugoročne prognoze onda postoji velika verovatnoća da će zima biti veoma hladna. U tom slučaju će cene prirodnog gasa, nafte i tečnog prirodnog gasa početi da rastu, jer su zalihe veoma male. Ovo je neka vrsta idealne oluje. Odnosno, nivoi zaliha su niski, vreme je hladno i cene su zato visoke. Dokle one mogu da odu? Naravno, samo još više. Ne bih se iznenadio ako cena nafte bude iznad 100 dolara za barel već u prvom kvartalu 2022. godine", istakao je Jakobsen.\nOn je rekao da bismo ove zime mogli doći u situaciju u kojoj nismo bili od 1973. godine, kada je naftna kriza pogodila pre svega zapadne zemlje, a nakon njih i ostatak sveta, nakon što su države članice OAPEC donele odluku o embargu na izvoz nafte u SAD, Britaniju, Kanadu, Holandiju i Japan, zbog toga što su smatrale da vlade tih zemalja podržavaju Izrael u Jomkipurskom ratu. Embargo, koji je kasnije proširen na Portugaliju, Rodeziju i Južnu Afriku, potrajao je do marta 1974. i imao dalekosežne posledice po svetsku ekonomiju, pre svega zbog toga što se cena nafte popela sa dotadašnjih 3 na 12 dolara po barelu, pa je, s obzirom da se svetska ekonomija temeljila na nafti, dovela do poremećaja u snabdevanjui i svim drugim granama ekonomije.\nŠta bi moglo biti rešenje problema?\nEnergetska kriza i modeli za njeno rešavanje u budućnosti glavna su tema poslednjih meseci, a svi traže načine da se buduće krize preduprede. Francuski predsednik Emanuel Makron i mađarski zvaničnici dele isti stav o potrebi većeg korišćenja nuklearne energije u Evropskoj uniji. Francuska čak 70 odsto električne energije dobija iz nuklearnih izvora. Makron poručuje da je cilj te zemlje da oslobodi ekonomiju zavisnosti od ugljenika i očuva suverenitet, time što će biti manje zavisna od uvoza gasa. Mađarski premijer Viktor Orban ocenjuje da nema autonomije bez sopstvenih energetskih kapaciteta, odnosno, kako je precizirao, bez nukelarne energije.\nZbog astronomskih cena gasa i nedovoljnih količina ovog energenta u evropskim skladištima neke zemlje EU, uključujući Španiju, Grčku i Rumuniju, založile su se za zajedničku kupovinu tog enregenta, navodeći da bi taj potez pomogao da se povećaju zalihe, koje bi mogle da se koriste u vanrednoj situaciji velike nestašice. Nisu, međutim, sve članice EU za zajedničku nabavku gasa.\nZamenica španskog premijera Tereza Ribera rekla je novinarima da bi zajednička, a ne pojedinačna kupovina mogla da pomogne da se obezbede povoljniji uslovi kupovine na globalnim tržištima. Ova inicijativa bi, međutim, mogla da se suoči sa višemesečnim pregovorima između Evropskog parlamenta i zemalja članica EU, koje moraju da odobre pravila, a koje nisu saglasne sa ulogom gasa u energetskoj tranziciji.\nOvaj predlog iziskuje okončanje dugoročnih ugovora pojedinačnih zemalja o fosilnom gasu do 2050. godine, što je datum do kojeg se EU obavezala da će dostići neto nultu emisiju gasova s efektom staklene bašte. Fosilni gas obezbeđuje, otprilike, četvrtinu energije u EU, od čega se 90 procenata uvozi.\nU Španiji pokrenuli ugašenu elektranu na ugalj, Francuzi zatvorili nuklearku\nEvropska i svetska javnost od oktobra se suočava sa nizom problema vezanim za stabilno snabdevanje energijom. Struja je tada u više navrata nestajala u Libanu, uvedene su restrikcije u Indiji i na severu Kine, proizvodnja iz hidroelektrana je u Južnoj Americi pala za čak 90 odsto. Albanija je na kratko uvela vanredno stanje, a Severna Makedonija je proglasila energetsku krizu.\nKoliko je situacija u pojedinim državama postala ozbiljna svedoči i podatak da je zbog veće potražnje za električnom energijom, i sve manje raspoloživih energenata, španska kompanija "Endesa" odlučila da pokrene elektranu na ugalj koju je ugasila u julu ove godine. Rast cena se poklopio sa remontom 3 od 5 nuklearnih elektrana i padom proizvodnje struje iz hidroelektrana usled malih padavina, preneo je Tanjug.\nU oktobru su referentne britanske veleprodajne cene gasa dostigle rekordne vrednosti i bile su za oko 500 odsto više nego u januaru, jer je globalna potražnja za gasom skočila sa oporavkom ekonomija od pandemije. Cene su od tada pale, ali su i dalje za više od 300 procenata više nego na početku godine. Prema procenama Ofgama, britanskog energetskog regulatora, očekuje se da će cene ostati na visokom nivou ove zime, jer su zalihe gasa i snabdevanje Evrope ruskim gasom manje nego prethodnih godina.\n"Veliki skok cena u Velikoj Britaniji prošlog meseca primorao je neke kompanije da smanje proizvodnju i zatraže državnu pomoć, što je predznak onoga što bi moglo da se dogodi i ostalim državama širom Evrope, baš u vreme kada se bori sa ponovnim izbijanjem koronavirusa. Za domaćinstva, to bi moglo značiti da se od njih traži da koriste manje energije ili čak da planiraju restrikcije", piše Blumberg.\nNavode da se ograničenja pooštravaju u nekim zemljama, dok su kućni budžeti pritisnuti naglom inflacijom. Povrh toga, kako piše Blumberg, hladno vreme može značiti da se svetla gase. Povratak na blokadu kao u Austriji pomogao bi da se obuzda potražnja za električnom energijom, iako malo vlada to želi da uradi.\nBlumberg navodi i da je Francuska, druga najveća evropska ekonomija, posebno ugrožena i da predstojeća zima izaziva zabrinutost nacionalnog mrežnog operatera. Raspoloživost u nuklearnim elektranama, koje su oslonac francuskog elektroenergetskog sistema, je niska nakon što je pandemija odložila remont nekih reaktora, navodi se u izveštaju od 22. novembra.\nFrancuski energetski gigant EDF saopštio je danas da je otkrio kvarove na cevima u bezbednosnom sistemu nuklearne elektrane Sivo i da će zatvoriti još jedan pogon, jer koristi istu vrstu reaktora, prenosi Rojters.\nEDF je zaustavio jedan reaktor u nuklearki Sivo radi rutinske desetogodišnje kontrole u avgustu, a u novembru je iz prevetivnih razloga zatvorio i drugi reaktor u toj elektrani, najavljujući tada ponovno puštanje u rad 24. decembra. Nuklearna energija učestvuje sa više od 70 posto u francuskom energetskom miksu.\nPoljski premijer Mateuš Moravjecki je nedavno najavio da će Poljska smanjiti poreze na benzin, gas i struju i obezbediti novčanu pomoć domaćinstvima u okviru programa vrednog 2,4 milijarde dolara. Porez na dodatu vrednost (PDV) na gas biće umanjen od januara do marta na 8,0 odsto sa sadašnjih 23, a PDV na električnu energiju će u prva tri meseca 2022. godine iznositi 5,0 odsto umesto 23. Norveška vlada želi građanima da olakša teret sve većih računa za struju. Domaćinstva koja dobiju izrazito visoke račune za električnu energiju će, kako prenose agencije, dobiti vladinu pomoć tako što će im država platiti polovinu od onoga što prelazi graničnu cenu od 7,8 centi po kilovatu.\nKoliko će Srbiju koštati "energetski kolaps"?\nČinilo se da će Srbija biti pošteđena udara energetske krize u Evropi, jer je od Rusije dobila povoljniju cenu gasa od 270 dolara za 1.000 kubnih metara i obezbedila sigurno snabdevanje tokom zime, ali je u našoj zemlji do "energetskog kolapsa", kako je izjavio predsednik Aleksandar Vučić došlo zbog problema u Termo-elektrani "Nikola Tesla" u Obrenovcu, koja je zbog korišćenja lošeg uglja praktično stala sa proizvodnjom struje. Zbog toga je Srbija bila prinuđena da uvozi električnu energiju po visokim cenama na psot tržištu.\nStručnjak za energetiku u Deloitte, Željko Marković je za Euronews Srbija izjavio da nije teško izračunati koliko Srbiju košta interventni uvoz struje i kaže da će taj ceh biti između 10 i 15 miliona evra po danu.\n"Već nekoliko dana uvozimo po 1.400 i do 2.000 megavat sati po satu, a pošto kupujemo na spot tržištu, cene su iznad 300 evra po megavat satu. Kada to stavite na papir dolazite negde do sume od 10 do 15 miliona evra po danu", objašnjava Marković.\nAko se do ponedeljka zadrži ovaj tempo uvoza struje i ovolike cene i bude se trošila ta količina, ceh bi mogao da skoči na više od 75 miliona evra, za samo jednu nedelju.\nPovodom energetske krize u Evropi, predsednik Srbije Aleksandar Vučić, prema saznanjima Euronews Srbija, za sutra je sazvao sastanak sa članovima Vlade i šefovima energetskog sektora.\nEvropa srbija energetski sektor gas struja restrikcije cena


- Jer kroz veću potrošnju aktiviraće se i nova proizvodnja i pospešiti privredni rast - ukazao je Mali za "Večernje novosti".\nOn je podsetio da je u oktobru počela isplata penzija koje su u odnosu na 2014. godinu veće za osam do 13 odsto, kao i da je u tu svrhu za iduću godinu izdvojeno 563 milijarde dinara, odnosno 35 milijardi dinara više nego u 2018. godini.\n- Početkom decembra će biti isplaćena jednokratna pomoć svim penzionerima u iznosu od 3.000 dinara, za šta je izdvojeno 5,24 milijarde dinara. To je najnovija i lepa vest, a kada je reč o sledećoj godini, sve zavisi od postignutih ekonomskih rezultata. Prihodi budžeta su planirani konzervativno i očekujem da će biti prostora za to - ocenio je Mali.\nGovoreći o dodatnom povećanju penzija u 2019. godini, s obzirom na to da je ukinuto usklađivanje sa rastom cena, Mali je rekao da Vlada zajedno sa MMF-om radi na novoj formuli za indeksaciju i ona će biti primenjena od 2020. godine.\n- Pre fiskalne konsolidacije penzije su se dva puta godišnje usklađivale sa inflacijom. Sa puno optimizma ulazimo u 2019. godinu i činimo sve da se i dogodine stvore uslovi za povećanje plata i penzija, jer to i jeste osnov naše politike. Ako naša ekonomija bude rasla po stopi od 3,5 do 4 odsto sledeće godine, to je apsolutno realno - rekao je Mali.\nMinistar finasija je istakao da Srbija treću godinu zaredom završava sa suficitiom, koji će ovaj put biti 0,6 odsto BDP, odnosno oko 28 milijardi dinara.\n- Stopa rasta BDP za prvih devet meseci je 4,5 odsto po čemu smo među pet najboljih ekonomija u Evropi. Nezaposlenost smo smanjili za 25,9 odsto koliko je bilo u 2013, na sadašnjih 11,9 odsto. To je i dalje visoko, ali trend je jasan. Pada i udeo javnog duga. Sada je na 56 odsto BDP, a očekujem da do kraja godine bude na 51, možda čak i 50 odsto - rekao je Mali.\nUpitan da li će od suficita otplatiti deo javnog duga, Mali kaže da je već isplaćen stari dug prema Ruskoj federaciji od 70 miliona evra.\n- Sada, 3. decembra imamo dospeće od milijardu i 30 miliona dolara, po osnovu izdatih obveznica. Novac već imamo na računu i to ćemo isplatiti bez problema, što će nam smanjiti neto dug - rekao je Mali.\nMali je, odgovarajući na pitanje kada će zaživeti platni razredi, rekao da se Vlada sa MMF-om dogovorila da kreće 1. januara 2020. godine, kao i da su blizu konačnog rešenja, ali da će se na tome još raditi sledeće godine zajedno sa MMF-om, kako bi primena počela na vreme.\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je da bi danas mogla biti doneta odluka o iznosu povećanja minimalne zarade u Srbiji za sledeću godinu.


Bosna i Hercegovina je u protekle dvije godine, od kada je preuzela kontrolu nad donjim dijelom neba iznad svoje teritorije, na osnovu preleta aviona ubrala oko 71 milion maraka, ali potpuno preuzimanje nadzora neba nije privedeno kraju, tako da i dalje gubi značajan iznos novca.\nNebo iznad Bosne i Hercegovine do polovine novembra 2014. godine bilo je pod kontrolom službi iz Zagreba i Beograda, zbog čega je Bosna i Hercegovina godišnje gubila desetine miliona maraka. Situacija je donekle popravljena kada je Centar za kontrolu vazdušnog saobraćaja preuzeo kontrolu nad donjim dijelom neba, odnosno do 10.000 metara.\n“Agencija za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi (BHANSA) je na osnovu preleta u 2015. godini ostvarila prihode od 32,97 miliona, a lani od 38,11 miliona KM”, kazali su u toj agenciji.\nIako je prilikom preuzimanja kontrole nad prvim dijelom neba najavljeno da bi Bosna i Hercegovina već 2015. godine trebalo da preuzme i gornji dio, to se još nije desilo. Zbog toga dio novca od naknada koje plaćaju avio-kompanije kada njihovi avioni prelete Bosnu i Hercegovinu na visinama iznad 10.000 metara ponovo ide u Hrvatsku i Srbiju.\nU BHANSA tvrde da ispunjavaju uslove da bi preuzeli kompletnu kontrolu nad nebom.\n“Planirani rok za preuzimanje kontrole nad cjelokupnim vazdušnim saobraćajem na nebu iznad Bosne i Hercegovine je kraj 2019. godine”, ističu u BHANSA.\nJedan od preduslova za to je ostvaren početkom februara kada je počeo sa radom Centar oblasne kontrole leta u Banjaluci, a završen je i izbor kandidata za školovanje za kontrolore vazdušnog saobraćaja i izbor sertifikovanog trening centra u kojem će biti obučavani.\nPredsjedavajući Komisije za saobraćaj i komunikacije u Predstavničkom domu Parlamenta BiH Momčilo Novaković kaže da Bosna i Hercegovina ne smije sebi dozvoliti novo probijanje rokova.\n“Ranijih godina je bilo mnogo problema koju se ne smiju ponoviti. Imamo najavu da će sve biti završeno 2019. godine”, kazao je Novaković.\nNa ozbiljnost situacije nastale zbog nepreuzimanja kontrole nad nebom iznad Bosne i Hercegovine upozorila je Kancelarija za reviziju institucija Bosne i Hercegovine u izvještaju “Kontrola vazdušnog saobraćaja BiH”. U tom dokumentu je naglašeno da je zbog nedostatka volje izgubljeno više od 70 miliona KM, jer je godinama odugovlačeno preuzimanje kontrole neba iznad Bosne i Hercegovine od Srbije i Hrvatske.\nDomaće službe trebalo je da započnu sa kontrolom donjeg dijela vazdušnog prostora još 2007, ali je to urađeno tek u novembru 2014. godine. Zbog propusta je organizovano javno saslušanje pred Komisijom za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma. Saslušani su bivši ministar transporta i komunikacija BiH Damir Hadžić, sekretar Ministarstva Igor Pejić i tadašnji rukovodioci BHANSA.\nBosna i Hercegovina nikada do novembra 2014. godine nije imala kontrolu nad svojim vazdušnim prostorom. Izuzetak je bio prostor u neposrednoj blizini međunarodnih aerodroma u Sarajevu, Banjaluci, Mostaru i Tuzli.\nU BHANSA trenutno rade 94 kontrolora vazdušnog saobraćaja, a u toj agenciji kažu da se suočavaju sa kadrovskim problemima. “Taj broj ne zadovoljava naše potrebe i zato smo se odlučili na raspisivanje konkursa, jer nam treba 69 kontrolora”, kazali su u BHANSA i dodali da trenutno na tržištu rada u svijetu nedostaje 15.000 kontrolora.\nPrevious Albanija - Bosna i Hercegovina: Prijateljski fudbalski susret ilirske braće\nNext U17 fudbalska reprezentacija naše zemlje izborila plasman na Evropsko prvenstvo, drugo uzastopno


Sud u Londonu osudio Asanža na 50 nedelja zatvora (video) - Sputnjik Srbija\n20:30 26 Maj 2020\n12:47 01.05.2019 (osveženo 13:16 01.05.2019) Preuzmite kraći link\n„Niste se sami predali policiji, ambasada Ekvadora je morala da dozvoli policiji da uđe u zgradu… Vi ste imali izbor i ja odbacujem sve argumente (o smanjenju kazne)“, rekla je sudija Debora Tejlor, objavivši presudu.\nOna je naglasila da Asanž može da računa na prevremeno oslobađanje, ako odleži pola kazne i ne napravi druge prekršaje.\nU Londonu je održano suđenje osnivaču Vikiliksa Džulijanu Asanžu, kojeg je ranije uhapsila londonska policija u zgradi ambasade Ekvadora. Sputnjik se nalazi ispred zgrade suda.\nSuđenje se tiče optužbi da je Džulijan Asanž narušio uslove oslobađanja pod kaucijom jer se nije javio sudu 29. juna 2012. godine, dobivši politički azil na teritoriji ekvadorske ambasade. Drugo suđenje je zakazano za sutra i ticaće se ekstradicije Džulijana Asanža Americi, gde se on optužuje za objavljivanje tajnih informacija.\nEkvador, u čijoj se londonskoj ambasadi Asanž krio od 2012. godine, odlučio je da ukine diplomatski azil osnivaču „Vikiliksa“ zbog narušavanja više međunarodnih konvencija. Asanž je 11. aprila ujutru uhapšen po nalogu Švedske i SAD. Sud u Londonu ga je proglasio krivim za narušavanje uslova puštanja iz zatvora uz kauciju i zakazao sledeće saslušanje za 2. maj.


Novi Sad: Građani osujetili izgradnju tri garaže | Autonomija\nVOICE: Građani će tražiti da se potpuno odustane od izgradnje garaža\n„Koliko znam proceduru, dalje mora ići još i na Upravu za propise, da bi se završio taj deo kontrole usklađenosti sa zakonom i onda ide na usvajanje na Skupštinu grada“, rekao nam je kratko Dabetić, ali bez konkretnih rokova u kojima bi to moglo da se dogodi. On nije želeo da otkriva ni koje od primedbi građana je komisija prihvatila.\n„Komisija smatra da je potrebno umesto planiranog objekta garaže predmetni prostor pripojiti kompleksu postojeće škole i na istom mestu planirati sportske terene i zelene površine“, navodi se u obrazloženju komisije. Takođe, prihvaćene su i primedbe u vezi sa planiranom garažom na uglu Bulevara Despota Stefana i Šekspirove, od koje se takođe odustalo, tako da se te tri garaže neće naći u urbanističkom planu.\n„Prihvata se korekcija horizontalnog gabarita planirane garaže tako da se duža strana objekta (koja se pruža pravcem istok – zapad) smanji za 5,0 m. Tako definisan planirani gabarit garaže treba da bude na većoj udaljenosti od postojećeg objekta na parceli broj 3807/2 KO Novi Sad II za 5,0 m. Nacrt plana potrebno je dopuniti sa uslovima za ozelenjavanje navedenog prostora između dva objekta tako da se obavezno formira drvored visokog zimzelenog rastinja uz istočnu fasadu planirane garaže“, piše u izveštaju Komisije za planove, uz napomenu da je potrebno dopuniti Nacrt plana sa uslovima ozelenjavanja. Pored pomenute u Milice Stojadinović Srpkinje, garaže će se nalaziti u Ulici Veljka Petrovića, zatim na uglu Šekspirove i Narodnog fronta, te između ulica Ive Andrića i Heroja Pinkija.\n„Informacija sa javne rasprave je da je upitno kada će se garaže graditi. Ovde se predlaže jedno rešenje koje pitanje je kada i da li će se desiti, a potencira se na problemu“, navodi ona i dodaje da, s obzirom na to ko čini većinu u parlamentu, ne očekuje naročit uspeh.\n„Očekujemo da će se svest odbornika vremenom menjati i da ćemo mi građani, kroz različite inicijative, uspeti da utičemo na ljude koji sede u gradskoj skupštini i koji bi trebalo da rade u interesu građana“, rekla je Biljana Simonović.\n„JP Urbanizam je postupio u skladu sa navedenim Izveštajem i shodno proceduri utvrđenoj Zakonom o planiranju i izgradnji i Zakonu o vodama, dana 21. 02. 2019. godine uputilo korigovani Nacrt plana generalne regulacije Limana sa Univerzitetskim centrom u Novom Sadu, sa odgovarajućom dokumentacijom ka Javnom vodoprivrednom preduzeću ‘Vode Vojvodine’ Novi Sad, sa zahtevom za izdavanje vodne saglasnosti. Kada JVP ‘Vode Vojvodine’ izdaju vodnu saglasnost, steći će se uslovi da se navedeni plan uputi u dalju proceduru donošenja ka nadležnoj gradskoj upravi odnosno ka Skupštini grada na donošenje“, navedeno je u odgovoru koji je potpisao direktor JP Urbanizam Dušan Miladinović, bez preciziranja rokova.\n„Proces je trajao malo duže zbog toga što mišljenje zavisi od stanja na terenu pa su svi u okviru svojih nadležnosti i ovlašćenja morali obići i pregledati teren. Kako su sve službe dale pozitivno mišljenje i konačan stav JVP ‘Vode Vojvodine’ biće pozitivan. Saglasnost na plan ‘Urbanizmu’ će biti dostavljena do kraja nedelje“, navedeno je u odgovoru iz JVP Vode Vojvodine.\n„Jako lep primer šta se može uraditi sa javnim prostorom jeste da se taj prostor pripoji maloj školi “Jovan Popović” ili vrtiću i da tu bude zelena površina sa sportskim terenima, što jeste sadržaj koji je Limanu svakako potreban i mi takav predlog pozdravljamo“, rekla je ona za VOICE. Podsetila je i da se tokom javne rasprave moglo čuti koliko Novom Sadu nedostaje parking mesta, ali ne i koliko nedostaje zelenila.\n„Prosto je frapantno da ne postoji nijedan propis koji reguliše sadržaje koji su važni za dostojan život čoveka u gradu. Posebno u Novom Sadu, koji je Evropska prestonica kulture i mladih i koji je nekad bio jedan od najzelenijih gradova u Evropi, a ne prepoznaje da su potrebni sadržaji kao što su parkovi, sportski sadržaji i dečja igrališta, već samo stambeni ili poslovni prostori i blokovske garaže“, kazala je Biljana Simonović. Podsetila je i da je Republika Srbija preuzela obavezu smanjenja emisije CO2, kao i da se ta obaveza samim tim odnosi i na Novi Sad.


U našoj agenciji postoje velike potrebe za prevođenjem sa overom sudskog prevodioca/tumača za ruski jezik. S obzirom na veliki priliv poslovnih ljudi iz Rusije na teritoriji Srbije, na priličan broj firmi koji državljani Ruske Federacije ovde otvaraju, kao i na veliki broj naših ljudi koji su se školovali tamo i odlaze na specijalizacije, školovanje, pa i na lečenje, veliki je broj raznorodnih tekstova koji prevode naši sudski prevodioci/tumači za ruski jezik. Nije mali broj ni onih koji sklapaju brakove sa ruskim državljanima.\nPrevodi za fizička lica uglavnom čine lična dokumenta, koja se mogu veoma brzi prevesti, tokom dana ili za sutra. Pošaljite nam dokumente skenirane elektronskom poštom, putem upita ili donesite u kancelariju. Kada budete došli po prevod, ponesite original, radi kontrole. Dobićete uvezan prevod sa odštampanim skeniranim dokumentom, overen pečatom i potpisom sudskog prevodioca/tumača, kojim se garantuje da prevod odgovara originalu i da ni jedan podatak ili činjenica nisu promenjeni.\nPrevešćemo vam pasoš, diplomu, svedočanstvo, licence i sertifikate, vaše lekarske izveštaje sa lečenja na ruskom govornom području, ili sa srpskog na ruski, ako nameravate da se lečite u Ruskoj Federaciji ili nekoj od država sa ruskog govornog područja. Brzo i kvalitetno ćemo vam pružiti prevodilačke usluge, sa overom dokumenata.\nPravnim licima obično je potreban prevod izvoda iz APR ili drugih administrativnih institucija, prevod osnivačkih dokumenata, pravilnika i statuta, finansijske dokumentacije, poput izvoda stanja, bilansa stanja, knjigovodstvenih izveštaja i sl. Često je potreban i prevod tenderske dokumentacije. Svi ovi dokumenti se overavaju na način koji je propisala ustanova za koju se prevodi, uz maksimalno očuvanu formu koju ima original.\nSudski prevodilac/tumač za ruski jezik po potrebi izlazi na teren. To je najčešće prevod kod notara, prilikom overe ugovora o kupovini-prodaji nepokretne imovine, prilikom transakcija klijenata maternjih govornika ruskog, veoma često na venčanjima, kada je jedan od mladenaca sa ruskim maternjim jezikom. Sudski tumač će uraditi i pismeni prevod dokumenata, u vezi sa datim poslom i overiti ga, zatim će usmeno prevoditi ceo tok ceremonije venčanja. Isto tako, biće sa vama na sudu, prevodiće sudski proces, prilikom overa dokumenata u opštini, sudu i gde god bude potrebno da vam pomogne u obavljanju vaših administrativnih poslova.\nNaši sudski tumači za ruski jezik omogućiće vam kvalitetan prevod dokumenata, kao i sporazumevanje na svim mestima gde će vam ta vrsta pomoći biti potrebna. Obratite nam se i mi ćemo vam uz angažovanje člana naše prevodilačke ekipe omogućiti adekvatne usluge, kada god vam to bude potrebno.\nNaši prevodioci za ruski jezik su se mnogo puta dokazali na ovakvim manifestacijama, pa će i vama olakšati sporazumevanje i ostaviti dobar utisak na vaše poslovne partnere.


Četvrtak, 25.04.2019 12:47\n10.10.2016 13:04 juznevesti.com 1469\nIako su na poluvremenu vodili 4:0, futsaleri niškog Kalče umalo su od gotovog posla napravili veresiju, ali posle dramatične završnice ipak su savladali Novu Pazovu sa 4:3. Golovima Dušana i Nikole V. Stankovića, Marka Ilića i Vladimira Ristića, Nišlije su već posle 20 minuta igre imale 2 boda u džepu, ali je u nastavku došlo do neobjašnjivog pada u igri. Foto: facebook/kmfkalca.nis...\n10.10.2016 22:15 Dragan Ivanović 1149\nPoraz Kamenorezca 76 u Rujišniku\nFudbaleri Kamenorezca iz Dublja pretrpeli su i četvrti poraz u prvenstvu OFL Trstenik, ovoga puta u Rujišniku u okviru 6. prvenstvenog kola rezultatom 3:0 i sada sa 4 osvojena boda zauzimaju 9. mesto na tabeli. Utakmica je bila prava prvenstvena, fer i korektna uz ponovno kao i prošlog vikenda u Dublju loše suđenje glavnog arbitra Miloša Bulatovića i njegovih pomoćnika Dušana Timotijevića i...\n10.10.2016 19:29 BSS 723\nKuglanje: Partizan i Zvezda u četvrtfinalu Kupa Srbije\nBEOGRAD, 10. oktobar (Info centar).- Kuglaši Crvene zvezde i Partizana plasirali su se u četrtfinale Kupa Sbrije. Crno beli su na Banjici savladali sa 6:2 beogradskog srpskoligaša Tehnohemiju predvođeni najboljim igračem Nikolom Matijašem (587). Kod Tehnohemije blistao je igrač utakmice Zoran Stanimirović sa 599 čunjeva. Crveno beli su gostovali srpskoligašu, kostolačkom Rudaru koji je...\n10.10.2016 15:30 Živko Radivojević 1148\nBoćarski klub Novi Beograd podvukao crtu\nNa prigodnoj svečanosti, upriličenoj za igrače, sponzore i prijatelje kluba, Boćarski klub Novi Beograd „podvukao je crtu“ za 2016. godinu, u kojoj je na upečatljiv način osvojio šampionsku titulu u Prvoj ligi. - Što se tiče igračkog kadra, kompletna analiza je urađena - kaže Milan Janković, igrač i trener BK Novi Beograd - Osvojili smo titulu na zaista ubedljiv način, sa samo jednim...\n10.10.2016 15:20 Branko Stojkovski 2443\nTrener Branko Đokić na klupi "brzog voza"\nFudbaleri Dinama 1945 remizirali su na svom terenu sa Budućnosti iz Srpske Crnje i posle te utakmice dosadašnji trener Srđan Živojnov odlučio je da sporazumno raskine saradnju sa klubom. U dosadašnjih devet kola Pančevci su ostvarili šest pobeda, dva remija i jedan poraz i nalazi se na drugom mestu iza Kozare (Banatsko Veliko Selo) koja je jedini savladala tim iz Pančeva. Uprava kluba na čelu...\n10.10.2016 13:53 toplickevesti.com 1425\nU 4. kolu Prve futsal lige Srbije KMF Jastrebac pobedio je sinoć na svom terenu KMF Metalac Kolorado iz Gornjeg Milanovca sa 4:1.U prvom poluvremenu bilo je dosta šansi, a prave prilike iskoristili su Siniša Trojanović i Ivan Vuletić, strelci jedina dva gola viđena u prvom delu utakmice.U drugom poluvremenu viđena su još tri gola. Dušan Savović povećao je vođstvo...\n10.10.2016 13:34 Dragan Ivanović 1715\nPosle dve uzastopne pobede FK Trstenik PPT propustio je priliku da pred svojih 250 gledalaca savlada FK Jedinstvo iz Bošnjaca. Bila je to otvorena igra a domaćini su svoju bolju igru krunisali vodećim pogodkom iz jedanaesterca koji je realizovao iskusni kapiten Nenad Vasić u 26. minutu utakmice. U šesnaestercu gostiju posle brzog prodora gostujući igrač Cakić oborio je Marka Radivojevića i...\n10.10.2016 12:35 Miroslav Todorović 1801\n10.10.2016 12:25 Dragan Ivanović 1250\nPo oblačnom i hladnom vremenu pred 100 gledalaca mladi fudbaleri Ribnika uspeli su na svom terenu, taktikom trenera Branislava Baneta Trnavca da savladaju goste iz Čitluka rezultatom 4:1, poluvreme 1:0 i osvoje tri veoma važna boda u 9. kolu Prve Rasinske okružne lige. Teren na kome je ova utakmica odigrana bio je zaista ravan prvoligaškim što je zasluga uprave, trenera i igrača ovog kluba koji...


Šta ne znamo o njima (3)\nNije laž kada vam neko kaže da je polovina ženskih uzdaha koje čujete u krevetu totalna prevara. Možete vi da stimulišete svaku njenu erogenu tačku, ali verovatnoća da ona odmah doživi fantastične orgazme je realno mala. Većina žena suviše razmišlja u početku veze da bi mogla da se oseća dovoljno opušteno, što znači da će se pretvarati sve dok bude osećala potrebu da tako bude. Ne treba puno da se brinete zbog toga, potrebno je samo da budete izdržljivi.\nOno što žene osećaju prema nama ispisano im je na licu. Ako joj se dopadate, imaće glup osmeh na licu onoga trenutka kada uđete u prostoriju. Ukoliko ustane i krene prema vama, već je zaljubljena. Ako ne želite da ugušite njen entuzijazam, reagujte na isti način kada se ona pojavi ispred vas.\nPored toga, žene zamišljaju i kako ćete izgledati za deset godina. Odmeravajući vaš stav, ali i obim struka ili pivski stomak, ona procenjuje kakve su šanse da ćete lepo ostariti, naročito ako ste stariji od nje. To je zbog toga što žele da se uvere da se u jednom trenutku nećemo pretvoriti u bure ili u pivsku flašu. Otklonite njene strahove pričajući o avanturističkim putovanjima koja ste isplanirali. Održavajte telo da biste zaista mogli da odete tamo kud ste planirali – sami ili s njom.\nDo njihove 25. godine većini devojaka prišlo je dovoljno muškaraca, tako da su savršeno sposobne da prepoznaju kada muškarci pokušavaju da ih impresioniraju, kao i da se smeškaju i klimaju glavom kao da veruju u svaku izgovorenu reč. Žene tačno znaju da procene koliki je stepen ozbiljnosti u muškracu koji im priđe. Mi tu ne moramo ništa da im kažemo… One su u stanju da namirišu potencijal za ženidbu na osnovu cveća u našem stanu, porodičnih fotografija na frižideru, raspoloženja našeg kućnog ljubimca i omiljene televizijske emisije.


„Nektar“ ulaže 7 miliona evra u obnovljive izvore energije | Energetski portal Srbije\n„Nektar“ ulaže 7 miliona evra u obnovljive izvore energije\n01.03. 2020 Vesti | Srbija | Obnovljivi izvori energije\nFoto-ilustracija: Unsplash (Євгенія Височина)\nKompanija „Nektar grupa“ saopštila je da će uložiti 7 miliona evra u obnovljive izvore energije tokom ove i naredne godine. Takođe, biće prvi proizvođač u regionu koji će uvesti ambalažu biljnog porekla, najavljeno je na predstavljanju prvog izveštaja o održivom razvoju ovog proizvođača.\nGodišnji izveštaj o održivom razvoju je izrađen „kako bismo pokazali šta smo do sada uradili i kakvi su nam planovi kako bismo kreirali bolje okruženje za nas i našu decu“, objasnio je direktor kompanije Mihailo Janković. On je tom prilikom istakao da je cilj kompanije da se razvija u skladu sa zacrtanim ciljevima Ujedinjenih nacija i da stoga planira ulaganja u održivi razvoj i način poslovanja.\nZa sada su od 17 ciljeva Ujedinjenih nacija ispunili 6 i nameravaju da ta broj bude veći. Već sprovode program energetske efikasnosti, te su tokom protekle godine potrošnju smanjili za 5 odsto i, prema rečima direktora kompanije, investiraju u postrojenje na biogas.\nŠto se tiče ambalaže, za sada je reciklabilno 84 odsto, a krajnji cilj je da bude apsolutno reciklabilna, na bazi šećerne trske.\nU planu je i unapređenje sistema prikupljanja reciklabilnog otpada u saradnji s lokalnim samoupravama, kao i poboljšanje efikasnosti korišćenja voda do 2027. za najmanje 15 odsto i uvođenje sistema za prečišćavanje otpadnih voda.\nOvom inicijativom planira se smanjenje emisije štetnih gasova za 20 odsto do 2030. godine.\nPrimena obnovljivih izvora energije u sistemima daljinskog grejanja\nKompanija je osnovana 1998. kao porodično preduzeće, a sada broji šest fabrika u regionu i izvoz u više od 60 zemalja, što premašuje 30 odsto proizvodnje. Sarađuje sa više od 10.000 poljoprivrednika, organizujući brojne edukacije o povećanju produktivnosti prinosa, ali i zaštiti životne sredine.\nProšle godine su napravili najveću plantažu organskog voća u Srbiji, u Vladičinom Hanu, koju planiraju da prošire do 2022 na 114 hektara površine.\nambalaža biljnog porekla\nsakupljanje reciklabilnog otpada


Uhapšen ubica Nikole Bojovića? - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Hronika Uhapšen ubica Nikole Bojovića?\nUhapšen ubica Nikole Bojovića?\nsubota, 03 avgust 2013 11:47\tIvan\nPripadnici UKP i Žandarmerije priveli čoveka za koga se još utvrđuje da li je povukao obarač ili je pomagao ubici brata Luke Bojovića.\nKRAGUJEVAC - Kraj potere?\nPosle tri meseca potere policija je juče uhapsila osobu za koju se veruje da je izvršilac naručenog ubistva Nikole Bojovića! Reč je o Pavlu Opačiću (35) iz Novog Sada, za koga se veruje da je 29. aprila u jutarnjim satima u Ulici Carice Milice u Beogradu sa više hitaca usmrtio Nikolu Bojovića, brata vođe „zemunskog klana“ Luke Bojovića, koji je u španskom zatvoru.\nPrema saznanjima Kurira iz Direkcije policije, pripadnici Uprave kriminalističke policije MUP Srbije i Žandarmerije, u saradnji s policijom Crne Gore, uhapsili su Opačića u Kragujevcu, u Ulici Cara Konstantina 20. Naš izvor, međutim, ne može da potvrdi da li je Opačić taj koji je ispalio smrtonosne hice u Bojovića.\n- Koja je tačno njegova uloga, da li je bio direktni izvršilac ubistva ili pomagač, biće utvrđeno daljim tokom istrage - kaže Kurirov izvor, koji navodi da će više detalja biti poznato danas jer se sinoć još utvrđivalo Opačićevo mesto u slagalici ovog zločina.\nOvaj Novosađanin je uhapšen u okolini Kragujevca, u kojem su se u večernjim satima grupisale jake policijske snage.\n- Osumnjičeni je doveden u Kragujevac, gde je, po našim operativnim saznanjima, posle ubistva Bojovića dolazio nekoliko puta. Zato smo u njegovom prisustvu izvršili pretres na nekoliko lokacija u kragujevačkom naselju Pivara, kako bismo proverili njegove eventualne veze s ljudima iz kragujevačkog podzemlja i da li su mu pružali logističku pomoć nakon egzekucije - kaže za Kurir izvor iz kragujevačke policije.\nPodsetimo, ovome je 24. jula prethodilo hapšenje Slobodana Šaranovića, brata ubijenog vlasnika kazina „Slavija“ Branislava, zbog sumnje da je umešan u ubistva Miloša Vidakovića i Nikole Bojovića. Osim Šaranovića, tada je priveden i njegov sestrić Miloš Delibašić iz Beograda i Ratko Koljenšić iz Nikšića. Oni su osumnjičeni da su organizovali ubistvo Nikole Bojovića, ali i niz likvidacija u Srbiji i Crnoj Gori.\nNema veze sa Nenadom Opačićem\nPrema prvim saznanjima, Pavle Opačić nije u rodbinskim vezama s Nenadom Opačićem, nekadašnjim vođom „veterničkog klana“ u Novom Sadu i bliskim prijateljem Nenada Čanka. Isto prezime čista je slučajnost.


Izvor: SrbijaDanas.com, 17.Okt.2019, 15:45\nCrveno-beli igraju večeras protiv Makabija u Tel Avivu.\nUtakmice KK Crvena zvezda mts na domaćem terenu u Evroligi odavno važe za jedne od najspektakularnijih u najeltinijem evropskom takmičenju. Gotovo svi treneri i igrači složni su u oceni da nikome nije lako da izađe na megdan crveno-belima u Beogradu, međutim, ispred navijača Delija nalaze >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << se navijači Barselone i atmosfera u "Blaugrani", dok je na trećem mestu Panatinaikos.\nPrednost koju klub sa Malog Kalemegdana ima u Beogradu često neutrališe razlike u budžetima i iskustvu među rivalima. Poslednji primer bio je premijerna evroligaška utakmica u Beogradu za sezonu 2019/2020. Crvena zvezda je dočekala favorizovani Fenerbahče i uz pomoć publike slavila rezultatom 69:58. A, poslednja potvrda stigla je od kapitena svih 18 ekipa koji su učestvovali u veoma interesantnom glasanju koje je organizovala Evroliga.\nNaime, oni su birali kog novopridošlog igrača u Evroligi jedva čekaju da sretnu, koji igrač će im predstavljati naajveći izazov, ko je najpotcenjeniji igrač u najjačem evropskom takmičenju, kog trenera jedva čekaju da sretnu i koje gostovanje im je najomiljenije.\nU poslednjem navedenom glasanju Crvena zvezda je zauzela drugo mesto, odmah iza Barselone. Sigurno je kriterijum upravo bio ambijent, ali nema sumnje da je i organizacija utakmica i gostoprimstvo koje Crvena zvezda ukazuje svakom gostu bio veoma bitan faktor za ovaj odabir. Gotovo 17 odsto kapitena odabralo je upravo beogradske crveno-bele i Klub je veoma ponosan na to.\nSrbijaDanas.com: MAKABI TRAŽI PRVU POBEDU U EVROLIGI: Sferopulos OVIM rečima zapretio Zvezdi\nB92: Zvezda u Tel Avivu – Makabi je pod pritiskom\nRTS: Evroliga, Zvezda gost u Tel Avivu\nSrbijaDanas.com: NIJE MOGLO U BOLJE VREME: Fanstatične vesti za Zvezdu i Milojevića pred Totenhem (FOTO)


Izvor\tTanjug\toktobar 04, 2018\n"Predsednik Srbije i vrhovni komandant Vojske Srbije je rano jutros, u skladu sa svojim ovlašćenjima propisanim Zakonom o odbrani, dostavio ministru odbrane Aleksandru Vulinu i načelniku Generalštaba Vojske Srbije, general-potpukovniku Milanu Mojsiloviću, naređenje o dezangažovanju snaga za hitno i brzo reagovanje", saopstilo je Ministarstvo odbrane.\nVojska Srbije u saradnji sa ostalim bezbednosnim strukturama, u skladu sa naređenjem vrhovnog komandanta i dalje prati bezbednosnu situaciju i spremna je da u svakom trenutku zaštiti svoju državu i sve naše građane, bez obzira gde žive, navelo je Ministarstvo odbrane. Podsetimo, borbena gotovost i pripravnost vojske podignuta je na najviši nivo nakon što je predsednik Kosova Hašim Tači, u pratnji specijalnih jedinica ROSu, obišao jezero na severu Kosova Gazivode. Prilikom te posete, sever su nadletali helikopteri ali i dronovi, prema pisanju nekih medija.\n« Komersant: Vučić zatražio podršku od Putina za svoju viziju priznanja Kosova. NIJE JE DOBIO "Neće se kosovska vojska šetati severom Kosova" »\n-1 # Princip 04-10-2018 12:24\nAlbanci se igraju sa vatrom, jednom se će snage da reaguju, pre nego što budu opozvane...\n-1 # Srdjan 04-10-2018 11:38\nSituacija nije kriticna vise i pametan potez predsednika Vucica. Treba biti miran i dobro razmisliti pre svake odluke koja se tice KiM jer svi cekaju nasu gresku,verujem u predsednika i njegovu politiku i znam da je narod Srbije na KiM u sigurnim rukama.\n-1 # Uroš 04-10-2018 11:11\nVerujemo da Vojska Srbije u saradnji sa ostalim bezbednosnim strukturama, u skladu sa naređenjem vrhovnog komandanta i dalje prati bezbednosnu situaciju i spremna je da u svakom trenutku zaštiti svoju državu i sve naše građane!\n-1 # Uroš 04-10-2018 11:06\nNaša vojska je danas sasvim drugačija, modernija, spremnija. U svakom momentu možemo reagovati kako bi zaštitili naš narod, našu državu od potencijalnih pretnji.\n-1 # Ursula 04-10-2018 10:53\nIzgleda da se stanje smirilo.\n-1 # Helena 04-10-2018 10:37\nDobro je,nadam se da više nećemo dolaziti u situaciju da se proglasi ovakvo stanje.\n-2 # nikita 04-10-2018 10:36\nSrbija je pokazala vojnu spremnost da u kratkom periodu može reagovati kako bi zaštitila svoje interese i građane.\n-1 # Marko 04-10-2018 10:15\nVojska Srbije konstantno prati bezbednosnu situaciju i spremna je da u svakom momentu, bez oklevanja, zaštiti svoju državu i svoj narod.\n-1 # Sara 04-10-2018 09:56\nRukovodstvo drzave pravovremeno i ispravno donosi sve odluke, kao i ovu, gradjani mogu u potpunosti da veruju svojoj drazavi.\n-1 # Natasa 04-10-2018 09:36\nBojim se da siptari razumeju samo jezik sile.Da ne pomisle da sada opet mogu da divljaju na severu Kosova.\n-1 # Jovan 04-10-2018 09:29\nBorbena gotovost ili medijski trik?


Vilijem Berns, kandidat za direktora Centralne obaveštajne agencije (CIA), svedoči tokom saslušanja za potvrdu postavljenja pred Senatovim Odborom za obaveštajni rad, na Kapitol hilu, u Vašingtonu, 24. februara 2021.\nJoš jedan ključni deo tima američkog predsednika Džoa Bajdena stupio je na scenu se u četvrtak, nakon što su zakonodavci u Senatu potvrdili postvljenje bivšeg ambasadora Vilijema Bernsa na vodeću poziciju u Centralnoj obaveštajnoj agenciji (CIA).\nSenatori su preskočili propitivanje i jednoglasno glasali za Bernsa, samo nekoliko sati nakon što je nominacija skinuta sa čekanja.\nBerns je zaradio pohvale i demokrata i republikanaca nakon svog svedočenja pred senatovim Odborom za obaveštajne poslove, a predsednik Odbora senator Mark Vorner nazvao je dvopartijsku podršku "potvrdom neupitnih kvalifikacija nominovanog".\nAli Berns je početkom ovog meseca naišao na blokadu kada je senator Ted Kruz zaustavio nominaciju, pozivajući se na primedbe na postupanje Bajdenove administracije u vezi sa ruskim gasovodom Severni tok 2.\nKruz je povukao blokadu u četvrtak nakon što je državni sekretar Entoni Blinken izdao sapštenje u kom upozorava zemlje koje učestvuju u ruskom projektu da rizikuju američke sankcije.\nPotvrdom Senata u četvrtak, 64-godišnji Berns postaje prvi karijerni diplomata koji će voditi američku špijunsku agenciju.\nBivši obaveštajni zvaničnici rekli su da će morati hitno da se nosi sa nekoliko izazova, uključujući zabrinutost zbog morala unutar agencije koja proističe iz žalbi da su obaveštajni proizvodi politizovani pod bivšim predsednikom Donaldom Trampom.\n"Politika mora da se zaustavi tamo gde započinje obaveštajni rad", rekao je Berns poslanicima tokom saslušanja za potvrdu prošlog meseca, obećavajući povratak na kredo "saopštavaja istine vlastima".\nBajden je "rekao da želi da mu agencija bude direktna, a ja sam se obavezao da ću upravo to učiniti i da ću braniti one koji to čine", dodao je Berns.\nŠto se tiče spoljnih izazova, bivši zvaničnici i zakonodavci rekli su da bi Bernsovo višedecenijsko iskustvo kao diplomate, uključujući rad u Rusiji i na Bliskom istoku, trebalo da mu posluži.\nBerns je, međutim, rekao zakonodavcima da će njegov glavni prioritet biti suprotstavljanje Kini i da je "agresivna, neskrivena ambicija i asertivnost" Pekinga "vrlo glasan poziv na uzbunu".\nBurns je takođe upozorio da špijunska agencija mora biti oprezna da ne potceni Rusiju, Iran i niz drugih protivnika.\nBivši obaveštajni zvaničnici kažu da je spisak dugačak.\n"CIA ne može da skrene pogled s terorizma ili ozbiljnih izazova koje predstavljaju Rusija i Iran", rekao je za Glas Amerike Larri Fajfer, bivši šef osoblja CIA. "Takođe treba da sarađuje sa širom obaveštajnom zajednicom i svojim klijentima kako bi se utvrdio odgovarajući nivo podrške CIA sve važnijim izazovima u sferi globalnog zdravlja, klimatskih promena i sajber prostora".\n"I, naravno, ovo će se morati dogoditi u periodu, u najboljem slučaju, nultog rasta budžeta", dodao je on.\nSenat potvrdio postavljenje Besere za sekretara za zdravstvo\nSenat SAD potvrdio postavljenje Butidžiža za sekretara za transport


Vinski trendovi za 2022. godinu - Agro TV\nsreda, 29.jun 2022\nPočetna Novo Vinski trendovi za 2022. godinu\nU toj igri svako ima neke svoje argumente. Otuda i stanovite razlike koje, pre svega, oslikavaju podneblje na kojem svaki od analitičara deluje. Jer, koliko god vino ne poznaje granice, ljudi koji ga piju i te kako su uronjeni u sopstvenu tradiciju. Zato je besmisleno očekivati da će se vinski trendovi svuda primiti ravnomerno, a u mnogim sredinama se sasvim sigurno neće ni osetiti. Ali, uvek je dobro videti i oslušnuti šta se radi u sredinama koje de facto diktiraju vinski ukus najvećeg broja kupaca.\nVećina analitičara smatra da će se tokom 2022. godine nastaviti trend potrage za teroarom u vinima, tim otiskom vaskolikog porekla. To dalje znači šansu za manje poznate vinske regione, poput našeg, da pokažu po čemu se njihova vina razlikuju. Tome na svoj način doprinosi i pandemija koja je desetkovala priliv mnogih poznatih vina na svetske tržnice, pa se deo potrošača okrenuo istraživanju vlastitog vinskog dvorišta.\nNemogućnost potrošača da zbog smanjenih količina i povećane cene i dalje sebi priušte “klasike“ iz Bordoa otvorila je vrata rastu prepoznavanja i popularnosti drugih vina i vinskih regija. Istovremeno, nestašicu šampanjca na policama nadopuniće kava, kremant i drugi penušavci, baš kao što će vina Burgundije biti zamenjena onima iz Južne Afrike ili Čilea.\nPorast radoznalosti potrošača podvlači se kao jedan od bitnih trendova u situaciji gde izostanak pojedinih skupih etiketa nadopunjuju desetine nekih novih, što otvara mogućnosti za istraživanje. To je proces koji će industrija vina velikodušno gurati sa svoje strane ulazeći u tok radoznalosti potrošača i njihove potrebe da prošire sopstvene vinske vidike. U sklopu toga je i postavljanje vinara u centar priče. Reklo bi se da su vinoljupci danas više nego ikada zainteresovani da saznaju nešto o ljudima koji stoje iza svake flaše vina. Na taj način se istovremeno fokusiraju i na osećaj mesta sa kojeg vino dolazi i primenjene poljoprivredne prakse.\nMlađe generacije se sve više interesuju i za održivu vinsku priču u smislu ekološke proizvodnje, što će sasvim sigurno biti trend koji će obeležiti i nekoliko narednih godina. S tim da se priča oko “prirodnog vina“ toliko usložnjava da je potrebno raščlaniti je na više delova. Šta je to prirodno vino i kako doći do njega, glas je koji više nije isključivo sastavni deo huka japijevskog urbanog jezgra, to je sada snažan eho koji dopire duboko u unutrašnjost zemalja proizvođača vina. Čini se da je došao trenutak da ljudi shvate kako prirodno vino postoji oduvek, a da brojne male vinarije rade vino ovakvog stila decenijama od svog nastanka.\nBela dugomacerirana i sur lie vina su stil kojem se predviđa velika budućnost, dok su muskatne sorte i rizling prepoznati kao bogati izvor brojnih oranž stilova, od kojih najveći deo stiže iz Italije i Slovenije. Trgovci na severu Evrope su izgleda i sami iznenađeni popularnošću i velikom prodajom dugomaceriranih oranž vina gde se radoznalost kupca dodatno upliće kroz pokušaje da se bolje razumeju ova ne baš jednostavna vina.\nEvidentiran je i porast interesovanja za vinima bez ili sa minimalnim prisutvom sumpora, što je još jedna niša ovog “prirodnog“ vinskog talasa u kojem se kupci deklarišu kao oni koji “obraćaju pažnju na to šta uzimaju u organizam“.\nU mnogim razmišljanjima stoji da će popularnost rozea prevazići dosadašnje letnje granice i da će to postati vino za sva godišnja doba. Shodno tome, predviđa se pad potrošnje crvenih vina, a rast belog, penušavog i rozea. Inače, unutar segmenta crvenih vina, očekuje se veća potražnja svežih voćnih vina rađenih karbonskom maceracijom kakva se često viđa na “prirodnoj vinskoj sceni“.\nTržišni pokazatelji u svetu, posebno u SAD, i dalje beleže rast potrošnje vina s minimalnim alkoholom, tako da je i to sasvim sigurno jedan od trendova koji će nastaviti polako, ali sigurno da se širi i po ostatku vaskolikog vinskog sveta.


Dudakovićeva odbrana: U „Sani 95“ ubijeno manje Srba nego u „Oluji“ — znači, nema zločina - Sputnjik Srbija\nDudakovićeva odbrana: U „Sani 95“ ubijeno manje Srba nego u „Oluji“ — znači, nema zločina\n21:42 22.04.2019 Preuzmite kraći link\nSuđenje ratnom generalu bivše Armije BiH Atifu Dudakoviću i petnaestorici pripadnika i komandanata Petog korpusa za ratni zločin nad Srbima na području četiri zapadnokrajiške opštine u jesen 1995. godine nastavljeno je danas pred Sudom BiH iznošenjem uvodnih reči odbrane.\nDudakovićev advokat Asim Crnalić izjavio je da cilj vojne akcije „Sana 95“ nije bio proterivanje Srba, kako se navodi u optužnici, već kako kaže, oslobađanje tih prostora od Vojske Republike Srpske.\n© Foto: Youtube/Jasmin Nadarević\nNavodeći da je u akciji „Sana 95“ ubijeno manje Srba nego u akciji „Oluja“ hrvatske vojske i policije, Dudakovićev branilac je zatražio da sudsko veće postupi kao i Haški tribunal, koji je oslobodio hrvatske generale optužbi za zločine u „Oluji“.\nArgument da manje ubijenih Srba znači da nema zločina predsedavajuća sudskog veća energično je odbacila, javila je RTRS.\n„Cilj oslobodilačke akcije ’Sana 95‘ nije proterivanje Srba, već da se pobedi Vojska Republike Srpske i oslobode ti prostori. Dokazaćemo da BiH nikada nije planirala da ubija Srbe na tom lokalitetu“, rekao je Crnalić, branilac prvooptuženog Atifa Dudakovića i Ibrahima Nadarevića.\nTakozvanu „oslobodilačku“ akciju Dudakovićevog Petog korpusa i drugih njemu podređenih jedinica Srbi su platili sa više od 300 žrtava.\nKako podseća RTRS, uništeno je 38 pravoslavnih crkava, a pričinjenu materijalnu štetu do sada niko nije izmerio, preneo je Tanjug.


Članci poređani po datumu: ponedeljak, 01 april 2019\nHobi postao posao: Počela sa nekoliko stručaka ljubičica, danas ima vrtnu oazu\nRada Sandić iz Bijeljine hobi je pretvorila u posao, obezbjedivši tako dodatni izvor prihoda za svoju porodicu.\nMuškarac i žena iz Srbije poginuli su u Njemačkoj u sudaru s policijskim vozilom koje je jurilo ka mjestu pada aviona u kome je stradala jedna od najbogatijih Ruskinja.\nDragan Knežević imenovan za pomoćnika ministra poljoprivrede\nDragan Knežević, šef odborničkog kluba SNSD-a u Skupštini Grada Bijeljina imenovan je za pomoćnika ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u sektoru veterine.\nNakon što je klub iz Gornjeg Crnjelova uložio žalbu Fudbalskom savezu RS na suđenje u duelu sa Borcem, poslije analize Komisija za sudije FSRS potvrdila da je Slogi poništen regularan pogodak, ali i da je golu prethodio nepostojeći faul.\nMičić podnio ostavku\nTrener fudbalskog kluba Sloga iz Gornjeg Crnjelova Dragan Mičić podnio je ostavku nakon poraza koji je njegov tim doživio u Derventi.\nRadnici „Žitoprometa“ traže da se riješe njihovi problemi /VIDEO/\nUprkos brojnim obećanjima da će nezavidna situacija u bijeljinskom Žitoprometu biti riješena, i da će proizvodnja biti pokrenuta- sve je ostalo samo mrtvo slovo na papiru.\nU "Preporodu" nezadovoljni tretmanom prema bošnjačkim žrtvama /VIDEO/\nNakon 27.godina od prvoaprilskih dešavanja u Bijeljini, bošnjačka zajednica kulture Preporod I dalje je nezadvoljna tretmanom prema bošnjačkim žrtvama koje su stradale tokom 1992.godine u Bijeljini, smatrajući da je zadatak Okružnog tužilaštva da se pokrene istraga o tim događajima .\nZa sanaciju 12 stambenih jedinica 55.000 KM /VIDEO/\nNastavlja se sanacija objekata na području Bijeljine koji su pretrpjeli štetu u vrijeme katastrofalnih poplava.\nLukač: Formiraćemo rezervni sastav policije RS /VIDEO/\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač naglasio je da je neophodno da Ministarstvo unutrašnjih poslova /MUP/ uvede rezervni sastav policije da bi uspješno odgovorilo na niz bezbjednosnih izazova sa kojima može Srpska da se suoči poput migrantske krize, elementarnih nepogoda i drugih vanrednih situacija u kojima treba pružiti pomoć stanovništvu.\nU Sarajevu će 8. septembra biti održana prva ''Povorka ponosa'', najavili su danas organizatori.


Silajdžić razgovarao sa šeficom EUMM-a - Klix.ba\nBiH\tSilajdžić razgovarao sa šeficom EUMM-a\n9.1.2007. u 15:32\t0\nČlan Predsjedništva BiH Haris Silajdžič razgovarao je danas u Sarajevu sa ambasadoricom Maryse Daviet, regionalnom šeficom promatračke misije EU u BiH (EUMM) o aktualnoj političkoj situaciji u BiH i regionu.\nKako je saopćeno iz Predsjedništva BiH, pozdravljen je dogovor sedam političkih stranaka o formiranju izvršne vlasti na državnom nivou i usvojeni programski ciljevi. Reforma policije u BiH u skladu s tri principa Evropske unije treba biti hitno provedena, jer je ova reforma jedna od ključnih za potpisivanje Soprazuma o stabilizaciji i pridruživanju s EU. Potpisivanje ovoga sporazuma bi donijelo stvarnu korist za cjelokupnu državu i njene građane, složili su se sagovornici. Nastavak rada na ustavnoj reformi preduvjet je za uspostavu funkcionalne države BiH, naglasio je Silajdžić, dodajući kako je potrebno oformiti komisiju pri Parlamentu BiH koja bi započela proces ustavne reforme. U taj proces bi također trebalo uključiti nevladin sektor, domaće i strane eksperte kao i Venecijansku komisiju. Na taj način bi se ostvario napredak u ovoj značajnoj reformi koja bi omogućila BiH da donese odluke koje su neophodne na putu ka evroatlantskim integracijama, rekao je član Predsjedništva BiH Silajdžić. Također, izrazio je nadu da će u ovoj godini BiH obilježiti intenzivniji rad na otvaranju mogućnosti za finansijske investicije i efikasniji rad na vitalnom projektu za našu zemlju koridor Vc, saopćeno je.\nČovjek povrijeđen u požaru\n09.01.2007. u 15:34\nNajnovijeNajčitanijePreporukePogranična sigurnost 1h 16mGentiloni: Ne prihvatamo lekcije i prijetnje susjedaIz Hohenhamelna 1h 29mNijemac traktorom doputovao na ljetovanje u HrvatskuPosjeta BiH 1h 29mZaev doputovao u Sarajevo, na aerodromu ga dočekao Mektić uz počasni kordonIzgorjelo 13 kuća 1h 45mŠteta od požara na području Splita blizu šest miliona euraAustrija na vrhu 2h 49mInternacionalni indeks vlasničkih prava: BiH na 116. mjestu od 127 državaDržavna služba 23h 1m(Ne)stranački kadar: Šta radi direktor ADS FBiH na sjednicama Predsjedništva SDA?(Bes)pravna država 21h 45mPoraz pravosudnog sistema BiH: Da li je RS-u dato zeleno svjetlo za nove referendumeRiječ stručnjaka 10h 35mPožari se gase zimi, a ne ljeti: Vatrogastvo u BiH na nivou iz 70-ih godinaTragedija 3h 17mMuškarac se utopio nakon prevrtanja čamca u Prokoškom jezeruVelika investicija 10h 6mU Istanbulu će se graditi veliki bolnički centar vrijedan 1,5 milijardi dolaraVelika investicija 701U Istanbulu će se graditi veliki bolnički centar vrijedan 1,5 milijardi dolaraŽeljeznice RS 325Talgo voz će od 1. augusta saobraćati na relaciji Sarajevo - Banja LukaIz Hohenhamelna 270Nijemac traktorom doputovao na ljetovanje u Hrvatsku(Bes)pravna država 237Poraz pravosudnog sistema BiH: Da li je RS-u dato zeleno svjetlo za nove referendumeRiječ stručnjaka 235Požari se gase zimi, a ne ljeti: Vatrogastvo u BiH na nivou iz 70-ih godina Anketa


VALUTE – Page 166 – Bankar.me\nMakroekonomija – Nedjeljni pregled 05.12.11. – 09.12.2011\nDecember 11, 2011 MAKRO, VALUTE 0\nPrethodna nedjelja na deviznom je tržištu obilježena nastavkom neizvjesnosti u pogledu rješavanja dužničke krize jedinstvene evropske zone. Medijska scena je obilježavala smjerove kretanja, posebno EUR, a pažljivo praćene izjave autoriteta išle su od optimizma čelnika najvećih članica eurozone Njemačke i Francuske to totalnog pesimizma koji je iznio francuski ministar finansija. …\nSarkozi: Evropa pred eksplozijom\nDecember 9, 2011 Eurokriza, VALUTE 0\nPredsjednik Francuske Nikola Sarkozi, kazao je sinoć da je pred Evropom rizik bez presedana zbog dužničke krize. On navodi da je ključni samit Evropske unije poslednja prilika za rješavanje problema. “Evropa se nikad nije nalazila pred većim rizikom od eksplozije”, istakao je Sarkozi i dodao da neće biti “druge šanse” ako …\nPage 166 of 172« First...140150160«164165166167168 » 170...Last »


Želite ispričati uspješnu poslovnu priču mladih u Bosni i Hercegovini i osvojiti vrijedne nagrade? Prijavite se na nagradno takmičenje EU info centra u Bosni i Hercegovini! #EUZaMlade Snimite vlog o uspješnog mladom poduzetniku/ci u Bosni i Hercegovini, predstavite vlastitu ideju …\nFederalna vlada donijela je uredbe o provođenju energijskih audita (provjera) i izdavanju energijskog certifikata i o uslovima za davanje i oduzimanje ovlaštenja za obavljanje energijskih audita i energijsko certificiranje zgrada, na sjednici održanoj 25. oktobra 2018. godine . Uredbom se …\nEvropska banka za obnovu i razvoj saopštila je u srijedu (24. oktobra 2018. godine) da razmatra kapitalno ulaganje do 10 mil EUR u Invera Private Equity fond za podršku razvoju malog i srednjeg biznisa u pet zemalja jugoistočne Evrope. Koncept …\nSvjetska banka je 31. oktobra 2018. godine odobrila novo finansiranje u iznosu od 32 mil USD za investicije u energetsku efikasnost u Bosni i Hercegovini, što je dodatak na prethodni paket od 32 mil USD, koji je Svjetska banka odobrila …\nKO? Institut za razvoj mladih KULT provodi jednogodišnji program obuke omladinskih lidera/ki UMiD (Uči, misli i djeluj!), generacija 14. ŠTA? Obuka UMiD ti omogućava da postaneš aktivan/a lider/ica u svojoj lokalnoj zajednici i potpomogneš u rješavanju problema mladih, ali i …


Beta 1. decembra 2015. 18:25\nŠestorstuki svetski prvak Moto GP šampionata Valentino Rosi nagovestio je danas da bi po završetku karijere u moto sportu mogao da se takmiči u reliju.\n„Imam veliku strast prema automobilizmu još iz detinjstva jer je moj otac Gracijano vozio reli trke kada je prestao da se bavi motociklizmom. Kada završim karijeru u Moto GP, voleo bih mnogo da se takmičim u automobilizmu“, rekao je Rosi, preneli su italijanski mediji.\nRosi se do sada u tri navrata takmičio u Svetskom reli šampionatu, 2002. godine nije završio trku u Velikoj Britaniji, 2006. na Novom Zelandu zauzeo je 11. mesto, a dve godine kasnije ponovo je vozio reli u Velikoj Britaniji i zauzeo 12. mesto.\nOn se ove sezone borio za šampionsku titulu sve do poslednje trke u Moto GP šampionatu, a titulu je osvojio njegov klupski kolega iz Jamahe Horhe Lorenco.\n„Pokušaću da ostanem u Moto GP šampionatu još nekoliko godina, a kada završim, sigurno ću se raditi nešto vezano za automobile. Ne znam da li će to biti reli ili nešto drugo“, rekao je 36-godišnji Italijan.\nRadojičić primio odbojkašice Srbije\nHiljade građana ispred balkona; Terzić: Sačuvati tim do OI\nHamilton: Mercedes je imao brojne probleme u Ostinu\nHiljade ljudi pozdravilo zlatne odbojkašice u Beogradu…


Vesti online / Vesti / Svet / Valeri progovorila o Olandovoj švaleraciji\nValeri progovorila o Olandovoj švaleraciji\nSada već bivša prva dama Francuske, Valeri Trirvajler, danas je progovorila o aferi predsednika Fransoa Olanda sa glumicom Žuli Gaje.\nValeri i Oland: Pukla veza, puk'o i Versaj\n"Bilo je kao da sam pala s nebodera", opisala je šok koji je doživela u trenutku kada je saznala da više nije jedina partnerka u životu francuskog predsednika.\nPošto je afera između predsednika i poznate glumice počela da puni stupce tabloida, Valeri je doživela nervni slom i provela osam dana u bolnici. Pisalo se i da je u naletu besa porazbijala dragocenosti Jelisejske palate, vredne oko tri miliona evra, ali te su tvrdnje kasnije demantovane.\nIako je Oland u nedelju najavio njihov raskid, Tritvajler nije želela da otkaže zvaničnu posetu Indiji, pa je poslednjih dana boravila u Mumbaiju. Najavila ja da se neće vratiti starom poslu, pa će karijeru političke novinarke zameniti humanitarnim radom.\nPo indijskom blatu i među siromašnima u sandalicama\nFrancuski mediji ismejali su njen obilazak siromašne dece u Indiji, ne izostavljajući detalje poput onoga da je odsela u luksuznom hotelu s pet zvezdica, da je siromašnim ulicama Mumbaija kružila u skupocenoj limuzini, a po blatnjavim uličicama se između udžerica provlačila u skupim sandalama na visokoj štikli.\nNišta bolje nije prošla ni kada je spakovala kofere i napustila Jelisejsku palatu. Javno je zahvalila osoblju na predanosti, što je Oland ironično dočekao na nož.\n"Nikada neću zaboraviti vašu odanost i emotivnost na rastanku", napisala je na Tviteru, posle čega je predsednik ''emotivno dirnutima'' sugerisao da slobodno pokupe svoje stvari i odu za njegovom bivšom. Animozitet prema Valeri rezultirao je i svojevrsnom ''čistkom'' tokom koje su Olandovi saradnici sa zvanične internet strane Jelisejske palate uklonili oko 130 fotografija bivše prve dame.\nOčekuje se da će ''predsednik neženja'' sada nastaviti ljubavni odnos sa glumicom Gaje, ali izvan palate. Glumica pak odbija da da bilo kakav komentar o njihovoj vezi.\nSVET Paparaco snimci iz Jelisejske palate\nFILM Snima se film o Olandovim švaleracijama\nSVET Oland tuži novine zbog otkrivanja preljube\nSVET "Oland se viđao s glumicom u stanu mafijaša"\nSreda 29.01.2014. 21:06\n".....Valeri progovorila o Olandovoj švaleraciji....." A da li je kad pričala o svojoj švaleraciji sa Olandom dok je on bio sa Segolen Roajal sa kojom Oland ima 4 djece....?! Sve u svemu....KO O ČEMU QRVA O POŠTENJU.....tja....!


PRO-Budućnost /Uspješna akcija darivanja krvi: 150 doza za četiri sata / Radio Sarajevo\n16. 11. 2016. u 16:10:00 Radiosarajevo.ba\nDanas je u Brčkom, Istočnom Sarajevu, Prijedoru, Sanskom Mostu, Sarajevu, Travniku, Šamcu i Zenici provedena akcija dobrovoljnog darivanja krvi.\nMirovni volonteri projekta PRO-Budućnost su, tokom četverosatne akcije "Krv nam je svima ista", povodom Svjetskog dana tolerancije, prikupili ukupno 150 doza.\nMirovni aktivisti su u navedenim gradovima uspjeli animirati građane da se priključe ovoj kampanji, ali su i sami donirali krv, te na taj način poslali poruku da nije dovoljno samo pričati o konkretnim akcijama, nego da je potrebno vlastitim primjerom voditi druge. Podsjećamo da je sama inicijativa, kao i naziv kampanje, potekla upravo od mladih ljudi iz navedenih općina.\nPoređenja radi, tokom akcije "Krv nam je svima ista" 2015. godine, prikupljeno je 50 doza krvi manje u odnosu na ovu godinu, što dokazuje da kontinuiran, dosljedan, pošten i predan rad nužno donosi rezultate. Mladi i mirovni aktivisti, te građani navedenih opština su, današnjom uspješnom akcijom, pokazali da je život jedan, da nema cijenu i da nam je, kako i sam naziv kampanje kaže, krv svima ista, saopćeno je iz projekta PRO-Budućnost\nNa ovom linku pogledajte infografiku koja objašnjava, korak po korak, proces darivanja krvi.\nKampanja "Krv nam je svima ista" je provedena u okviru projekta PRO-Budućnost Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), koji implementira Catholic Relief Services (CRS) u saradnji s Fondacijom Mozaik, Caritasom BiH, Forumom građana Tuzla, Helsinškim parlamentom građana Banja Luka i Međureligijskim vijećem u Bosni i Hercegovini.\nTagovi: darivanje krvi Tolerancija PRO budućnost multikultura\nDan tolerancije/ Međureligijsko vijeće apelira: Budite tolerantni


Beogradski Aerodrom "Nikola Tesla" zvrji prazan - Daljine.rs\nBeogradski Aerodrom “Nikola Tesla” je skoro potpuno prazan. Kompanija Vinci Airports, koja je koncesionar ovog aerodroma, saopštila je da je u drugom kvartalu 2020. godine broj smanjen za 94,6 odsto, a samo u junu za 88,5 odsto, u poređenju sa istim periodom 2019. godine.\nPandemija virusa korone je, pored turizma, bacila na kolena avio-saobraćaj i sve propratne delatnosti. Srbija je teško pogođena pandemijom i još uvek nema naznaka kada će se broj obolelih sniziti, a veliki broj država zabranio je ulazak građanima Srbije, ili je uzlazak moguć uz karantinske mere.\nS tim u vezi, ni aerodromi ne stoje dobro, a kada je reč o beogradsekom aerodromu, po svemu sudeći na njemu može da se igra fudbal ili neka druga igra npr. ledenog čike. Zapravo, ne može ni to jer se preporučuje fizička distanca, ali jasno je da letova skoro da i nema.\n“Ograničenja putovanja koje su mnoge zemlje uvele (uključujući strogo zatvaranje odnosno izolaciju stanovništva, zatvaranje granica i karantin) prouzrokovale su, u drugom kvartalu 2020. godine, gotovo potpuni prekid operacija širom aerodroma unutar mreže Vansi Airports”, navodi se u saopštenju ove kompanije.\n98 odsto manje putnika na aerodromima\nIz kompanije navode da je broj putnika u aprilu i maju na aerodomima kojima upravlja kompanija Vinci opao je za gotovo 98 odsto u odnosu na isti period 2019. godine. Sa ukupno 2,4 miliona putnika opsluženih na 45 aerodroma, broj putnika u drugom kvartalu 2020. godine smanjen je za 96,4 odsto u poređenju sa drugim kvartalom 2019. godine.\nDa će posledice smanjenja broja putnika usled pandemije Covid-19 biti dugoročne jasno je svima. Fransoa Berizo, generalni direktor kompanije “Belgrade Airport”, rekao da je avio-saobraćaj na globalnom nivou jedna od najteže pogođenih industrija i da je smanjenje saobraćaja u drugom kvartalu očekivano.\nJunski optimizam i julska realnost\nNadajući se boljoj epidemiološkoj situaciji okom juna su mnoge avio-kompanije sa beogradskog aerodroma postepeno obnovile letove ka ukupno 53 destinacije. U saopštenju se navodi da je za ovaj period uobičajeno da se leti do više od 100 destinacija, ali uobičajenost više nije uobičajena.\nDa se situacija menja svakodnevno potvrđuju u kompaniji i navode da su do sredine jula obnovljeni letovi ka dodatne 23 destinacije, međutim iz časa u čas stižu nove vesti.\n“Naš aerodrom je u potpunosti spreman za prihvat svih putnika i avio-kompanija. Od kada je 18. maja započela postepena obnova redovnog putničkog avio-saobraćaja, na Aerodromu Nikola Tesla Beograd primenjene su odgovarajuće procedure i mere koje će, uz sanitarne mere koje primenjuju avio-kompanije, osigurati bezbednost svih putnika, partnera i zaposlenih“, rekao je Berizo iz kompanije Vinci.\nPovratak poverenja u letenje\nFransoa Berizo je ocenio je da je ključni zadatak povratak poverenja u letenje. To se odnosi i na aerodrome i avio-kompanije koji moraju raditi zajedno na poboljšanju situacije.\nDa je nekada bilo lepo govori podatak da je kompanija Vinci 2019. godine opslužila 255 miliona putnika i to u saradnji sa 250 avio-kompanija. Prošlogodišnji prihod ove kompanije iznosio je 4,9 milijardi evra, a konsolidovani prihod 2,6 milijardi evra.


Sijarto: Mađarskoj normalno stiže gas u skladu sa ugovorom\nBUDIMPEŠTA – Isporuke gasa u Mađarsku nastavljaju da stižu prema rasporedu, bez prepreka i u skladu sa dugoročnim ugovorom zemlje sa Rusijom, izjavio je danas ministar spoljnih poslova i trgovine Peter Sijarto.\nPreko 3,5 milijardi kubnih metara gasa stiže u Mađarsku preko Turske, Bugarske i Srbije svake godine, što je „značajan“ deo godišnje potrošnje zemlje, rekao je Sijarto u objavi na Fejsbuku, komentarišući novinske izveštaje da je Rusija obustavila isporuke gasa u Poljsku i Bugarsku, prenosi MTI.\n„Želim sve da uverim da obustava pošiljki gasa Bugarskoj ne znači zaustavljanje tranzitnih pošiljki preko Bugarske“, napisao je Sijarto na svom Fejsbuk nalogu.\nRuska kompanija Gasprom odlučila je da zatraži da dalje uplate za gas budu u rubljama, s obzirom na sankcije koje pogađaju Rusiju zbog rata u Ukrajini, a Sijarto je dodao da Mađarskoj dospeva sledeća obaveza za plaćanje ruskog gasa 22. maja, i da će ta zemlja prebaciti sredstva u evrima Gasprom banci, gde će iznos biti konvertovan u rublje.\nSlovačka je izabrala isti način plaćanja, prema jučerašnjoj izjavi slovačkog ministra ekonomije saopštio je Sijarto, navodi MTI.


REFORMA PENZIJSKO-INVALIDSKOG SISTEMA\nReforma penzijsko-invalidskog sistema, koja bi trebalo da rastereti državni budžet i stvori finansijski održiv sistem u Srbiji, morala bi da podrazumeva vraćanje imovine PIO fondu i profesionalizaciju njegovog menadžmenta, ocenjeno je danas na konferenciji o upravljanju imovinom penzijskih fondova.\nNa konferenciji su predstavljeni uspešni modeli upravljanja penzijskim fondovima u svetu i analizirani finansijski efekti vraćanja imovine u koju je PIO fond investirao sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka.\nPredsednik Radne grupe za restrukturiranje Fonda PIO, Slavenko Grgurević, smatra da je vraćanje imovine PIO fondu rešenje bez alternative, koje bi u relativno kratkom roku imalo veliki efekat na stabilizaciju državnih finansija.\nZa samo pet do deset godina, kako je rekao, na taj način bi udeo budžeta u sumi koja se isplaćuje penzionerima bio smanjen sa 42 na 20 odsto.\n"PIO fond je u vreme kada je bio jedan od najvećih investitora ulagao ogromna sredstva u kapitalne projekte. Želimo da tu imovinu vratimo u portfolio fonda, ali za to je potrebna njegova korporativna organizacija i bolji menadžment", rekao je Grgurević na konferenciji za novinare.\nPredstavnica Udruženih granskih sindikata "Nezavisnost", Zlata Zec, izjavila je da je to rešenje na tragu onoga što zahtevaju sindikati, jer je jasno da se mora raditi i na prihodnoj i na rashodnoj strani PIO fonda, odnosno da se moraju pronaći realni izvori finansiranja.\nPredstavnik Radne grupe za restrukturiranje PIO fonda, Valerijan Kadijević precizirao je da je tokom sedamdesetih godina prošlog veka taj fond izgradio desetine banjskih lečilišta vrednih oko pola milijarde evra, više od 180 zdravstvenih ustanova a imao je i velike investicije u 150 preduzeća koja su zapošljavala invalide rada.\nPrema njegovim rečima, procenjuje se da su ukupna ulaganja fonda u gradnju nepokretnosti bila oko 10 milijardi evra i do sada je pravosnažnim i prvostepenim presudama dokazan svojinski udeo u velikom broju banjskih objekata.\nPredstavnik Unije poslodavaca Srbije u Radnoj grupi za restrukturiranje PIO fonda, Dragoljub Rajić smatra da, kada je reč o imovini tog fonda, treba primeniti model Etihada - da se strateškom partneru da udeo u, recimo, banjskim lečilištima i mogućnost da postavi menadžment, a da PIO fond ubira dividendu.\nPrema njegovim rečima, u Srbiji treba otvoriti ozbiljna banjska lečilišta kakve su slovenačke Terme, jer postoji velika zainteresovanost investitora za ulaganje u banjske kapacitete.\nRajić je rekao da iskustva Češke i Poljske pokazuju da je prihode banja moguće podići i do 40 puta, a ukoliko bi to bilo učinjeno i u Srbiji bili bi rešeni ne samo socijalni problemi penzionera, već i ekonomski problemi u mnogim oblastima zemlje.


Postavio Yucom - 02/11/2019 Mediji\nEvropska komisija dostavila je nedavno komentare radnoj grupi Nacionalnog konventa za Poglavlje 23, kojom koordinira Komitet pravnika za ljudska prava (YUCOM), na revidirani Akcioni plan za navedeno poglavlje. Sagovornice EWB iz YUCOM-a i Centra za pravosudna istraživanja (CEPRIS) ističu da su upućeni brojni predlozi, naročito u oblasti pravosuđa, te da se ocene EK umnogome podudaraju sa preporukama civilnog društva u Srbiji, od čega maltene polovinu Ministarstvo pravde do sada nije prihvatilo.\nYUCOM je, takođe, javno pozvao nadležne vlasti da ne zaustavljaju sprovođenje reformi dok traje revizija Akcionog plana, kao i da se konsultacije nastave u što kraćem roku, s obzirom da će u martu ili aprilu biti održani parlamentarni izbori u Srbiji. Ministarstvo pravde Srbije, nakon početnih savetovanja sa pravosudnim institucijama i civilnim društvom, u junu je prosledilo Evropskoj komisiji verziju revidiranog Akcionog plana “radi davanja mišljenja i preporuka za dalje unapređenje”.\nPrema najavama iz Brisela, u drugoj polovini novembra biće objavljen i „non pejper“ o stanju u poglavljima 23 i 24.\nMoguća odlaganja zbog izbora\nJovana Spremo, savetnica za pitanja procesa EU integracija u YUCOM-u i koordinatorka Radne grupe Nacionalnog konventa o EU za Poglavlje 23, kaže za EWB da je Evropska komisija dala niz opštih komentara, a najvažniji se odnose na to da je “neophodno precizirati indikatore, jasno razložiti aktivnosti koje se odnose na usvajanje novog zakonskog ili strateškog okvira, tako da može da se meri i njihova primena, a zahteva se i procena uticaja strateških dokumenata, posebno onih koji su istekli”.\n“Dodatno se traži obrazloženje zašto se proces izmena Ustava odlaže za period posle parlamentarnih izbora, te da je neophodno dalje usklađivanje aktivnosti iz Akcionog plana za Poglavlje 23 i Akcionog plana za Poglavlje 24, koje su povezane. Evropska komisija naglasila je da nedostaje budžetska procena i da odsustvo komentara na brisane aktivnosti iz važećeg Akcionog plana ne predstavlja potvrdu da je aktivnost uspešno ispunjena”, objašnjava naša sagovornica.\nSpremo ukazuje da EK ističe i da je neophodno konsultovati sve do sada date “peer review” (procene stručnjaka), “posebno iz oblasti ratnih zločina i procene potreba za obuke za pravosuđe, kao i da je neophodno uzeti u obzir sve preporuke iz nove Funkcionalne analize pravosuđa”.\n“Dodatno EK traži od Ministarstva pravde da razjasni princip rada mehanizma za uključivanje civilnog društva koji je opisan u revidiranoj verziji Akcionog plana, odnosno kakav je odnos novog mehanizma prema postojećem zvaničnom statusu Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji u pregovorima. Pored ovih, Komisija navodi posebne komentare za svaku od oblasti koje su obuhvaćene ovim Poglavljem”, naglašava ona.\nKada je o pravosuđu reč, Spremo napominje da se navodi da je neophodno bliže povezati novu Nacionalnu strategiju za razvoj pravosuđa sa Akcionim planom za Poglavlje 23, a poseban akcenat stavljen je na budžetsku nadležnost pravosudnih saveta, “gde se insistira se na vraćanju na prelazno merilo i jasno izjašnjenje da li se će pravac reformi ići ka punoj budžetskoj nezavisnosti saveta”.\n“Oblast osnovnih prava, kao najobimnija, sadrži niz konkretnih predloga, od kojih su najistaknutiji komentari u vezi sa aktivnostima koje se odnose na potrebu za zapošljavanjem službenika u nezavisnim telima i projektovanja neophodnog budžeta za zaposlenje punog kapaciteta. Istovremeno, traži se povezivanje aktivnosti iz Akcionog plana za Poglavlje 23 sa finalnom verzijom Medijske strategije”, precizira sagovornica EWB.\nOdgovarajući na pitanje na čemu Ministarstvo pravde nedovoljno radi u kontekstu revizije Akcionog plana za Poglavlje 23, naša sagovornica navodi da je Radna grupa Nacionalnog konventa za Poglavlje 23, kojom YUCOM koordinira, u prvom ciklusu revizije Ministarstvu dostavila zbirni komentar. Kako objašnjava, pored opštih komentara koji su se, uglavnom, odnosili na kvalitet dokumenta – “u pogledu razrade aktivnosti, nosilaca aktivnosti, adekvatnosti indikatora i veće vidljivosti dokumenata (analiza, studija), na osnovu kojih se izrađuju zakonski, strateški dokumenti, Radna grupa uputila je gotovo 200 posebnih komentara na konkretne aktivnosti”.\n“Kada se izuzmu komentari na koje je samo dato pojašnjenje, nešto više od 50 odsto komentara je usvojeno i usklađeno u verziji koja je poslata Evropskoj komisiji. Među komentarima koji nisu prihvaćeni visok procenat njih se poklapa sa gorepomenutim komentarima Komisije, kao insistiranje na oživljavanju procesa izmena Ustava – uz sve naše do sada isticane zamerke u pogledu sastava i nadležnosti pravosudnih saveta, položaja Republičkog javnog tužilaštva, uloge Pravosudne akademije, komentara u vezi sa potpunom budžetskom nezavisnošću pravosudnih saveta, koordinacije i odgovornosti za sprovođenje Akcionog plana za Poglavlje 23 i odnosa sa strateškim dokumentima iz oblasti borbe protiv korupcije, ali i ispunjenje preporuka u oblasti poboljšanja pravila slobodnog pristupa informacijama od javnog značaja, transparentnosti i odgovornosti u oblasti javnih preduzeća, javno-privatnih partnerstva i koncesija, proširenja pojma sukoba interesa i kod zaposlenih u javnim preduzećima”, ističe Spremo.\nKoordinatorka Radne grupe Nacionalnog konventa o EU za Poglavlje 23 najavljuje da će iz oblasti osnovnih prava Radna grupa i dalje insistirati na “dodatnim normativnim aktivnostima u pogledu Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom, boljem položaju nezavisnih institucija, mnoštvu predloga koji se odnose na unapređenje Medijske strategije, kao i na posebnom Akcionom planu za prava nacionalnih manjina”.\n“Pored insistiranja na nastavku konsultacija, za koji smo dobili odgovor da će se desiti krajem novembra, kao i svih predloga koje smo već upućivali, mora se naglasiti da ne bi trebalo zaustavljati procese reformi koji su otpočeli ove ili prethodne godine, isključivo zbog toga što se radi na revidiranju tih aktivnosti”, smatra sagovornica EWB.\nSpremo zaključuje da je Akcioni plan za Poglavlje 23 i dalje važeći dokument, a “uz nedostatak izveštavanja o primeni i radu odgovornih institucija na unapređenju aktivnosti za koje su nadležni, obustavlja se rad na primeni samih aktivnosti i mnoštvo javnih rasprava o važnim zakonskim ili strateškim dokumentima i/ili rada radnih grupa na njima je stopirano”.\n“Najčešća informacija koju dobijamo jeste da će to biti nastavljeno nakon parlamentarnih izbora, što je već u najboljem slučaju kraj drugog kvartala 2020”, naglašava naša sagovornica.\nNeizvesnost oko ustava\nVida Petrović Škero, bivša predsednica Vrhovnog suda Srbije i aktuelna predsednica Centra za pravosudna istraživanja, smatra da će Ministarstvo pravde samo delimično uvažiti komentare Evropske komisije.\n„Evropska komisija je oktobra 2019. dostavila svoje komentare na novu verziju revidiranog Akcionog plana za poglavlje 23 i 24. Radna grupa Nacionalnog konventa dobila je date komentare i može se uočiti da su vrlo slični onima koje je dalo civilno društvo. Ako se podsetimo na iskustvo koje smo imali u pogledu postupanja Ministarstva pravde nakon dobijanja mišljenja Venecijanske komisije na Nacrt Ustavnih amandmana, mislim da će Ministarstvo delimično uvažiti komentare Evropske komisije, pokušavajući da se usvajanjem preporuka izvrše manje bitne preporuke, ne one koje zadiru u suštinske aktivnosti – ispunjenje bitnih obaveza ne samo u sferi normativne delatnosti već i obezbeđenih uslova za primenu zakona, posebno budžetskih“, konstatuje Petrović Škero za EWB.\nNaša sagovornica podvlači da dodatnu sumnju produbljuju neizvesnosti oko vremena donošenja Ustava koje se sada vezuje za izbore, problemi oko primene Zakona o planskom sistemu i činjenica da je Akcioni plan za poglavlje 23 predviđen kao prateći za Nacionalnu strategiju razvoja pravosuđa.\nKao ključne zamerke EK na Akcioni plan za Poglavlje 23, Petrović Škero izdvaja “upravo one na koje je civilno društvo ukazalo – neophodno je razložiti aktivnosti koje se odnose na usvajanje zakonskog ili strateškog okvira tako da može da se meri i njihova primena; neophodno je precizirati indikatore; zašto se proces izmene Ustava odlaže za period nakon parlamentarnih izbora; usklađivanje aktivnosti iz Akcionog plana za poglavlje 23 i 24 i precizno označenje ko će ih izvršavati; budžetske procene; koji su komentari u vezi brisanih aktivnosti jer se njihovim brisanjem ne potvrđuje da je aktivnost uspešno okončana”.\nPredsednica CEPRIS-a očekuje da se konsultacije u vezi Akcionog plana ubrzo nastave i da se “nastavi proces započetih reformi koje se vrše zbog potreba građana ove zemlje, imajući u vidu vreme održavanja izbora”.


Traže pravo glasa | Blic, 25. decembar\nBeograd -- Dijaspora je ujedinjena u tri stvari - da dobije pravo glasa, da, po zahtevu, dobije državljanstvo i da se oformi ministarstvo za dijasporu, izjavila je u razgovoru za „Blic“ psiholog i pisac Mila Alečković-Nikolić, član predsedništava Kongresa i Saveta Srba Evrope sa sedištima u Švacarskoj i Francuskoj. Ona tvrdi da su besmislene zamerke da je dijaspora razjedinjena, odnosno da je na predstojeće izbore trebalo da izađe na jednoj zajedničkoj izbornoj listi.\n- Dijaspora nije stranački, već državni nacionalni interes. Smatramo da je bolja strategija da dijaspora bude u svim strankama, a da se nakon izbora u skupštini što pre sa svih strana pokrene pitanje uvođenja ministarstva za dijasporu. Tada bi bila najveća verovatnoća da ono bude zaista uvedeno - kaže Alečković-Nikolić. Ona navodi da bi to ministarstvo trebalo da bude kao i Ustav, nestranačko i trajno telo, i na neki način ambasada srpskog rasejanja u matici.\n- Dijaspora je složna da ministartvo vode ljudi iz dijaspore, da na čelu ministarstva bude čovek koji je najmanje 10 godina u dijaspori, ima državljanstvo, nema sudski dosije, nije nigde učestvovao u dosadašnjim telima vlasti, nema finansijsih afera, sposoban da prihvati heterogenost Srba u rasejanju - objasnila je Alečković-Nikolić i dodala da je predlog za formiranje ministarstva urađen po najstarijem, francuskom modelu, a da su se s tim složili i Srbi iz Amerike i Australije.\n- Zamisao dijaspore je da ministarstvo bude podeljeno po resorima za evropsku, američku i australijsku dijasporu, a da jedan resor bude za maticu - dodala je Alečković-Nikolić i napomenula da po tom modelu dijaspora ima upliv u spoljnu politiku i diplomatiju. Alečković-Nikolić je naglasila da je dijaspora razočarana što joj demokratska vlast uz sva obećanja za tri godine nije obezbedila političko, a time ni imovinsko pravo. Ona je ocenila da ce mali broj dijaspore u odnosu na totalitet doći da glasa.\n- Ne mogu da procenim kome će dijapora dati najveću podršku, osim što će sigurno jedan broj glasati za DSS, čiji predsednik predlaže ministarstvo. Glasaće i za listu „Privredna snaga Srbije i dijaspora“, na kojoj se sami nalaze. Na toj listi ima dosta ljudi iz Evrope i sveta - rekla je Alečković. Komentarišući kampanju, ona je ocenila da je dijaspora zakasnela predizborna karta većine stranaka.\n- U završnici kampanje ozbiljno nas pominju SPO-NS, „Otpor“, DHSS, SRS, koalicija „Za narodno jedinstvo“. Dijaspora nije zaboravila da je DSS prvi zatražio pravo glasa za nju. Nažalost, u kampanjama i na listama nas skoro nema, kao da su svi zaboravili da su sela i gradovi koje obilaze puna naših rođaka koje pomažemo - rekla je Alečković-Nikolić i napomenula da nije ni u jednoj stranci i ni na jednoj izbornoj listi.


Nemačkoj potrebni radnici iz balkanskih zemalja › Made-in-Germany.rs\nNemačka ima konstantnu potrebu za privlačenjem stranih radnika, pa je vlada ove zemlje početkom februara u Bonu otvorila novu službu koja će koordinisati priznavanje stručnih kvalifikacija stečenih u inostranstvu, javlja Dojče vele (DW).\nBudući da je nemačka privreda zavisna od doseljavanja radnika iz inostranstva, Savezna vlada je pokrenula program od nacionalnog prioriteta za privlačenja stranih stručnjaka, pod motom „Make it in Germany“. Savezni ministar rada Hubertus Hajl je tim povodom poručio da Nemačka bez stranih stručnjaka neće moći da održi blagostanje, zbog čega se ne može jednostavno čekati na te ljude, već se oko njih treba potruditi.\nPrema podacima Nemačkog zavoda za statistiku (Destatis), broj radno sposobnih građana će se u ovoj zemlji smanjiti do 2035. za četiri do šest miliona. U mnogim privrednim granama u nemačkoj već vlada nestašica radne snage, a čak 56 posto anketiranih firmi smatra da je nedostatak radne snage trenutno njihov najveći poslovni rizik. Takođe, svaka treća firma je proteklih godina zapošljavale radnike iz drugih zemalja EU, ali i iz trećih zemalja. I pored toga, mnoge firme su zbog nedostatka radnika primorane da odbijaju nove narudžbe, te trpe ogromnu finansijsku štetu.\nSavezna vlada je uvažila zahteve privrednika i već neko vreme pojačano radi na kreiranju ambijenta za privlačenje stranih stručnjaka. Usvojen je Zakon o doseljavanju stručne radne snage, a prema pisanju nemačke štampe, u zemlji trenutno postoji oko 1.400 raznih službi koje se bave priznavanjem stranih diploma. Naime, priznavanje diploma je do sada bilo previše komplikovano i dugotrajno, mnogo duže nego u skandinavskim zemljama, SAD ili Kanadi, pa bi to nova kancelarija za priznavanje stranih kvalifikacija trebalo da koriguje.\nPosmatrano s druge strane, veliki je problem što jugoistok Evrope ne napuštaju samo ljudi sa fakultetskim diplomama, već i negovatelji, mašinovođe, automehaničari i razni drugi radnici. U Nemačku godišnje Iz Hrvatske, Srbije i Bosne i Hercegovine pristigne više od 100.000 radnika, a pritom motivacija za iseljavanje nisu samo veće plate, jer su veći i troškovi života, već i korupcija, loša perspektiva i manjak vladavine prava u zemljama iz kojih dolaze. Prema podacima OEBS-a, samo je Srbiju između 2000. i 2015. napustilo oko 650.000 ljudi, što je gotovo desetina ukupnog stanovništva, a slično je i u drugim zemljama regiona.\nMeđu ljudima koji se iseljavaju iz balkanskih zemalja veoma je mnogo mladih, visokoobrazovanih kadrova iza kojih ostaje velika rupa na domaćem tržištu rada, a u takvoj situaciji sve je izraženiji i demografski problem. Još jedna loša stvar u svemu je i što novac koji novi gastarbajteri šalju iz inostranstva služi za veštačko održavanje socijalnog mira u zemljama iz kojih se iseljavaju, navodi DW.


Na kutijama u kojima je pomoć za MUP Srbije stigla iz Kine, ispisano je "Čelični prijatelji, delimo i dobro i zlo"\nKineska kompanija „NUKTEK“ u petak je donirala Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije 14.000 zaštitnih maski N95, dvoja KD vrata sa meračem temperature, pet jedinica za karantin i 15 posebnih kamera za merenje temperature.\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović prisustvovao je primopredaji zaštitne opreme i uređaja i tom prilikom rekao da donacija predstavlja „još jedan dokaz čeličnog prijateljstva Srbije i Kine“.\n„U prethodnim nedeljama i mesecima Srbija se, kao i druge zemlje, suočavala sa korona virusom. U svakom trenutku naše borbe imali smo podršku Narodne Republike Kine, zemlje koja se uspešno borila sa korona virusom i koja je pokazala da mere koje primenjuje daju rezultate. Te mere, koje je Srbija primenjivala u saradnji sa kineskim ekspertima koji su došli u našu zemlju, dale su rezultate i u Srbiji i pokazale da možemo efikasno da zaštitimo naše stanovništvo“, rekao je Stefanović, saopštio je MUP Srbije.\nMinistar je, kako se navodi, sa ambasadorkom Narodne Republike Kine u Beogradu Čen Bo razgovarao i o donaciji mobilnih kamion skenera, u vrednosti od devet miliona evra, koje će, kako se navodi, Kina uputiti Ministarstvu unutrašnjih poslova, a koji će imati višestruku upotrebu.\nAmbasadorka Kine je istakla dobru saradnju kompanije „NUKTEK“ i Ministarstva unutrašnjih poslova.\nBeograd: Koncert podrške Kini u borbi sa korona virusom\nAmbasadorka je naglasila da će saradnja između dve zemlje biti nastavljena i da će se „čelično prijateljstvo između Srbije i Kine u budućnosti i dalje učvršćivati“, saopšteno je iz MUP Srbije.\nNa kutijama u kojima je pomoć za MUP Srbije stigla iz Kine, ispisano je "Čelični prijatelji, delimo i dobro i zlo".\nAmbasadorka Kine Čen Bo i ministar policije Srbije Nebojša Stefanović\nDačić: Produbljeni strateški odnosi Srbije i Kine\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić primio je ambasadorku Narodne Republike Kine u Republici Srbiji Čen Bo, a na sastanku je ocenjenu da su „strateški odnosi dve zemlje osnaženi i produbljeni, uprkos pandemiji virusa korona“, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nDačić se, kako se navodi u saopštenju, „zahvalio na pomoći Kine u medicinskoj opremi i materijalu, upućivanju medicinskih stručnjaka u Srbiju, donaciji dve laboratorije za testiranje, kao i pomoći kineskih provincija i kompanija, a posebno na pojedinačnim donacijama ogromnog broja kineskih građana“.\nČen Bo je navela da Kina visoko ceni podršku i pomoć Srbije od početka epidemije, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova u Beogradu.\nPosebno je istakla značaj Dačićeve posete Kini od 25. do 28. februara, kao prvu posetu jednog ministra spoljnih poslova u jeku epidemije, što se smatra dodatnom potvrdom čeličnog prijateljstva.\nIpak, predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić, rekla je da punopravno članstvo u Evropskoj uniji (EU) ostaje strateški cilj Srbije, kao i da je da je EU najznačajniji donator u Srbiji u borbi protiv bolesti COVID-19.


Među studentima manje od stotinu anarhista\nBojan Mihailović, Branislav Grković\nNa Beogradskom univerzitetu deluje nekoliko anarhorevolucionarnih i radiklano levičarskih organizacija koje, prema procenama, ne okupljaju više od 100 članova. U centar pažnje dospevaju obično kao akteri pojedinih burniji događaja. Tako se za „Marks21“ čulo nakon što ih je rektor Branko Kovačević optužio da stoje iza blokade Filološkog i Filozofskog fakulteta.\nKoliko tačno članova imaju teško je saznati, jer o tome ne žele da govore. Matija Medenica iz organizacije „Marks21“ izbegava da saopšti tačan broj, ali za „Blic“ kaže da je reč o nekoliko desetina članova.\n- Optužbe da mi stojimo iza protesta su besmislene. Radiklano levičarske organizacije ne postoje na fakultetima kao takve, već su njeni članovi u manjoj ili većoj meri aktivni u borbi za prava studenta. Kad delujemo među studentima, delujemo zato što smo i mi studenti. Kad se radi mobilizacija studenata, mi sve radimo da ona uspe i da studentska borba uspe - kaže Medenica.\nOsim „Marksa21“, među poznatijim grupama su Anarhosindikalistička inicijativa (ASI) za koju na Vikipediji piše da je propagandno-borbena, anarhosindikalistička organizacija iz Srbije, čiji se sekretarijat trenutno nalazi u Beogradu. Piše, takođe, i da su sekcija Međunarodnog udruženja radnika i radnica u Srbiji. Članovi ove organizacije proveli su nekoliko mesecu u pritvoru nakon što su optuženi da su bacili „Molotovljev koktel“ na grčku ambasadu u Beogradu. Kako saznajemo, ASI ima nekoliko aktivnih članova.\nU većini slučajeva svaka od anarhorevolucionarnih grupa ima posebne organe koji se bave sektorom školstva i obrazovanja. U Anarhosindikalističkoj inicijativi su za „Blic“ rekli da se kod njih tim pitanjem bavi njihov sindikat obrazovanja.\nZajedničko za sve ove organizacije jeste borba protiv kapitalizma, nacionalizma, diskriminacije na osnovu rase, pola ili seksualnog opredeljenja. Njihove aktivnosti nisu svedene samo na fakultete i sektor obrazovanja, već imaju širi lokalni i globalni karakter. Svi su vrlo ponosni na svoj rad i naglašavaju da je jedini spas za celo društvo u onome što oni propagiraju.\n- Mi ne delujemo samo na fakultetima, već u celom društvu. Aktivni smo u socijalnim, političkim, kao i antifašističkim protestima - priča Medenica.\nOsim navedenih organizacija, na fakultetima deluje još nekoliko grupa koje na direktan ili indirektan način učestvuju u protestima. Aktivna je, na primer, „Crvena kritika“, ali nisu hteli da kažu koliko imaju članova.\n- Nisam ovlašćen da vam odgovorim na to pitanje - rekao je za „Blic“ jedan od članova s kojim smo kontaktirali i dodao da su oni redakcija istoimenog levičarskog lista.\nLevičarski portal „Kontrapunkt“ okuplja pristalice anarhosindikalne ideje, ali ne deluje kao organizacija. Tu je i „Crvena inicijativa“ koja deluje samo preko svog sajta, a „Socijalni front“, iz kojeg je praktično nastao aktuelni „Marks21“, više ne postoji.\nNa izjavu rektora Branka Kovačevića da iza studentskih blokada na Filološkom i Filozofskom fakultetu stoje levičarske organizacije, svaka od ovih organizacija je reagovala na sličan način i oštro osudila rektorove tvrdnje. Iz ovih grupa se ograđuju od navoda da su oni inicijatori bilo kakvog protesta i tvrde da su tu samo da pruže podršku studentima u blokadi, jer imaju iste ciljeve kao i oni.


BTC $ 39,261 ETH $ 2,291 XRP $ 0.64 BCH $ 498 EOS $ 3.74 DOGE $ 0.20\nJapanski multinacionalni konglomerat Sony i Fujitsu kreirali su šifrovanu bazu podataka za obrazovne dokumente o stručnosti, izveštava Asahi Shimbun 26. februara.\nBaza podataka, koja navodno koristi blokčein tehnologiju, koristi se za sprečavanje falsifikovanja dokumenata o poznavanju jezika, koje neki stranci navodno koriste da bi stekli status rezidenta kako bi studirali u Japanu.\nStranci moraju da dostave potvrdu o poznavanju japanskog jezika u Imigracioni biro kako bi dobili status rezidenta za studiranje u Japanu. Ove sertifikate mogu izdati japanske obrazovne institucije u inostranstvu. Škole japanskog jezika u zemlji podnose sertifikate u ime institucija iz inostranstva.\nNezakonite kopije sertifikata o poznavanju jezika navodno su pronađene u nekoliko različitih zemalja. Asahi Shimbun navodi da se studenti koji nemaju odgovarajuće jezičke kvalifikacije mogu suočiti s poteškoćama u svakodnevnom životu u Japanu.\nOve dve kompanije su kreirale tu platformu kombinovanjem Fujitsu-ovog sistema za onlajn učenje sa blokčeinom koji je rezvila Sony-eva podružnica Sony Global Education Inc. Škole japanskog jezika mogu da uporede sertifikate sa podacima koji su registrovani na blokčeinu kako bi proverili da li su dokumenti autentični.\nSony i Fujitsu će navodno testirati platformu u martu, pre nego što dobiju realnu primenu u aprilu. Testiranje će biti izvršeno u Human Academy Co., koja vodi škole japanskih jezika u gradovima Osaka, Saga i Tokio.\nDrugi univerziteti i institucije širom sveta koriste blokčein tehnologiju za borbu protiv lažnih diploma. Prošle sedmice, malteška vlada je objavila da će svi obrazovni sertifikati u zemlji, uključujući i one iz državnih, privatnih i crkvenih škola, biti smešteni na blokčeinu.\nU januaru, Cointelegraph je izvestio da će Univerzitet u Bahreinu izdavati diplome na blokčeinu. Univerzitet koristi otvoreni standard Blockcerts u partnerstvu sa Learning Machine, startapom koji nudi sistem zasnovan na blokčeinu za izdavanje i verifikaciju zvaničnih podataka.


Odluka EMA o "Sputnjik V" vakcini nemoguća do kraja godine\nOdluka EMA o “Sputnjik V” vakcini nemoguća do kraja godine\nČetvrtak, 21.10.2021., 18:14 Četvrtak, 21.10.2021., 17:05\nMalo je vjerovatno da će Evropska agencija za lijekove odobriti rusku vakcinu protiv korona virusa “Sputnjik V” prije prvog kvartala naredne godine, zato što neki podaci koji su potrebni za reviziju još nedostaju, saopštio je danas neimenovani izvor koji je upoznat sa ovim slučajem.\n– Odluka EMA do kraja godine sada je apsolutno nemoguća – rekao je izvor pozivajući se na Evropsku agenciju za lijekove, prenosi agencija Rojters.\nUkoliko se potrebni podaci dobiju do kraja novembra, “onda bi regulator mogao da odluči u prvom kvartalu naredne godine”, rekao je izvor koji je želio da ostane anoniman.\nRezultati ispitivanja treće faze koji su bili objavljeni u časopisu “Lanset” u februaru pokazali su da je vakcina “Sputnjik V” efikasna skoro 92 odsto, dok je Rusija nešto kasnije saopštila da je vakcina oko 83 odsto efikasna u odnosu na delta soj korona virusa, podsjeća Rojters.\n“Sputnjik V” je vakcina koja se već uveliko koristi u Rusiji i odobrena je za upotrebu u više od 70 zemalja, a izvor je rekao da nema razloga za sumnju u efikasnost i bezbjednost te vakcine.\nInstitut “Gamaleja”, koji je pod nadzorom ruskog Ministarstva zdravlja, razvio je vakcinu i nadgledao klinička ispitivanja, dok ruski fond za direktna ulaganja (RDIF), prodaje vakcinu “Sputnjik V” u inostranstvu.\nReagujući na skorašnje odluke, RDIF je saopštio da je vakcina pokazala superiornu efikasnost i dugotrajniji imunitet u poređenju sa drugim vakcinama i ponovio da bi njegova vakcina “Sputnik lajt”, koja se daje samo u jednoj dozi, mogla da se koristi kao buster doza.\nRFID se takođe požalio na, kako je rekao, napade za štampu na “Sputnjik V”, a sve to na osnovu netačnih informacija.\nPomoćnik ruskog ministra zdravlja, Aleksej Kuznjecov, rekao je da Ministarstvo završava dokumentaciju koju zahtijeva EMA.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov, komentarišući proces sertifikacije EMA-e za “Sputnjik V”, rekao je da postoje tehnička neslaganja između evropskog regulatora i ruske strane u pogledu kompletnosti podnijetih dokumenata i informacija za registraciju.\nEvropska agencija za lijekovesputnjik v\neuroskeptik Četvrtak, 21.10.2021., 18:37 at 6:37 pm\nNiko normalan ne bi dovodio u pitanje vakcinu koja je prijeko potrebna za borbu protiv pandemije,naravno odavno znamo da na ZAPADU žive nenormalni likovi kojima je sve profit i politika i zato nam se u 21.vijeku dešavaju ovakvi cirkusi od pandemije,EMA i slične organizacije su nanijele neprocjenjivu štetu čovječanstvu,a zajedno sa SZO su produžile pandemiju u nedogled,države trebaju da se odluče za samostalnu borbu protiv pandemije i da agencije za lijekove u svojim zemljama prilagode svojim potrebama,jer ovaj globalni pristup je promašaj i kriminal,nedopustiva je politizacija ovakvih problema.


'Hteli smo pobedu, ali nedostajao je gol'\nIzvor: B92, 30.Nov.2020, 00:37\nTrener Novog Pazara Radoslav Batak govorio je posle utakmice sa Novim Pazarom.\nFudbaleri domaćeg Novog Pazara i Bačke odigrali su danas 0:0, u utakmici 16. kola Super lige Srbije.\nPazar ima 17 bodova i zadržao je 15. poziciju na tabeli, dok je tim iz Bačke Palanke i dalje poslednji, 20. sa osam bodova.\n"Išli smo svim silama da dobijemo, ali nedostajao je gol. U završnici smo u nekoliko navrata morali bolje da reagujemo. Znali smo da će protivnik želeti >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << da iskoristi prostor po osvojenoj lopti. Ovo je za nas zatvorena knjiga. Idemo korak po korak, da osvajamo bodove", rekao je trener Novopazaraca Radoslav Batak.\n"Očekivano teška utakmica, protiv rivala koji je uzeo bod na Voždovcu. Kod njih se vidi uticaj novog trenera. Dobro smo ih analizirali i zatvorili prilaze golu. U prvom delu smo imali neke šanse i možda smo mogli da pobedimo, ali ovo je najrealniji rezultat. Pokazali smo veliki napredak i potvrdili da naše stanje na tabeli nije realno", ocenio je član stručnog štaba Bačke Ivan Stojković.\nNovi Pazar će u 17. kolu gostovati lučanskoj Mladosti, a Bačka će dočekati ekipu Metalca iz Gornjeg Milanovca.


Obezbjeđeno 235.000,00 KM za asfaltiranje lokalne saobraćajnice u naselju Dreskovača – Općina Vogošća\nSporazum o realizaciji projekata asfaltiranja lokalne saobraćajnice u naselju Dreskovača potpisali su zamjenik Općinskog načelnika Fetah Kadrić i direktorica Zavoda za izgradnju Kantona Sarajevo Ljiljana Pelidija. Potpisivanju je prisustvovao i Senad Hasanspahić, ministar komunalne privrede i infrastrukture Kantona Sarajevo.\nMinistar Hasanspahić je naveo da se radi o finansiranju zajednoičkog projekta Vlade Kantona Sarajevo i Zavoda za izgradnju Kantona Sarajevo.\n„Zavod za izgradnju Kantona Sarajevo je putem Programa uređenja građevinskog zemljišta i realizacije kapitalnih investicija za 2016. godinu obezbjedio sredstva od 235 000 KM za asfaltiranje lokalne saobraćajnice u naselju Dreskovača.“istakla je direktorica Pelidija.\nProjektom je predviđeno asfaltiranje 935 m lokalne saobraćajnice, prosječne širine 3,30 m, kao i ugradnja 970 m ivičnjaka i jedanaest slivnika i poprečnih rešetki za odvodnju oborinskih voda.\nZamjenik Općinskog načelnika Kadrić se zahvalio ministru Hasanspahiću na pokretanju inicijative za sanaciju lokalne saobraćajnice, kao i Vladi Kantona Sarajevo i direktorici Ljiljani Pelidiji koji su prepoznali ovaj problem i obezbjedili sredstva za realizaciju istog.\nU 2015. godini je u sklopu UNDP programa – Upravljanje rizicima od klizišta izvršena sanacija klizišta „Dreskovača“, vrijednosti oko 700.000,00 KM. Sredstva za realizaciju sanacije klizišta su obezbjedili Vlada Japana i Općina Vogošća.