Do kraja 2017. novi zakon o Agenciji - Istinomer\n„Ono što je predviđeno Akcionim planom za Poglavlje 23 je donošenje novog Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Plan je da se taj predlog zakona pred narodnim poslanicima nadje do kraja godine.“\nU oktobru 2017. ministarka pravde Nela Kuburović rekla je da bi (dugo čekani) novi zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije trebalo da se nađe u Skupštini do kraja te godine. Međutim, to nije bio slučaj – predlog se ni danas, sredinom januara ne nalazi u proceduri. Zbog toga ministarki Kuburović dajemo ocenu „neispunjeno„.\n„Rad na izradi novog Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije je u završnoj fazi. Razlog zbog kojeg se kasni sa izradom Nacrta Zakona jesu kadrovske promene koje su se desile na čelu Agencija za borbu protiv korupcije.\nNaime, Radna grupa, kojom je predsedavala tadašnja direktorka Agencije Tanja Babić, počela je sa radom još pre dve godine. Međutim, mesto direktora Agencije je ubrzo ostalo upražnjeno nakon njenog izbora za sudiju Ustavnog suda. Usledio je proces izbora novog direktora, na to mesto je izabrana Majda Kršikapa, ali je ona ubrzo dala ostavku na to mesto. Napominjemo da je u toku novi konkurs za izbor direktora Agencije za borbu protiv korupcije.“\nAgencija je u novembru raspisala konkurs za novog direktora, ali on još nije izabran. Kako je Ministarstvo pravde još u junu odgovorilo CINS-u, dakle pre nego što je Kršikapa bila izabrana, Ministarstvo „želi saglasnost novog rukovodioca“ u vezi sa novim zakonom, kao i da „bez mišljenja direktora Agencije ne mogu da formiraju finalni tekst Nacrta, koji može biti u velikoj meri drugačiji od sadašnjeg“.\nDan nakon što je Ministarstvo pravde odgovorilo Istinomeru, u sredu, 17. januara, Odbor Agencije za borbu protiv korupcije izabrao je novog direktora – Dragana Sikimića, čiju biografiju možete pročitati ovde. Dakle, valjda je na redu novi zakon.\nMinistarstvo pravde Agencija za borbu protiv korupcije Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije Dragan Sikimić


Displaying items by tag: Omladinska liga Crne Gore\nsubota, 04 novembar 2017 16:22\nOmladinska liga (11. kolo): Pobjeda "Lovćena" u uzbudljivom gradskom derbiju\nJuniori “Lovćena” slavili su u gradskom derbiju protiv “Cetinja”, koji je odigran danas u okviru 11. kola Omladinske fudbalske lige.\nponedjeljak, 30 oktobar 2017 10:09\nOmladinska liga (10. kolo): Poraz "Cetinja", "Lovćenu" bod u Pljevljima\nDeseta runda Omladinske fudbalske lige Crne Gore donijela je poraz „Cetinja“ pred domaćim navijačima i remi „Lovćena“ u Pljevljima.\nponedjeljak, 23 oktobar 2017 10:09\nOmladinska liga (9. kolo): "Lovćen" lako protiv "Dečića", poraz "Cetinja" na Zlatici\nJuniorski sastav „Lovćena“ ostvario je trijumf protiv „Dečića“, dok je tim „Cetinja“ ubjedljivo poražen na gostovanju „Komu“ u devetom kolu Omladinske fudbalske lige Crne Gore.\nutorak, 17 oktobar 2017 10:44\nOmladinska liga (8. kolo): Tri boda "Cetinja", "Lovćen" poražen u uzbudljivom susretu u Grblju\nMečevima osmog kola, nakon tri sedmice pauze, nastavljeno je takmičenje u Omladinskoj fudbalskoj ligi. Tim „Cetinja“ zabilježio je novi trijumf, a „Lovćen“ je poražen u uzbudljivoj fudbalskoj predstavi u Radanovićima.\nutorak, 26 septembar 2017 08:31\nOmladinska liga (7. kolo): Pobjeda "Lovćena", poraz "Cetinja"\nU utakmicama sedmog kolaOmladinske lige, odigranim za vikend, fudbaleri "Lovćena" ostvarili su treću pobjedu, dok je "Cetinje" poraženo u Podgorici.\nnedjelja, 17 septembar 2017 11:30\nOmladinska liga (6. kolo): Pobjeda "Cetinja", poraz "Lovćena"\nŠesto kolo Omladinske fudbalske lige Crne Gore donijelo je pobjedu fudbalera "Cetinja" protiv "Jezera" i poraz "Lovćena" u Bijelom Polju.\nsrijeda, 13 septembar 2017 12:55\nOmladinska liga (5. kolo): "Sutjeska" bolja od "Lovćena", "Cetinju" bod u gostima\nPeta runda Omladinske fudbalske lige Crne Gore, odigrana prethodnog vikenda, donijela je poraz “Lovćena” od “Sutjeske” i remi “Cetinja” i “Iskre”.\nponedjeljak, 28 avgust 2017 14:07\nOmladinska liga (3. kolo): Devet pogodaka "Cetinja", tijesan poraz "Lovćena" u Golubovcima\nProteklog vikenda odigrano je treće kolo Omladinske fudbalske lige. "Cetinje" je bilo ubjedljivo protiv "Ibra" (9:1), dok je "Lovćen" poražen u Golubovcima (0:1).\nsrijeda, 23 avgust 2017 10:50\nOdigrano drugo kolo Omladinske lige Crne Gore\nU Omladinskoj ligi Crne Gore proteklih su dana odigrani susreti drugog kola, a dva cetinjska sastava nijesu imala mnogo uspjeha. „Lovćen“ je na svom terenu poražen od „Koma“, a „Cetinje“ u Pljevljima.


Obuća: Političkom stabilizacijom inicirala bi se realizacija kapitalnih projekata i investicija na području BPK-a Goražde\nPredsjedavajuća Skupštine BPK-a Goražde upriličila sastanak s predstavnikom OSCE-a BiH (terenski ured Foča)\nPredsjedavajuća Skupštine Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Aida Obuća održala je danas još jedan u nizu sastanaka sa predstavnikom Misije OSCE-a BiH terenskog ureda u Foči Željkom Vukanovićem.\nTom prilikom, na današnjem sastanku razgovarano je o aktuelnoj političkoj situaciji na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, s posebnim osvrtom na novonastalu parlamentarnu većinu u Skupštini i Vladi Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\nPredsjedavajuća Skupštine BPK-a Goražde Aida Obuća izrazila je želju za političkom stabilizacijom na području našeg kantona, koja bi, kao takva, inicirala realizaciju kapitalnih projekata i investicija na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\nTakođer, Vukanović je na današnjem sastanku upoznat i sa zakazanom vanrednom sjednicom Skupštine Bosansko-podrinjskog kanotna Goražde, koja će se održati danas, a na kojoj će biti razmatrani prijedlozi Budžeta i Zakona o izvršenju Budžeta Bosansko-podrinjskog kantona Goražde za 2017. godinu.\nNa današnjem sastanku razgovarano je o i aktivnostima koje se provode na području našeg kantona, a koje su u vezi s pristupanjem Bosne i Hercegovine Europskoj uniji, kao i o onim aktivnostima koje će uslijediti u narednom periodu kada je riječ o ovoj oblasti.\nIzmeđu ostalog, predstavnik Misije OSCE-a BiH terenskog ureda u Foči Željko Vukanović izrazio je zahvalnost predsjedavajućoj Skupštine BPK-a Goražde Aidi Obući i njenim saradnicima na izvrsnoj saradnji i organizovanim sastancima sa predstavnicima OSCE-a BiH.


Potpuna zloupotreba institucija i medija da uvedu mrak\n11.11.2015. 21:36h 19.04.2017. 19:38h\nNa udaru... Aleksandar Rodić\nBEOGRAD - Režim koristi državni aparat kako bi ucenio i pritiskao pojednice da lažno svedoče o ljudima iz Kurira, saznaje naš list!\n- Bliski saradnici Aleksandra Vučića, uz pomoć pripadnika MUP i pojedinih medija čiji su vlasnici prijatelji premijera Srbije aktivno traže lažne svedoke, među kojima i one s kriminogenom prošlošću, i nude im novčanu nadoknadu da lažno svedoče protiv vlasnika Adria Medije i Kurira kao i zaposlenih.\nOni ucenjuju i privatne kompanije i institucije da montiraju afere, tako što tajno i neovlašćeno snimaju zaposlene Kurira, kako bi kasnije zloupotrebljavali i montirali snimke u svojim plaćeničkim medijima i tako pakovali lažne afere. Sve to rade kako bi diskreditovali vlasnika Adria Medije i Kurira Aleksandra Rodića i sam list Kurir - otkriva naš izvor koji učestvovao u jednoj od tih akcija.\nAleksandar RodićAdria Media grupakurirpretnjenapad na medijenapada na novinaremedijski linč


RCSEE na konferenciji Innorail 2017 - rcsee\nRCSEE na konferenciji Innorail 2017\nU Budimpešti, od 10. do 12. Oktobra održana je međunarodna konferncija InnoRail 2017, okupljajući veliki broj stručnjaka iz oblasti železnica iz Istočne, Zapadne i Centralne Evrope. Na 42 panela u okviru dve celine – gradnja infrastrukture i upravljanje i IT, telekomunikacije i bezbednosni tehnološki sistemi, gosti su imali priliku da se upoznaju sa modernim rešenjima, ali i novim tehnologijama koje će potencijalno u budućnosti naći primenu na železnicama.\nKlaster RCSEE su predstavljali Marko Radović i Dragoljub Rajić, koji su na poziv organizatora održali prezentaciju o infrastrukturnim projektima na Zapadnom Balkanu, kao i o aktivnostima Klastera železnica za Jugoistočnu Evropu.\nTakođe, učešće u konferenciji su uzeli i drugi članovi RCSEE – Željko Stojković iz Insituta Mihajlo Pupin je predstavio proizvode za železnicu sa fokusom na LED signalizaciju, iz kompanije Thales Austria GmbH prestavljen je sistem upravljanja saobraćajom ARAMIS, dok je kompanija Altpro učestvovala u izložbenom delu konferencije.\nPored prezentacija iz raznih oblasti, konferencija je pružila i izvanrednu priliku za networking kroz brojne propratne aktivnosti, kao i priliku da inostrani posetioci bliže upoznaju čari mađarske kulture, bilo to u domaćoj kuhinji, lokalnoj palinci ili tradicionalnoj mađarskoj muzici i plesovima.\nMarko Radović, RCSEE\nŽeljko Stojković, Institut Mihajlo Pupin\nŠtand kompanije Altpro\nOtvaranje konferencije u mađarskom stilu\nProbanje železničke palinke\nCategory: Arhiva 19.10.2017.\nPreviousPrevious post:Četvrti BIH kongres o željeznicamaNextNext post:U Smederevu održan susret članova i prijatelja udruženja RCSEE i BSN


Naslovnica VIJESTI BiH Ministarstvo sigurnosti BiH: Pomoć iz UAE još nije prošla carinsku proceduru\nMeđunarodnu pomoć koju je Bosna i Hercegovina dobila od Katara nadležne entitetske institucije mogu preuzeti, a pomoć koja je stigla iz Ujedinjenih Arapskih Emirata još nije prošla carinsku proceduru, saopćeno je danas iz Ministarstva sigurnosti BiH.\nVijeće ministara BiH je na prijedlog Ministarstva sigurnosti BiH na 6. redovnoj sjednici održanoj 28. maja 2020. godine donijelo Odluku o raspodjeli međunarodne pomoći koja tretira i pomoć države Katar prema ranije utvrđenim principima, navodi se u saopćenju.\nCarinski postupak uvoza pomoći Države Katar je završen 03. maja 2020. godine i time su stvoreni uslovi da se oprema preuzme iz cargo centra aerodroma Sarajevo, kazali su iz Ministarstva sigurnosti.\n“Koordinacijsko tijelo BiH za zaštitu i spašavanje ne može ulaziti u razloge nepreuzimanja opreme od strane nadležnih institucija entiteta i Brčko distrikta BiH, a pri tome napominjemo da je ovo tijelo tokom trajanja pandemije održavalo svoje sjednice po potrebi u skladu sa utvrđenim Poslovnikom o radu”, navodi se u saopćenju Ministarstva sigurnosti BiH.\nPomoć koja je pristigla iz Ujedinjenih Arapskih Emirata još uvijek nije prošla carinsku proceduru. Ministarstvo sigurnosti BiH do sada nije imalo praksu prijema ovakve specifične medicinske opreme, te se provode dodatne konsultacije sa drugim nadležnim ministarstvima i agencijama oko načina prijema ove pomoći.\nMinistarstvo sigurnosti BiH je do sada uspješno izvršilo koordinaciju prijema međunarodne pomoći za zaštitu i spašavanje iz Slovenije, Turske, Austrije, Azerbejdžana, Hrvatske, Malezije, Poljske i nevladinih organizacija i pojedinaca iz Narodne Republike Kine. Oprema i druga sredstva su distribuirana prema štabovima civilnih zaštita entiteta i Brčko distrikta BiH u skladu sa odlukama koje je donijelo Vijeće ministara BiH, saopćeno je iz ovog ministarstva.\nPrethodni članakLiefering s igračem manje osvojio bod u gostima, mladi bh. fudbaler upisao asistenciju\nSljedeći članakVisočka pečenica postala zaštićen nacionalni proizvod


Đoković vraćen u hotelski pritvor, konačna osluka između subote i nedelje - Izazov\nĐoković vraćen u hotelski pritvor, konačna osluka između subote i nedelje\nRadio-televizija Srbije\t 15. januara 2022. 06:48\nPosle nedelju dana dramatičnih događaja, suđenja, pritvora i pobede na prvom suđenju, za najboljeg tenisera sveta Novaka Đokovića jučerašnji dan je počeo novim oduzimanjem vize i vraćanjem u pritvor u hotelu Park.\nNa ovaj potez odlučio se Ministar za imigracije u Federalnoj vladi Aleks Houk, koji je tako iskoristio svoje diskreciono pravo, tvrdeći da bi Đokovićevo prisustvo moglo da podstakne raspoloženje protiv vakcinacije.\nAdvokati prvog tenisera sveta smatraju da ministar Houk nije pokazao nijedan dokaz koji bi potkrepio njegovu konstataciju i da je njegovo ukidanje vize pravno nevažeće.\nZatražili su da konačnu odluku donese tročlano veće sudija, jer takvu odluku više ne bi mogao da poništi ministar za imigracije Aleks Houk ali na to nije pristao državni advokat.\nKonačna odluka o deportaciji Novaka Đokovića trebalo bi da bude doneta u noći između subote i nedelje, a zvanično saslušanje zakazano je za večeras od 23.30 po našem vremenu.\nVećina medija je izvestila da je Đoković posle pripremnog ročišta ponovo u pritvoru na nepoznatoj lokaciji dok pojedini kao lokaviju navode migracioni hotel Park u kome je najbolji teniser sveta bio pritvoren tokom protekle nedelje.


Fond PIO RS-a u deficitu, za isplati penzija uzimaju se krediti - Klix.ba\nFond PIO RS-a u deficitu, za isplati penzija uzimaju se krediti\n24.7.2015. u 11:37\nFond za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske (PIO RS) u prošloj godini je poslovao s finansijskim minusom većim od 30 miliona KM, dok se za isplatu penzija taj fond i kratkoročno i dugoročno zadužuje.\nZa prošlu godinu su nadležni u Fondu PIORS-a iskazali budžetski deficit tekućeg perioda u iznosu od 34.155.836 KM.\nRevizijom je utvrđen manji budžetski deficit tekućeg perioda za 3.092.491 KM, zbog toga što su manje iskazani budžetski prihodi za 3.306.138 KM i budžetski rashodi za 213.647 KM.\nNepokriveni deficit tekućeg perioda iskazan je u iznosu od 7.100.532 KM, a po nalazu revizije iznosi 3.880.555 KM i odnosi se na obaveze po osnovu penzijskog i invalidskog osiguranja iz ranijih godina za koje nisu bila obezbijeđena sredstva u obračunskom periodu.\nS ciljem održanja likvidnosti i redovne isplate penzija u RS-u, a na osnovu odluke Upravnog odbora Fonda i saglasnosti Vlade RS, odobreno je kratkoročno zaduživanje Fonda u 2014. u iznosu od 43.000.000 KM, utvrdila je Glavna služba za reviziju javnog sektora RS analizirajući finansijske izvještaje Fonda PIORS-a.\nKratkoročne obaveze Fonda u iznosu od 40.331.272 KM nisu bile izmirene do 28. februara ove godine. Obaveze Fonda iskazane na kraju 2014. bile su u iznosu od 215.991.755 KM i veće su za 22 posto u odnosu na prethodnu godinu.\nGlavna služba za reviziju javnog sektora RS je utvrdila i da se te obaveze odnose na kratkoročne obaveze u iznosu od 145.199.051 KM i dugoročne od 70.792.704 KM.\nRevizori su skrenuli pažnju i na to da su, uvođenjem prinudne uprave i postupka likvidacije "Bobar banke“ a. d. Bijeljina, blokirana sredstva Fonda na transakcionim računima kod ove banke u iznosu od 320.790 KM.\npenzije PIO RS\nPola miliona palestinske djece u septembru neće moći nastaviti školovanje\n24.07.2015. u 11:47\nHećimović: Poljoprivrednici imaju minimalne poticaje i to otežava njihov opstanak\n24.07.2015. u 11:29


wikipedia – Sarajevski Otvoreni Centar\nWikiGapBiH: Prilika za popunjavanje praznine o važnim, inspirativnim, revolucionarnim bh. ženama na Wikipediji\nNastojeći da se promijeni praksa da je većina sadržaja koja je pohranjena na Wikipediji o muškarcima unesena od strane muškaraca, Sarajevski Otvoreni Centar je 7. marta 2018, uz podršku Ambasade Švedske u Bosni i Hercegovini, organizovao WikiGapBiH – Edit-a-thon događaj. Na događaju su učestvovale_i žene i muškarci iz različitih sfera društvenog života sa jednom namjerom: proširivanje sadržaja i postavljanje informacija o bosanskohercegovačkim ženama na Wikipediji.\nRadio Sarajevo: #WikiGap / Rodna ravnopravnost na Wikipediji znači rodnu ravnopravnost u svijetu\nNekoliko desetaka žena iz različitih segmenata bh. društva okupilo se u organizaciji Švedske ambasade i Sarajevskog otvorenog centra, kako bi sudjelovalo u WikiGap globalnom događaju koji ima za cilj povećanje vidljivosti žena na Wikipediji.\nWikigapBiH Edit-a-Thon, Sarajevo, srijeda 7. mart 2018.\nPovodom 8. marta, Međunarodnog dana žena, Sarajevski otvoreni centar će u Networksu, u saradnji sa Ambasadom Švedske u Bosni i Hercegovini, uz finansijsku podršku Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju (Sida) organizovati Edit-a-Thon, tokom kojeg će 15 dobrovoljaca_ki: aktivista_kinja, žena i muškaraca iz javnog života unositi i kreirati sadržaj o istaknutim bh. ženama.


U devetoj novosadskoj Noći istraživača više od 20 hiljada posetilaca – RTV Panonija\nHomeVestiU devetoj novosadskoj Noći istraživača više od 20 hiljada posetilaca\nU devetoj novosadskoj Noći istraživača više od 20 hiljada posetilaca\nInteraktivnim radionicama, razgovorima sa naučnicima na tradicionalnoj „Kafi sa naučnicima“ i predavanjima sinoć je okončana desetočasovna Evropska noć istraživača u Novom Sadu.\nOvgodišnja jedinstvena naučna žurka okupila je na dve lokacije u gradu oko 20 hiljada posetilaca koji su uživali u brojnim eksperimentima, degustaciji ukusa Vojvodine, naučnom kvizu i koncertu benda „Justin Case“.\nTema devete po redu manifestacije u Novom Sadu bila je ReConNeCt – povezivanje. Glavni program odvijao se u tržnom centru „BIG“, dok je drugi deo bio realizovan u KC „Lab“.\ndevet interdisciplinarnih grupa novosadskih istraživača koji su uspeli da, bar na jednu noć, povežu publiku sa naukom, i da pokažu kako veze funkcionišu u prirodi i kako utiču na naše živote. Osim radionica, posetioci su na „Kafi sa naučnicima“ upoznali naše istraživače i kroz razgovor „hranili“ svoju radoznalost.\n“Mi smo sigurni da ćemo na pojedine naučnika koje danas imamo prilike da vidimo i upoznamo u budućnosti biti ponosni. Bićemo ponosni na njihove uspehe u naučnim istraživanjima. Mnogi od njih su već osvojili značajne svetske nagrade”, rekao je na otvaranju koordinator projekta Vladimir Todorović.\n„Svojim inovacijama i vizijama mladi pokreću promene u društvu“, istakao je pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost prof. dr Zoran Milošević i dodao da je veoma značajno biti u društvu nekoliko stotina evropskih gradova koji se ističu kreativnim i posvećenim istraživačima.\nEvropska noć istraživača održana je 13. put u Evropi u više od 320 gradova i 27 država.\nEvropska noć istraživača i u Novom Sadu


Jovana Jovanović startovala na 18. ''Rally Ronde del Ticino''\nVečeras je, ceremonijalnim startom u Luganu, počelo osamnaesto izdanje relija ''Ronde del Ticino'', koji je treće takmičenje u Šampionatu Švajcarske ove sezone, kao treći reli u kalendaru Švajcarskog Junior šampionata, a u okviru kojeg nastupa i naša Jovana Jovanović. Sa njom u automobilu opet je Madelin Mašu, kojoj će ovo biti drugi reli sa Jovanom u automobilu, posle debija na Reliju Du Cablais. Ronde znači jednodnevni, sprint reli ukupne dužine itinera 300 km, na koje otpada 49,2 km na sedam brzinskih ispita. Pored ova dva šampionata, reli se boduje i za Kup Lombardije, što je privuklo veliki broj vozača, a par njih i u moćnim WRC mašinama. Svakako, od njih se izdvaja Didier Oriol, šampion sveta iz 1994. godine, koji je i u pedeset šestoj godini u dobroj formi. Oriol nastupa za švajcarski D-maks tim, koji je za njega pripremio Citroen C4 WRC, a suvozač mu je Žan Žak Ferero. Ovo je inače debi Oriola na švajcarskim stazama.\nTu su i dvostruki pobednici ovog takmiečnja, Italijani, Felis Re / Mara Bariani, koji nastupaju sa Citroenom DS3 WRC, a i oni nastupaju za D-maks tim. Luka Pedersoli / Mateo Romano u Citroenu C4 WRC su treća posada tima D-maks. Tu je i Gregoir Hoc / Pietro Ravasi u Pežou 207 S2000, zatim Ivan Balinari / Paolo Pianka u Ford Fiesti R5 i tako se lista nastavlja do čak 99 posada, ne uključujući historik.\nŠto se tiče Juniora, kod Jovane u klasi nalazi se petnaest posada, što je, slobodno možemo reći, izuzetno jaka konkurencija. Glavni konkuretni sutra su joj Kristof Lukasi i Žan Marie Rendu, koji se bore za osmu poziciju u šampionatu. Trka startuje sutra ujutru u 08:23, specijalnim ispitom ''Valcolla'' dužine 7,20 km, koji se vozi ukupno tri puta. Tu je još i brzinski ispit ''Iscone'' dužine 6,90 km, a koji se vozi četiri puta. Cilje relija je u sedištu kompanije Puriceli, na Rivi San Vitale u 19:30. Kompeltnu listu možete pogledati na linku!\nNama ostaje da Jovani i Madeli sutra poželimo puno sreće, a mi ćemo vam preneti šta se sve dešavalo na ovom takmičenju.


Deinstitucionalizacija ustanova za decu i mlade – IDEAS\nSrbija je u proteklih 10 godina učinila značajne napore na unapređenju prava dece koja su korisnici sistema socijalne zaštite. Ipak, trenutni pravac razvoja sistema socijalne zaštite i način njegovog finansiranja nije u potpunosti usklađen sa UN Smernicama za alternativno staranje o deci i ne pruža adekvatnu podršku deci koja su bez roditeljskog staranja ili u riziku da ostanu bez istog. Umesto da smanjenje broja dece u ustanovama prati i podrška biološkoj porodici i unapređenje uslova za život dece u zajednici, smanjenje broja dece koja žive u ustanovama u Srbiji skoro da je u potpunosti zasnovan na snažnom razvoju hraniteljstva.\nOdsustvo podrške porodicama ogleda se i u strukturi finansiranja usluga socijalne zaštite. Dok se sa nacionalnog nivoa finansira samo briga o deci koja su već izdvojena iz porodica, podrška deci koja su u riziku da ostanu bez roditeljskog staranja prepuštena je finansiranju sa lokalnog nivoa, na kojem ne postoje namenska sredstva za ovu vrstu usluga. Iz tog razloga su usluge u zajednici, a posebno one koje su usmerene na jačanje porodice dece u riziku, nedovoljno i neravnomerno razvijene i neodržive. Odsustvo podrške porodicama dece posebno pogađa decu sa smetnjama u razvoju. Sve ovo dovodi do toga da se krše osnovna prava dece, kao što je pravo na porodicu, a novac iz budžeta troši na skupe usluge koje predstavljaju pre svega alternativu porodici, a ne pružaju podršku porodici deteta, kao najboljem okruženja za razvoj.\nKako bi se unapredilo poštovanje prava dece u okviru sistema socijalne zaštite, pre svega pravo na život u porodici i deo sistema uskladio sa UN Smernicama, IDEAS je tokom 2014. godine sproveo analizu karakteristika korisnika i kadrovskih resursa ustanova za smeštaj dece i mladih uz finansijsku i tehničku podršku UNICEF-a. Cilj ove analize bio je definisanje modaliteta i prioriteta transformacije, odnosno deinstitucionalizacije, pet velikih domova za smeštaj dece i mladih sa smetnjama u razvoju: Kolevka, Veternik, Sremčica, Centar za zaštitu odojčadi, dece i omladine i Dr. Nikola Šumenković.


Oprez prilikom vožnje u novembru – Semendria\nOprez prilikom vožnje u novembru\n22. novembar 2013. DRUŠTVO – Na osnovu Statističkog izveštaja Agencije za bezbednost saobraćaja Republike Srbije o stanju bezbednosti saobraćaja na putevima u Republici Srbiji u 2012. godini u saobraćajnim nezgodama poginulo je 155 i povređeno 2.959 pešaka. Deo nastradalih su deca, kao jedna od ranjivih kategorija učesnika u saobraćaju. Tako je u prethodnoj godini u saobraćajnim nezgodama poginulo 6 i povređeno 551 dete-pešak, uzrasta do 14 godina.\nPešaci najčešće stradaju u popodnevnim časovima u periodu od 16 do 21 čas.\nJedna od rizičnijih situacija u saobraćaju jeste kada pešak prelazi pešački prelaz sa dve ili više saobraćajnih traka u jednom smeru, ispred zaustavljenih vozila. Ovo su situacije kada pre stupanja pešaka na kolovoz vozač zaustavi vozilo u saobraćajnoj traci koja je bliža pešaku nakon čega pešak započne kretanje preko obeleženog pešačkog prelaza. Vozač vozila koje se kreće drugom saobraćajnom trakom u istom smeru, od zaustavljenog vozila ne vidi pešake, posebno decu ili ne obraća dovoljnu pažnju na pešake i vozila u traci pored njega i nastavlja kretanje, bez prethodnog zaustavljanja ispred pešačkog prelaza. U ovakvim situacijama stradaju pešaci koji su započeli kretanje na pešačkom prelazu, a vozač vozila iz druge saobraćajne trake nije se blagovremeno zaustavio da propusti pešake.\nDa bi se sprečile ovakve situacije, apelujemo na sve vozače da obrate posebnu pažnju na kretanje pešaka prilikom prelaska preko obeželenog pešačkog prelaza na kolovozu sa dve ili više saobraćajnih traka u jednom smeru, posebno u situacijama kada je u nekoj od saobraćajnih traka, neposredno ispred pešačkog prelaza, zaustavljeno vozilo.\nNapominjemo da je Zakonom definisano da ukoliko na pešačkom prelazu saobraćaj nije regulisan uređajima za davanje svetlosnih saobraćajnih znakova niti znacima policijskih službenika, vozač je dužan da prilagodi brzinu vozila tako da u svakoj situaciji koju vidi ili ima razloga da predvidi može bezbedno da zaustavi vozilo ispred pešačkog prelaza i propusti pešaka koji je već stupio ili stupa na pešački prelaz ili pokazuje nameru da će stupiti na pešački prelaz.\nPoštovanje saobraćajnih propisa kojima su utvrđene obaveze vozača prema pešacima posebno je značajno u nastupajućem periodu, kada se očekuju smanjena vidljivost i klizavi kolovozi. Pogoršanje vremenskih uslova će u izvesnoj meri uticati na pojačan pešački saobraćaj zbog smanjenja upotrebe motornih vozila, kao i zbog nastupajućih praznika i slava u ovom periodu godine.\nZa postupanje vozača suprotno navedenoj odredbi predviđena je novčana kazna u iznosu od 6.000 do 20.000 dinara i 3 kaznena poena.\n« Jasna Avramović: Železara neće stati\nTeško do strateškog partnera za „Železaru” »


P. Radonjić: KIM radio preneo i proverio saopštenje\nUrednik KIM radija Predrag Radonjić izjavio je da je vest o navodnom postojanju slučajeva prostitucije među srednjoškolkama u Štrpcu preneto cirkularno saopštenje sa seminara ženskih NVO koje je poslato i na adresu ovog medija.\n“Kao prvo, želeo bih da istaknem da vest o mogućem postojanju slučajeva prostitucije nije vest KIM radija, već samo prenošenje saopštenja jedne organizacije, što inače redovno činimo. Reč je cirkularnom pismu koje je poslato na desetine adresa, pa između ostalog i na adresu našeg radija. Naši novinari nisu čak ni bili na seminaru gde je od strane ženskog civilnog sektora iz Štrpca, prema saopštenju, izneta ovakva ocena”, kazao je Radonjić.\n“I pored toga, mi smo vest naslovili sa istaknutim znakom pitanja, što inače retko činimo. Odmah nakon postavljanja vesti pozvali smo predstavnike i srpske i kosovske opštine u Štrpcu da nam daju svoj komentar. Dok je predstavnik kosovske opštine negirao postojanje ovog problema predstavnik srpske rekao je da ova pojava “nije mimoišla ni opštinu Štrpce”.”\nRadonjić ističe da je ovakvim pristupom KIM radio ispoljio sve profesionalne norme i dodaje da je očigledno da pažnja mora da se usmeri ka tome da li ovaj problem postoji ili je problem u tome što to neko iznosi kao neistine.\n“Dodao bih još da niti u prenetom saopštenju, niti u bilo kakvom drugom kontekstu nije pomenuta pojedinačno ni jedna škola, pa ni Ekonomsko-trgovinska “Jovan Cvijić”. Nakon prenošenja saopštenja, pomoćnik direktora ove škole nazvao je radio, negirao mogućnost postojanja ovog problema, što smo mi takođe preneli”, rekao je Radonjić.\n25.02.2021 Rašić: Nadam se da će Apelacioni sud odbaciti odluku o pritvoru (1433)\n25.02.2021 Gračanica: Protest uprkos zabrani policije (1054)\n26.02.2021 Vučić: Nezaposlenima na Kosovu 200 evra, deci i zaposlenima po 100 (775)\n26.02.2021 Počeo sastanak predstavnika Srba sa Kosova sa Vučićem (563)\n26.02.2021 Održan još jedan protest u Gračanici (393)


ŠOSO "Milan Petrović" - Gosti iz Noriča\nPočetna Aktuelnosti Gosti iz Noriča\nKao i svake godine, početkom februara, povodom proslave Dana Novog Sada, u gostima nam je bila delegacija naših dugogodišnjih, dragih prijatelja iz bratskog grada Noriča. Juče su nas posetili gradonačelnik Noriča, Kit Drajver, počasni građani Novog Sada, Dajana i Piter Bekli i predsednik Društva prijateljstva Norfolk/Norič -Novi Sad, Daglas Andervud.\nRazgovarali smo o novostima koje su se dogodile od našeg prethodnog susreta, a gosti su nas obavestili o tradicionalnom humanitarnom koncertu koje Društvo prijateljstva Norfolk/Norič -Novi Sad organizuje u decembru. Prikupljeni novac je namenjen projektima koji realizujemo u školi.\nPoveli smo ih na čas engleskog jezika, da se upoznaju sa načinima rada u školi, demonstrirali smo im specijalni muzički uređaj – Sound beam i pokazali neke delove opreme koje su prethodinih godina stigle u našu školu, baš zahvaljujući njihovim donacijama.\nOve godine smo imali sreću da su nam se tokom posete pridružili direktor Britanskog saveta u Srbiji, Toni O’Brajan i novi umetnički direktor te institucije, Milan Lučić. Bila je to prilika da razgovaramo o zanimljivim, budućim projektima i o mogućnostima za zajedničku saradnju.


Srbi sa severa Kosova: Ne pravite štetne dogovore\nSrbi sa severa Kosova poručili su da neće učestvovati u sprovođenju dogovora u Briselu ako oni budu na štetu građana sa severa Kosova.\nPar kilometara duga kolona putničkih vozila sa Srbima sa severa Kosova stigla je nešto posle 13 sati na prelaz Jarinje na severu Kosova.\nSrbi protestnom vožnjom, kažu, žele da skrenu pažnju pregovaračima u Briselu na to da neće prihvatiti eventualna, kako su naveli, protivustavna rešenja za Kosovo.\nBivši poslanik u Skupštini Srbije i predstavnik Demokratske stranke u severnoj Mitrovici Dragiša Đoković rekao je, obraćajući se okupljenima, da Srbi sa severa Kosova imaju svoju zemlju, svoju državu i teritoriju i da žele da tu da ostanu.\n“Ne računajte da će Srbi sa severa Kosova učestvovati u bilo kakvim nakaradnim dogovorima i implementaciji i realizaciji bilo čega što nije u interesu i na korist srpskog naroda, odnosno svega onoga što se protivi našem Ustavu”, rekao je Đoković uz podsećanje da je, kako je kazao, na snazi Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti UN.\n"Ne želimo da menjamo svoj prosvetni sistem, svoj sistem opštinskih samouprava, socijalne zaštite i zdravstveni sistem, to je naša poruka svima koji ovih dana i ovih meseci pregovaraju o našim sudbinama", rekao je Đoković.\nOn je rekao da su Srbi na Jarinje došli sa srpskim tablicama, vozačkim dozvolama i ličnim kartama i da lična dokumenta neće da menjaju.\n“I naš dragi Beograd treba da čuje da smo mi Srbija, nismo Kosovo, da mi imamo institucije Republike Srbije, ne institucije srpskog naroda. Institucije nekog naroda neka prave za nove narode i nove države, Srbija je stara država, mi smo stari narod, mi smo svoji na svome, tako želimo da ostane i opstanemo”, poručio je on.\nTakođe je istakao da su Srbi okrenuli leđa prelazu Jarinje, ali da to ne znači da su okrenuli leđa Srbiji i da poruku srpskog naroda sa severa Kosova niko ne treba da shvati kao prvoaprilsku šalu.\n“Nikada niko od nas neće okrenuti leđa Srbiji, ali tražimo reciprocitet. Leđa smo okrenuli ovoj nesrećnoj granici i ovom nesrećnom zdanju koje ovde stoji sa opomenom, sa željom i stalnom našom težnjom da ovo jednoga dana nestane,” rekao je Đoković.\nOn je pozvao predstavnike Srba sa Kosova koji učestvuju u briselskom dijalogu da se “vrate u narod i dele njegovu sudbinu”, a takođe je kritikovao Ustavni sud što već nije doneo odluku o ustavnosti i zakonitosti do sada postignutih sporazuma u Briselu.


Samo je jedna od brojnih oproštajnih poruka upućenih Draganu Amidžiću Amidži, novosadskom kontroverznom biznismenu koji je izrešetan u Sremskoj Kamenici sa 11 hitaca iz automatskog oružja.\nI Udruženje liniskih pilota Srbije oprostilo se od zaljubljenika u avione, koji je upravo zbog te ljubavi prema letilicama, ali i velikoj brzini često dolazio u sukob sa zakonom.\n- Poslednji pozdrav kolegi koji je aktivno učestvovao u promociji srpske avijacije - navedeno je u čitulji u današnjoj dnevnog štampi.\nAmidžić je ubijen 6. oktobra u večernjim satima, nakon što je izašao iz kafića u kom je često boravio u Sremskoj Kamenici. U trenutku kada je krenuo ka svom automobilu iz obližnjeg šumarka izašao je napadač obučen u tamnu odeću i sa daljine od oko deset mestara sasuo kišu metaka u biznismena.\nPo načinu izvršenja, ovo ubistvo neodoljivo podseća na mafijaške likvidacije, a postoje određene sumnje da ga je izvršio plaćenik. Uprkos tome što Amidžić nije imao policijski dosije, već je u sukob sa zakonom dolazio mahom zbog bahate vožnje aviona i divljanja u saobraćaju, policija češlja njegove kontakte pokušavajući da odgonetne kome se zamerio.\nInformacije do kojih je policija do sada došla nisu dovoljne da se razjasni šta je motiv ovako brutalnog ubistva, ali se očekuje da istraga u narednim danima razreši i tu misteriju.\nIpak, poznato je to da je Amidža važio za izuzetno bahatog čoveka, te da je često boravio u društvu kriminalaca koji su devedesetih vladali srpskim podzemljem. Veliko bogatstvo stekao je upravo tih dana, poslujući sa naftom, u čemu mu je navodno pomagalo prijateljstvo sa Markom Miloševićem, sinom nekadašnjeg predsednika Slobodana Miloševića.\nUviđaj je nastavljen i dan nakon ubistva\nJedanasest čaura koje su pronađene na mestu zločina ukazuju na rešenost ubice da likvidira Amidžića, dok je sačekuša ispred kafića u kom se često sastajao sa prijateljima pokazatelj da ga je napadač duže vreme pratio ili pak dobro poznavao.\nNovosađani Amidžića pamte po ne tako dobrom glasu, jer se svi sećaju da je ovaj bogati vlasnik vojnih vozila, glisera i letilica, uterivao strah u kosti građanima vozeći avion iznag novosadskog Štranda veoma nisko, ali i vojnog vozila tegljača-guseničara po novosadskim putevima, prilikom čega je uništio i gradsku imovinu.


Elektronski servisi - CBCG\nHome Javnost rada Elektronski servisi\nO elektronskim servisima CBCG\nU skladu sa savremenim tokovima razvoja informaciono-komunikacionih tehnologija, Centralna banka Crne Gore je putem internet portala eCBCG, omogućila svim klijentima Centralne banke online učešće na aukciji državnih zapisa kao i pristup podacima iz Sistema prinudne naplate i Centralnog registra transakcionih računa.\nCentralna banka Crne Gore je uspostavila i infrastrukturu javnih ključeva, kao davalac nekvalifikovane elektronske usluge povjerenja, za izradu certifikata za upotrebu u okviru zatvorenog okruženja Platnog sistema Centralne banke Crne Gore.\nRazvojem elektronskih servisa Centralna banka podstiče razvoj informacionog društva u Crnoj Gori i svojim klijentima omogućava uslove za savremeno i efikasno poslovanje i prednosti globalizacije svjetskog tržišta.\nPrednosti poslovanja putem elektronskih servisa\nBrzina, kvalitet i sigurnost poslovanja\nDostupnost sa bilo kojeg mjesta u svijetu\nUslovi i način korišćenja\nPreduslov za korišćenje elektronskih servisa Centralne banke Crne Gore jeste posjedovanje kvalifikovanih digitalnih sertifikata i registracija na portal eCBCG. Na ovaj način, u skladu sa pozitivnom zakonskom regulativom, pristup portalu se vrši uz nedvosmislenu autentifikaciju i identifikaciju korisnika.\nElektronski pristup i neposredno korišćenje ponuđenih elektronskih servisa vrši se u skladu sa propisima kojima se uređuju izvršenje i obezbjeđenje, elektronski dokumenti, elektronski potpis, elektronska trgovina i informaciona bezbjednost, kao i primjenom opštih akata Centralne banke kojima se uređuju ova pitanja.\nTehnički uslovi potrebni za pristup e-portalu dati su u korisničkim uputstvima.


Čačanska Biblioteka na sajmu knjiga u Guči - PressLider.rs\n12. avgusta 2016. Marina Trmčić\t0 Comments Biblioteka opštine Lučani u Guči, Gradska biblioteka "Vladislav Petkovic Dis", Sajam knjiga\nČačak, Guča – Zahvaljujući inicijativi Biblioteke opštine Lučani u Guči prošle godine je u okviru Dragačevskog sabora trubača pokrenut Sajam knjiga i izdavača čija je svrha da upotpuni kulturnu ponudu Sabora i promoviše pisanu zaostavštinu Dragačeva. U četvrtak, 11. avgusta, u dvorištu Muzeja trube Sajam knjiga je otvoren po drugi put, a učešće je uzelo osam izdavača: Laguna, Vulkan, Evro book, Legenda, Narodni muzej Čačak, Međuopštinski istorijski arhiv Čačak, Gradska biblioteka „Vladislav Petković Dis“ i Biblioteka opštine Lučani.\nDrugi Sajam knjiga na 56. Dragačevskom saboru trubača otvorio dr Bogdan Trifunović, direktor čačanske Biblioteke i predsednik Bibliotekarskog društva Srbije istakavši odličan primer Biblioteke opštine Lučani koja je kao mala opštinska biblioteka sa samo pet zaposlenih sama objavila deset izdanja između dva Sabora. Pohvalivši takav izdavački poduhvat on je zaključio da „postojeće kulturne manifestacije u današnje vreme, uključujući i one višedecenijskog trajanja imaju problem da održe kvalitet i kontinuitet, a pokretanje Sajma knjiga kao novog činioca Sabora trubača je primer da uz adekvatnu podršku ustanove kulture mogu da nastave sa unapređenjem svoje delatnosti i opšte kulturne ponude“.\nGradska biblioteka „Vladislav Petković Dis“ je svoj štand na Sajmu ispunila ovogodišnjim, ali i nešto starijim izdanjima među kojima se izdvajaju Disove sabrane pesme, knjige poezije dobitnika Disove nagrade i nagrade Mladi Dis iz edicija „Knjiga gosta“ i „Tokovi“, časopisi „Glas biblioteke“ i „Disovo proleće“, brojne bibliografije i katalozi. Centralno mesto na štandu dobio je zbornik radova sa naučnog skupa pod naslovom „Poezija Branka V. Radičevića“ koji je Biblioteka objavila ove godine, a koji se bavi delom Branka V. Radičevića, rodonačelnika i utemeljivača dve najveće kulturne manifestacije u čačanskom kraju: „Disovog proleća“ i „Dragačevskog sabora trubača“.\nOsim prodaje publikacija, Biblioteka ovom prilikom promoviše svoj rad sa svim kategorijama korisnika, a spremila je i publikacije na poklon posetiocima drugog Sajma knjiga na 56. Dragačevskom saboru trubača.\nIzvor: GB „Vladislav Petković Dis“\n← Počinje 12. muzički festival „Stari grad“ u Novom Pazaru\nSmotra narodnog stvaralaštva u Prilikama →


Xavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726 - Idealno.rs\nPočetna / Lepota i zdravlje / Kozmetika i higijena / Nega tela / Xavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726\nXavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726\nZa ovaj proizvod trenutno nema ponude. Poslednja je bila dostupna 19. 09. 2019 po ceni 490,00 DIN u DS Market\nSiempreviva ulje od kantariona-macerat 30ml\nHedera Vita Butter ulje Šargarepe za brzo tamnjenje kože 100ml\nEVELINE - FOOT CARE MED - FOOT CREAM - FOR VERY DRY CALLOUS AND CRACKED SKIN 100ml\nHedera Vita Butter Kakao za brzo tamnjenje kože 100ml\nHedera Vita Shea Butter za telo 100ml\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Xavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726 i izberi najbolju. Nega tela iz kategorije Kozmetika i higijena je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Xavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda XAVAX. Opis i tehnički podaci proizvoda Xavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Xavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726 je dostupan u prodavnici po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Xavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Xavax Sredstvo za čišćenje ravnih grejnih ploča 111726 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nSpecijalno razvijen sastav za čišćenje ringli od staklene keramike i indukcijskih ringli, za brzo čišćenje i sjaj bez vidljivih tragova, skida masnoću, nečistoću i zagorele ostatke od kuvanja, takođe pogodno za ploču sa ringlama, susedne površine i površine za kuvanje od staklene keramike.


- Utvrđeni alternativni pravci i obilaznice -\nRekonstrukcija tunela Ormanica na magistralnom putu M1.8 Tuzla – Orašje počet će sredinom aprila, dogovoreno je na sastanku predstavnika investitora JP Ceste FBiH, izvođača radova kompanije „Jata“, JP Željeznice FBiH,općina Srebrenik i Gradačac i predstavnika privrednika, a kojem je organizator, domaćin i koordinator bila Vlada Tuzlanskog kantona na čelu sa premijerom Jakubom Suljkanovićem. Danas je utvrđen i alternativni pravac, koji će kao obilaznica biti u funkciji tokom sanacije Tunela.\nKantonalna vlada se, iako nema pravnu nadležnost, obzirom na infrastrukturni značaj ovog putnog pravca, od samog početka uključila u realizaciju sanacije ovog tunela, a sve s ciljem da se sa što manje problema i negativnih refleksija ovaj projekat odrazi na privredu i uopće sve stanovnike ovog kraja. Dinamičkim planom je predviđeno da se tokom prva tri mjeseca tokom izvođenja radova saobraćaj kroz tunel odvijati naizmjenično jednom trakom. Tokom ovog perioda izvođač radova će pripremiti i osposobiti alternativnu obilaznicu koja će se koristiti za saobraćaj tokom preostala dva mjeseca, kada će, zbog prirode radova na sanaciji, cjelokupan saobraćaj kroz tunel biti obustavljen.\n„Današnji sastanak rezultirao je značajnim pozitivnim pomakom. Definirali smo određena tehnička rješenja koja se odnose na zaobilazni put, a što će sigurno na najmanju moguću mjeru smanjiti poteškoće s kojima će se građani neminovno susresti tokom realizacije ovog petomjesečnog projekta. Radi se o obilaznici dužine nešto manje od jednog kilometra koja se u dužini od oko 550 metara prostire na teritoriji općine Srebrenik, a preostalim dijelom na teritoriji Gradačca“, rekao je premijer Suljkanović.\n„Nakon anlize brojnih alternativa i mogućih rješenja na današnjem sastanku utvrdili smo ono najbolje. Zadovoljstvo mi je reći da smo danas dogovorili i da tehnička sanacija tunela počinje sredinom aprila, a mi ćemo, sve službe u okviru svojih nadležnosti, u ovom periodu do početka tih radova izvršiti sve pripremne radnje i stvoriti preduslove kako bi se građevinska sezona mogla što kvalitetnije iskoristiti“, rekao je ministar trgovine, turizma i saobraćaja Mirsad Gluhić.\n„Značajan dio poslova koji su podrška i priprema za realizaciju ovog projekta sada je pred općinskim organima. S tim u vezi Općina Srebrenik, a isti je slučaj i sa Općinom Gradačac, će preuzeti sve one obaveze koje su danas utvrđene, od podrške geodetskih službi, rješavanja imovinsko pravnih odnosa, do izdavanja neophodnih dozvola. Meni je drago da su utvrđena realna i optimalna rješenja koja će sigurno imati značajan odraz kako na privredna, tako i društvena kretanja tokom ovog petomjesečnog perioda“, rekao je načelnik Općine Srebrenik Nihad Omerović.\n„Tunel Ormanica je jedan od projekata modernizacije cesta Federacije BiH, a koji su ovog proljeća u punom zamahu. Radi se o tunelu dužine 240 metara, a vrijednost investicije oko 2 miliona KM. Prethodno smo bili definirali makro putne pravce za odvijanje prometa, a danas smo i na mikro lokalitetu odredili varijantu koja će služiti za odvijanje prometa tokom izvođenja radova i totalne obustave prometa kroz tunel“, rekao je izvršni direktor JP „Ceste FBiH“ Dedo Pjanić, te se lokalnim zajednicama i Vladi Tuzlanskog kantona zahvalio na susretljivošću i konstruktivnim pregovorima, a građane i sve one koji će koristiti ovaj putni pravac pozvao da budu strpljivi tokom izvođenja radova.\n„Osim ovog tunela na ovom području planiramo i sanaciju crne tačke na Husinu, tako da se nadamo da ćemo ove aktivnosti koje smo danas finalizirali po pitanju tunela u Ormanici prenijeti, kao pozitivan primjer, i na slijedeće projekte“, zaključio je izvršni direktor Pjanić.\nTokom današnjeg sastanka zaduženi su službenici koji će biti direktno odgovorni i nadležni za provođenje konkretnih aktivnosti na terenu, kako bi se u što kraćem roku izvršile sve pripreme za početak rekonstrukcije tunela i pripremu obilaznice.


Rusi ne mogu da spreče nezavisnost Kosova\nRusija čak iako uloži veto u Savetu bezbednosti, ne može da spreči nezavisnost Kosova, izjavio je za Radio Slobodna Evropa Brus Džekson (Bruce Jackson), predsednik "Projekta za demokratije u tranziciji" kao i "Projekta za novo američko stoleće", oba sa sedištem u Vašingtonu. On smatra da ponašanje Kremlja može samo da ohrabri ekstremiste u Beogradu koji bi odbijanjem da uvide realnost dodatno gurnuli Srbiju u međunarodnu izolaciju. Po Džeksonovom mišljenju, pozicije Albanaca na Kosovu, Albaniji i Makedoniji su toliko različite da je nezamislivo da jednoga dana formiraju zajedničku državu, kako im se spočitava.\nDŽEKSON: Mislim da je dobro poznato da je Rusija dramatično zaoštrila svoju poziciju na međunarodnoj sceni u poslednjih nekoliko godina. To potvrđuje i nedavni govor Vladimira Putina na konferenciji u Minhenu. Kremlj svojim ponašanjem očito pravi probleme Evropskoj uniji i SAD. Neki smatraju da je to zapravo posledica unutrašnjih prilika u samoj Rusiji, pre svega bitke ko će da nasledi Vladimira Putina kada mu istekne mandat 2008. godine. Naravno, pretnja vetom i sam veto nije isto. Moskva za sada najavljuje da će blokirati odluku o Kosovu u Savetu bezbednosti u nastojanju da dovede u pitanje jedinstvo međunarodne zajednice o rešenju kosovskog pitanja.\nRSE: Da li Rusija zaoštrava svoju retoriku sa krajnjim ciljem da uloži veto, ili je samo reč o diplomatskom manevrisanju da bi se povećala cena za rešenje kosovskog pitanja i istovremeno dobila ustupke o drugim pitanjima kao što su takozvani "zamrznuti sukobi" na teritoriji bivšeg Sovjetskog Saveza?\nDŽEKSON: Nisam siguran da li se radi o direktnoj trgovini za, na primer Abkhaziju ili Pridnjestrovlje. Takva trampa nije realna i međunarodna zajednica je već odbacila tu mogućnost. Istovremeno, Rusija koristi konfuziju zbog podela u Evropi. Moskva nastoji da podstakne nestabilnost. EU i SAD već deceniju nastoje da stabilizuju prilike na Balkanu. Kada je reč o Kosovu, već nekoliko godina postoji saglasnost u većem delu međunarodne zajednice o njegovom finalnom statusu. Rusija sada pokušava da podrije taj konsenzus i time skrene pažnju na sebe kao veliku silu.\nRSE: Da li će na kraju Rusija rizikovati da bude izolovana od Evropske unije i SAD, ili će ipak nastojati da u Savetu bezbednosti postigne neki kompromis?\nDŽEKSON: To je veoma interesantno pitanje, jer ovde nije reč o Rusiji već o finalnom statusu Kosova i uspostavljanju dugotrajnog mira na Balkanu. Rusija se sama ubacila u ovaj proces da bi skrenula pažnju na svoje imperijalističke namere na prostoru bivšeg Sovjetskog Saveza a i šire. To je negativno i žalosno ponašanje. Međutim, Rusija ne može opstruirati rešenje finalnog statusa Kosova. Bez obzira da li će biti usvojena Rezolucija Saveta bezbednosti ili, ne Kosovo se kreće ka nezavisnosti. Moskva jedino može da podstakne nasilje i bes, bilo albanske bilo srpske zajednice. Mislim da je Ričard Holbruk najbolje definisao poziciju Rusije kao igranje sa dinamitom stvarajući eksplozivnu situaciju kao što se to desilo svojevremeno tokom sukoba u Mitrovici u kojima su stradali i civili.\nRSE: Međutim, ako Rusija uloži veto u Savetu bezbednosti, Kosovo će nastaviti put ka nezavisnosti ali van okvira Ujedinjenih nacija, što znači da u ovoj fazi ne može računati na prijem u svetsku organizaciju, već na pojedinačna priznavanja zemalja kao što su SAD, zatim neke evropske.\nDŽEKSON: Mislim da je to pogrešan zaključak. Teško da se možemo prisetiti da je od ijedne države traženo da se Rezolucijom Saveta bezbednosti prizna njena nezavisnost. SAD to svakako nije trebalo. Ne mogu da se setim da li je Savet bezbednosti odobrio Sloveniji da napusti bivšu Jugoslaviju. Dakle, nije neophodno da Savet bezbednosti prizna nezavisnost Kosova iako čak i SAD tvrde da je to nužno.\nRSE: Šta je onda uslov da bi se postalo članicom Ujedinjenih nacija?\nDŽEKSON: Da država bude funkcionalna i održiva. Tu odluku treba da donese Generalna skupština Ujedinjenih nacija. Može se pretpostaviti da kako vlasti Kosova budu ozbiljno preuzimale odgovornost za njegovim upravljanjem, za šta će svakako biti potrebno vreme, ono će ići sličnim putem kao i Crna Gora. To znači priznavanje nezavisnosti od svake države ponaosob i istovremeno prijem u razne međunarodne institucije, počev od političkih pa do trgovinskih i finansijskih.\nRSE: Međutim, kakav se razvoj događaja može očekivati ukoliko Rusija uloži veto. Da li to znači da bi Kosovo unilateralno proglasilo nezavisnost koju bi, kao što sam rekao, priznale neke zemlje, pre svega SAD i neke evropske.\nDŽEKSON: Ne verujem da će Rusija uložiti veto. Savet bezbednosti i generalni sekretar UN treba da napišu izveštaj nakon rasprave o Ahtisarijevom planu, ali nisu obavezni da preduzmu konretne poteze. U ovom trenutku se ne zna šta će konkretno pisati u Rezoluciji. Rasprostranjeno je mišljenje da neće biti eksplicitno pomenuta nezavisnost. Međutim, ona će biti prirodan sled događaja kako se bude ulazilo u novu fazu i Evropska unija preuzme kontrolu od Ujedinjenih nacija. Nadajmo se da će čitav proces bit vođen tako da se do jeseni stanje stabilizuje i normalizuje, mislim nakon odluke o statusu. No, postoji realna opasnost da Rusija svojom politikom i dalje ohrabruje radikalne elemente u Srbiji. Ukoliko odbace rešenje za Kosovo i opredele se za sukobe, onda će Srbija i dalje biti izolovana od Evropske unije, sa umanjenim mogućnostima ne samo da postane njena članica, već u međuvremenu i otežanom ekonomskom saradnjom, viznim režimom, što znači da će još jedna generacija mladih biti odsečena od evropskih tokova.\nRSE: S druge strane, kakve podsticaje međunarodna zajednica, pre svega Evropska unija, može da ponudi Beogradu jer ne samo nacionalističke snage već i demokratske protive se nezavisnosti Kosova, čime bi, po njihovom viđenju, posle svih ratova na prostoru bivše Jugoslavije, Srbija zapravo bila najveći gubitnik?\nDŽEKSON: Mislim da treba da imamo u vidu srazmeru. Srbija i Kosovo ne čine ništa drugo nego što su sve ostale evropske nacije već uradile. Na primer, skoro polovina Mađara živi van granica Mađarske. Ima još primera da značajan deo pripadnika jedne nacije ne živi na teritoriji svoje matične države. Stav da svi Srbi treba da budu u jednoj državi je pogrešan. Jedan od principa na kojima počiva Evropska unija jeste sve manja važnost državnih granica, zatim podeljena suverenost. Dakle, od Srbije se ne očekuje ništa druga već da uradi ono što su svi ostali već obavili. U tom smislu ona je dobila podsticaj, kao što je izjavio evropski komesar Oli Ren, ubrzanog put ka Evropskoj uniji. Time bi dostigla svoje susede i uključila se u moderan, evropski svet nacija. Znači, Srbija bi trebalo da sprovede korenite reforme, čime bi Beograd povratio svoju ulogu iz 80-tih godina prošlog veka kada je viđen kao jedan od najprosperitetnijih gradova u Evropi.\nRSE: Međutim, kako komentarišete stavove ne samo nacionalista već i umerenih političara u Beogradu da bi nezavisnost Kosova izazvala regionalnu nestabilnost imajući u vidu i poziciju Srba u Bosni i Hercegovini. Takođe, da bi time Albanci dobili dve države, što bi bio presedan?\nDŽEKSON: To apsolutno odbacujem. Bio sam nedavno u Makedoniji gde sam između ostalog razgovarao sa Ali Ahmetijem, liderom DUI (Demokratska Unija za Integraciju). Pratim pomno i kretanja u Tirani. Reč je o tri potpuno različita politička entiteta. Da budem još precizniji, stavovi Albanaca na Kosovu i u Albaniji su prilično različiti i udaljeni tako da oni ne mogu formirati zajedničku državu u bilo kom kontekstu. Takođe, albanska manjina u Makedoniji ima potpuno drugačiju orijentaciju nego kosovski Albanci. Dakle, ova "upravljana nezavisnost" sa značajnom ulogom Evropske unije može potrajati deceniju i više. Kosovski zvaničnici neće posezati za radikalnim rešenjima. Oni će biti veoma obazrivi i nastojaće da pokažu da je Kosovo kao nezavisna država u stanju da zaštiti manjine, da su odgovorni a što su propustili da demonstriraju tokom incidenata u Mitrovici i okolini pre nekoliko godina.\nRSE: Po nekim predviđanjima, u trenutku kada bi Kosovo postalo nezavisno, Srbi koji su koncentrisani na severu pokrajine, proglasili bi otcepljenje tog dela i pripajanje Srbiji. Da li je taj scenario realističan?\nDŽEKSON: Nadam se da nije. Ako se analizira Ahtisarijev plan, predviđena su značajna zaštita i prava manjina, uključujući i manastire i ostale istorijske i kulturne znamenitosti. Takođe, nema sumnje da će NATO još prilično dugo ostati na Kosovu.


Izvor: Pravda arhiva vesti 16.07.2017 - Naslovi.net\nMakron otvoreno: "Pregovori sa Putinom..."\nPredsednik Francuske Emanuel Makron izjavio je da su pregovori sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom pomogli po pitaju Sirije. - Saradnja naših specijalnih službi na terenu podignuta je u odnosu na potpuno drugačiji nivo u odnosu na raniji period -… »\nNove tenzije SAD-Iran: Vašington zahteva od Teherana hitno oslobađanje Amerikanaca iz zatvora!\nSjedinjene Američke Države pozvale su danas Iran da hitno oslobodi američke i druge strane državljane koji su zadržani u pritvoru u toj zemlji zbog, kako tvrde, izmišljenih optužbi u vezi sa nacionalnom bezbednošću. Poziv SAD usledio je nakon… »\nVečita misterija: Evo zašto Hitler nije pokorio Švajcarsku\nŠvajcarska je iz Drugog svetskog rata izašla nepokorena, ali ne i neokrznuta. Ona je opstala kao slobodna, demokratska zemlja u Evropi koja je drhtala pod nacističkom čizmom, ali je i sarađivala sa Trećim rajhom. Tačno je da je Švajcarska čuvala… »\n16.07.2017 Pravda, kategorije


Likvidacija i raspuštanje holandskih kompanija\nNaša firma je specijalizovana za sve poslove u vezi sa procedurama osnivanja kompanije. Naši stručnjaci iz holandske kompanije rješavaju slučajeve raspuštanja kompanije s najvećom profesionalnošću. U mogućnosti smo vam dati savjete u vezi sa napredovanjem u smislu zatvaranja poslovnog subjekta i sastavljanja godišnjeg izvještaja, izvršenja poreznih prijava i zaključnog stanja.\n(Ne možemo pomoći u stečajnim postupcima.)\nAko vodite IT posao, trebali biste biti svjesni zakona o informacionoj tehnologiji (IT) koji uređuje distribuciju digitalnih podataka i računarskog softvera. Tim koji čini našu holandsku firmu može vam pomoći u savjetima i zastupanju kada je u pitanju IT pravo, kao i ostale usluge poput ugovora i pregovora.\nPoduzetnici i strani investitori uvijek žele proširiti svoje vidike, a Holandija je savršeno mjesto za ulaganje u nekretnine. Naša partnerska firma stručnjaka za nekretnine može vam pomoći u bilo kakvim specifičnostima zakona o nekretninama, uključujući ugovore o kupoprodaji, ugovore, pregovore i usluge dubinske analize.


Srbi nisu najstariji evropski narod, a potraga za najstarijim narodom je besmislena\nFake News Tragač\n03. nov 2018.\nDanka Mihajlović | 03. nov 2018.\nList „Kurir” je u svom štampanom izdanju od 30. oktobra pune dve straneposvetio „najnovijem istraživanju o genetskom poreklu naroda na Balkanu”, kao i „sertifikatu Hjustonskog DNK instituta iz Teksasa” koji navodno dokazuje da su„Srbi, Hrvati, Crnogorci i Bošnjaci najstariji narod na Balkanu”. Ovu vest preneo je niz medija, a Nebojša Drašković, predsednik nevladine organizacije „Porijeklo” iz Herceg Novog, koji se pojavljuje kao jedini izvor informacija u ovom slučaju, uključio se i u jutarnji program televizije „Prva”. To gostovanje je kasnije preneo i portal B92.\nKako smo utvrdili, podaci koji se u medijima predstavljaju kao senzacionalno otkriće nisu novina u naučnoj zajednici, dok su zaključci koji iz njih navodno proizilaze netačni i neutemeljeni, te su mediji, bez konsultovanja ijednog relevantnog izvora, kao objektivne i naučne preneli proizvoljne interpretacije Nebojše Draškovića.\nNa sertifikatu i u potpisu televizije Prva pisalo je da je Nebojša Drašković doktor nauka, pa smo pokušali da proverimo tu informaciju. Sam Drašković nam je u telefonskom razgovoru najpre rekao da je istoričar, a na pitanje zašto je potpisan kao doktor nauka rekao nam je da je doktorirao na Filozofskom fakultetu u Nikšiću. Zatim je rekao da je „studirao dva fakulteta sa prijateljem sa kojim je bio ista generacija, koji se zove Milan St Protić – istoriju i Pravni fakultet u Beogradu“, da bi na kraju rekao da napišemo da je „penzionisani penzioner sa tri diplome u penziji“, a na pitanje da li je jedna od te tri diplome doktorska, rekao je da „najbolje da mi to proverimo“ i da kažemo da nam on „nije ništa rekao“. U Kobis bazi Crne Gore pretragom, međutim, nismo naišli na disertaciju pod njegovim imenom, zbog čega ostaje nejasno da li je ili nije tačno medijski predstavljen.\nKako piše portal B92: „Srbi, Hrvati, Crnogorci i Bošnjaci najstariji su narodi u Evropi. Za to senzacionalno otkriće postoji i sertifikat, odnosno potvrda DNK instituta iz Hjustona, najuglednije institucije u toj oblasti u svetu.”\nMeđutim, ono što se u medijima predstavlja kao „Hjustonski DNK institut iz Teksasa” zapravo je ogranak komercijalne kompanije „Family Tree DNA” iz Hjustona koja za novac izdaje sertifikate na kojima se nalaze rezultati testiranja DNK pojedinaca, u ovom slučaju Y-DNK testiranja po kojem se poreklo istražuje po muškoj liniji. Dakle, svako ko se testira dobiće sertifikat, samo će sadržaj sertifikata, u zavisnosti od konkretnih rezultata, biti drugačiji. Na internetu se mogu pronaći na stotine ovih sertifikata koje su testirani pojedinci javno objavili, pa se može naići i na one sa identičnim komentarom kao sa sertifikata Nebojše Draškovića, koji su, između ostalih, dobili i izvesni Andrii Lundiak ili Stanley John Petrowski.\nIz kompanije „Family Tree DNA” su na pitanje da li ovaj sertifikat može predstavljati dokaz da testirana osoba pripada najstarijem narodu u Evropi odgovorili odrečno: „Haplogrupa ne ukazuje na nacionalnost. Haplogrupa je naučna oznaka koja identifikuje liniju drevnih predaka. U ovom slučaju haplogrupa I ukazuje na to da su drevni preci testiranog pre nekoliko hiljada godina migrirali kroz južnu Evropu, ali ne može biti specifičnije od toga.”\nI drugi sagovornici FN Tragača saglasni su da to što neko ima I2a haplogrupu i ima drevne pretke nije nikakav dokaz da su Srbi ili bilo koji narod kod kojeg je ova haplogrupa dominantna najstariji iz jednog prostog razloga: genetika je mnogo starija od naroda. Dakle, to što jedan pojedinac ima pretka koji je davno naseljavao Evropu ne mora da znači da je narod kojem taj pojedinac danas pripada najstariji. Narodi su istorijske i kulturološke kategorije i biološki su heterogeni.\nKako navodi Biljana Stojković, profesorka na katedri za genetiku i evoluciju Biološkog fakulteta u Beogradu, u vreme kada su drevni evropski haplotipovi nastajali nikakvih naroda nije bilo, već je tadašnje stanovništvo bilo organizovano u socio-političke istorijske grupacije.\n„Kada je jedna skupina ljudi na određenoj teritoriji odlučila da napravi društvenu organizaciju, da se nazovu narodom, da se dogovore kojim će jezikom da razgovaraju – tada nastaju narodi, ali to se dešava znatno kasnije i u momentu kada su ti ljudi biološki već mešavine, jer narodi nastaju značajno kasnije od porekla tih haplotipova. Svaki savremeni narod u Evropi je mešavina starih paleolitskih i novih neolitskih haplotipova koji su dolazili iz Azije. Srbi ili Hrvati ili bilo koji drugi narod nisu najstariji narod, jer prosto ovi haplotipovi potiču mnogo, mnogo pre nastanka Srba i Hrvata i koga god hoćete, ne pričam samo o Balkanu, nego uopšte u svetu”, objašnjava Biljana Stojković i postavlja pitanje „Šta je onda čovek koji se izjašnjava kao Srbin, a nema I2a haplotip?”.\nKako se dalje navodi u medijima, osim sertifikata, dokaz za objavljene tvrdnje je i, kako se navodi, „istraživanje koje je Draškovićevo udruženje sprovelo u saradnji sa drugim organizacijama. Oni su testirali gene muškaraca sa ovih prostora, što je potkrepilo činjenicu da smo najstariji narod Evrope”.\nMeđutim, Jovica Krtinić, predsednik udruženja Društva srpskih rodoslovaca „Poreklo”, koga i sam Drašković imenuje kao svog saradnika, kaže da jeste sarađivao sa njim, ali da se ne slaže sa iznetim tvrdnjama. Udruženje „Poreklo” je pre šest godina pokrenulo „Srpski DNK projekat” sa ciljem da na jednom mestu okupi sve osobe sa ovih prostora koje su uradile Y-DNK test. Krtinić navodi da je svaki pokušaj da se utvrdi ko je bio prvi čovek ili prvi nacion unapred osuđen na proizvoljnost.\n„Nesumnjivo da kod jednog dela ljudi koji se izjašnjavaju kao Srbi ima genetike koju treba dovesti u vezu sa drevnim populacijama koje su bile u Evropi, ali isto tako imate genetiku koja se može naći na Dalekom istoku, Bliskom istoku, Zakavkazju – jedna heterogenost koja nikoga ko nema I2a haplotip ne čini ništa manjim Srbima. Tu se bespotrebno uvode neke kategorije koje su ovovremene da bi se objasnilo nešto što je daleka prošlost, praistorija.“\nSvrha genetičke genealogije, kako navode naši sagovornici, nije u tome da se utvrdi „koji je narod najstariji”, već je to za naučnu zajednicu značajno zbog demografskih istraživanja, praćenja migracija, ratova i načina na koji su se narodi mešali.\nSa druge strane, kako objašnjava Jovica Krtinić, svrha pojedinačnog testiranja nije da se utvrdi da li pojedinac pripada najstarijem narodu u Evropi, već se više bave ovovremenim stvarima.\n„Kada se testirate u DNK laboratoriji u Hjustonu ili nekoj drugoj laboratoriji, u sertifikatu koji dobijete u najopštijem smislu piše kojoj haplogrupi i eventualno kojoj podgrani pripadate, pa oni odrede kad je otprilike mogao da živi zajednički predak svih ljudi koji su nosioci te haplogrupe. Međutim, treba znati da ispod tih haplogrupa i ispod tih grana haplogrupa, postoji niz podrgana i njihovih grana i to se grana u hiljadama nekih manjih ogranaka i mi danas utvrđujemo poreklo pojedinca na osnovu toga što znamo kom podogranku podogranka on pripada, a postojanje nekog dalekog pretka je sa stanovišta naših istraživanja potpuno irelevantno” – kaže Krtinić. On zaključuje da ovakvi navodi samo zbunjuju ljude koji bi možda želeli da saznaju nešto o svom davnijem poreklu, ali su sada u nekom strahu da neće kao rezultat dobiti određenu haplogrupu i da će tim biti manje Srbi, Hrvati, Bošnjaci ili Crnogorci, a to nema nikakvo naučno utemeljenje.\nOvu vest preneli su portali Espreso i Srbin Info.\nPopović Ivković: Lažna vest Kurira\nMediji u Srbiji bar jednom sedmično “otkrivaju” lek protiv raka\nMinistarstvo kulture: Kurir ojačao reputaciju fabrike lažnih vesti\n„Ludi Tesla“, sudar iz 1903. i „ajkula“ – samo nek se klikće\nKurir Lažne vesti\n← Veljanovski: Medijska scena u Srbiji prljavija nego ikada\nSavet REM-a potvrdio liste kandidata za upravne odbore RTS i RTV →


Putnici nakon što su evakuisani sa aerodroma Mitiga u Tropoliju, Libija, 8. aprila 2019.\nLibijske vlasti zatvorile su jedini funkcionalan aerodrom u Tripoliju nakon vazdušnog udara u ponedeljak, dok se bitka za glavni grad nastavlja između rivalskih snaga.\nOficiri za bezbednost na aerodromu Mitiga, istočno od glavnog grada Libije, kažu da ni jedna strana još uvek nije preuzela odgovornost za napad, u kome prilikom udara na pistu nije bilo žrtava. Snage lojalne vojnom komandantu, generalu Kalifi Haftaru, vrše pritisak sa ciljem preuzimanja kontrole nad prestonicom.\nLibijski premijer Fajez Saraj, koga podržavaju Ujedinjene nacije, nazvao je Haftarovu akciju pokušajem puča. Haftar i njegove snage su izgleda uspostavile kontrolu na obodima grada, ali je Saraj rekao da su vladine snage spremne da im se suprotstave. Ujedinjene nacije uputile su hitan apel za uvođenje dvočasovnog prekida vatre, kako bi se evakuisali civili.\nPortparol UN Stefan Dižarik rekao je da bi prekid vatre omogućio "opskrbu hitnih službi i prolaz za civile, uključujući i one povređene, iz oblasti konflikta". rekao je da borbe pogađaju i naseljene oblasti i da "nepoznati broj civila nije u mogućnosti da pobegne sa tih lokacija".\nDižarik je rekao da je 3.400 ljudi raseljeno usled poslednjeg talasa nasilja, koji je počeo u četvrtak.\nGeneralni sekretar UN Antonio Gutereš, u izjavi objavljenoj kasno u ponedeljak, rekao je da "ne postoji vojno rešenje za konflikt u Libiji" i pozvao sve strane da se "angažuju u hitnom dijalogu kako bi se pronašlo političko rešenje". Takođe je ponudio pomoć UN-a u započinjanju dijaloga.\nMeđunarnodni komitet za spasavanje procenjuje da je 21 osoba, uključujući dva medicinska radnika, ubijena u borbama, upozoravajući da će broj onih kojima je neophodna humanitarna pomoć rasti ukoliko se konflikt nastavi.\nBorbe su prvi talas nasilja u Libiji od pada diktatora Moamera Gadafija 2011.\nMargaret Bešir učestovala je u pisanju ovog izveštaja iz Ujedinjenih nacija.


Vreme 929 - Srbija i EU: Delta nad Briselom -->\nŠTA SRPSKI POSLOVNI LJUDI MOGU DA URADE NA PRIBLIŽAVANJU EVROPSKOJ UNIJI: Oli Ren, Miroslav Mišković i Milka Forcan u briselskom hotelu "Konrad", 20. oktobar 2008.\nU Briselu su odavno navikli da im iz zemalja koje streme ka članstvu u Evropskoj uniji stižu brojne delegacije, često veće nego što to povod zahteva. Delegacija iz Beograda koja se u nedelju kasno uveče iskrcala iz Deltinog čartera bila je po mnogo čemu neobična: među četrdesetak delegata koji su stigli na zakazani sastanak sa komesarom za proširenje Olijem Renom nije bilo nijednog ministra niti partijskog lidera, mada je nekolicina zauzimala važne funkcije u raznim prethodnim vladama. Nedostatak političke težine, međutim, nadoknađen je težinom u novcu – bar deset milijardi dolara, po nekim procenama – od čega gotovo trećina otpada na Miroslava Miškovića, vlasnika i osnivača Delta holdinga. Ostatak misije činili su mahom takođe moćni biznismeni, članovi čuvenog Kluba privrednika iz Šekspirove 27, uz nekolicinu predstavnika velikih svetskih kompanija koje posluju u Srbiji.\nMisija je bila neobična i po tome što je, i pre nego što je spisak putnika sastavljen, postala predmet brojnih spekulacija u beogradskoj javnosti, poslovično sumnjičavoj i sklonoj teorijama zavere, pa je tako ovaj pohod tumačen kao pokušaj uspostavljanja paralelne diplomatije, pa čak i kao težnja srpskih oligarha da od EU dobiju neku vrstu zvaničnog priznanja za svoju navodno ključnu ulogu u formiranju proevropske vlade nakon majskih izbora. Priče o skorašnjem otvaranju Deltine kancelarije u Briselu, ipak, niko nije mogao da potvrdi, a i delegati i zvaničnici EU bili su podjednako uzdržani u pogledu realnih ciljeva i dometa pohoda srpskih privrednika na evropsku i belgijsku prestonicu.\nSam susret Miškovića i ekipe sa Olijem Renom bio je, međutim, otvoren za javnost, možda upravo da bi se razvejale spekulacije, i upriličen u svečanoj sali luksuznog hotela "Konrad". Igrom slučaja, u istom hotelu odseo je i američki multimilijarder Džordž Soros kada je prošlog meseca boravio u Briselu, samo što je, za razliku od Miškovića, Soros sa evropskim komesarima razgovarao u palati Berlimon, zvaničnom sedištu Komisije.\nMiškovićev govor na otvaranju skupa bio je, po običaju, kratak i jezgrovit. Nakon što se zahvalio domaćinima, a posebno Oliju Renu, na gostoprimstvu, požalio se na "negativan uticaj dnevne politike na poslovnu politiku u nekim zemljama u regionu", iz čega je, međutim, izuzeo Crnu Goru, koju je posebno pohvalio zbog otvorenog tržišta. U jasnom odmaku od politike i političara, istakao je da "samo razvoj privrede može da doprinese međusobnom približavanju zemalja u regionu i boljem životu građana". Na kraju, zatražio je od EU da pomogne oko Cefta sporazuma o slobodnoj trgovini, kome je Srbija pristupila prošle godine, ali čije je sprovođenje, po Miškoviću, otežano zbog negativnog uticaja političara. "Ja ovoga puta molim da, na neki način, regulisanje, realizacija ovog sporazuma bude i pomoć Evropske unije, jer se kroz dnevnu politiku često dešava da sporazum ne funkcioniše u onoj meri kako je predviđen", rekao je Mišković.\nDrugi govornici bili su na manje-više istom fonu, zalažući se za otklanjanje političkih prepreka slobodnom protoku ljudi, a naročito robe i kapitala, dok je Goran Pitić, šef srpskog ogranka Sosijete ženeral banke, predložio osnivanje zajedničkog fonda, uz pomoć EU, koji bi strane investitore zaštitio od političkog rizika. Nekoliko govornika osvrnulo se i na hroničan problem dobijanja šengenskih viza, što je valjda dokaz da i bogati plaču, odnosno povremeno prolaze kroz ponižavajuću proceduru na šalterima zapadnih ambasada u Beogradu.\nOdgovor Olija Rena na pritužbe naših privrednika bio je takođe kratak i jezgrovit. Nakon što je ceremonijalno pohvalio Srbiju zbog napretka u evropskim integracijama i istakao značaj Balkana za EU, Ren je ponovio ranije dato obećanje da bi Srbija mogla da dobije status kandidata i pre kraja 2009. godine, pod uslovom, naravno, da uskoro stigne pozitivan izveštaj glavnog tužioca Serža Bramerca o saradnji sa Haškim tribunalom. A onda je počeo da nabraja prepreke koje stoje na putu brže integracije zemalja Balkana u EU: sveprisutna korupcija, netransparentnost institucija, nedostatak vladavine prava i – što je verovatno posebno bolno odjeknulo u ušima bar nekolicine prisutnih – izbegavanje plaćanja poreza. Ren je apelovao na privrednike da sami, kod kuće, doprinesu otklanjanju tih problema, umesto da pomoć traže od Brisela. "Biznis treba da se bavi biznisom", poručio je i dodao: "Možete deset sati dnevno da radite, a posle toga da sat ili dva posvetite reformama." Na kraju, podsetio je Miškovića da EU nije učestvovala u stvaranju Cefta sporazuma (on je rezultat napora takozvane Višegradske grupe zemalja), te da stoga nije u mogućnosti da utiče na njegovo sprovođenje, već je to prevashodan zadatak zemalja potpisnica. Oli Ren je posle sat i po, koliko je trajao prvi deo sesije, zahvalio učesnicima i napustio skup zbog ranije preuzetih obaveza.\nKonačan sud o efektima sastanka u "Konradu" nije lako dati. Pohod na Brisel pao je u nezgodnom trenutku za Balkan i za Srbiju, jer je skoro sva pažnja Evrope trenutno usmerena na saniranje posledica finansijske krize izazvane krahom američkih banaka. Drugi problem je što će izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije, koji će biti obelodanjen početkom idućeg meseca, po svemu sudeći biti negativan, zbog silnog vremena izgubljenog zbog Kosova i blokade parlamenta (Makedoniji je već rečeno da ne ispunjava osnovne uslove za početak pregovora o pridruživanju). Jedno je sigurno: sa kakvim god su ambicijama Mišković i društvo krenuli put Brisela, postigli su bar to da se njihov glas čuje. A da li para stvarno vrti tamo gde burgija neće, tek ćemo imati prilike da se uverimo.\nPrema pisanju poljskog magazina "Vprost", najbogatiji čovek u Srbiji je Miroslav Mišković, čije se bogatstvo od prošle godine uvećalo za 800 miliona dolara i sada iznosi 2,8 milijardi. Time je zauzeo 35. mesto na listi najbogatijih ljudi u centralnoj i istočnoj Evropi. To je jedno mesto ispred Filipa Ceptera, prošlogodišnjeg srpskog "prvaka". Naime, Cepterovo bogatstvo se stanjilo za 1,4 milijarde pa je tako vlasnik firme Cepter Internacional pao za 13 mesta u odnosu na listu iz 2007. A za razliku od susedne Hrvatske koja ima samo jednog "predstavnika", Srbija ih ima četvoricu. Nova imena na listi su i biznismeni Predrag Ranković Peconi i Đorđe Nicović sa bogatstvom koje se procenjuje na po 700 miliona dolara.


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Objavljena satnica za Tropical Inn\nDatum održavanja: 06.09.2014\nNajvrelija žurka za kraj leta- Tropical Inn, koji će se 06.septembra održavati na Kalemegdanu,na terenima KK Partizana, okupiće ljubitelje house muzike i tropskih, sexy bitova. Za DJ pultomće tu noć statiTomcraft, Lea Dobričić, Groovyman, Tumalon, poznatiji pod imenom Me High Low i DJ dvojac Showbiz, a satnica izgleda ovako:\n„Pravimo ogromnu tropsku žurku na Kalemegdanu, ideja je da sve bude veselo i šareno, tako da pozivamo posetioce da iz ormana izvuku svoje havajske košulje, majice na cvetiće, devojke da svoje stare farke iseku i naprave kratke šorceve, nabave neke funky naočare za sunce i da tako i sami budu deo festivalske noći. Preporučujemo svima da probaju čuvene „buckete“, šarene kofice koje su na Tajlandu sinonim za dobre žurke, u kojima će se služiti kokteli i koje će na Kalemegdan preneti duh egzotičnih, svetskih destinacija“, kažu iz organizacije Jungle Tribea.\nTropical Inn je žurka koja će, u organizaciji Beogradske tvrđave i Jungle Tribea,nastaviti da se dešava iz godine u godinu na Kalemegdanu, sa tendencijom da preraste u vreo, letnji festival, u trajanju odnekoliko dana, sa više bina i više stranih DJ imena.Ovakvim festivalom upotpunila bi se turistička ponuda Beograda, a Kalemegdan bi postao simbol za kvalitetnu muziku i sjajan provod, što bi privuklo mlade iz Srbije i okolnih zemalja, a kasnije i brojne strane turiste.\nZbog velikog interesovanja organizatori Tropical Inn-a preporučuju posetiocima, koji imaju pozivnice za događaj, da ispoštuju navedeno vreme i dana žurku dođu do 22.30h, kako bi se izbegle gužve na ulazu. Karte za Topical Inn se mogu nabaviti na svim blagajnama Eventima u Srbiji, njihova cena je 1000 RSD, dok će na ulazu cena karte biti 1200 RSD.


NAJNOVIJI PREDLOZI IZMENA PORESKIH ZAKONA: Najzad prave stimulativne mere - Nira Press\nPočetna » NAJNOVIJI PREDLOZI IZMENA PORESKIH ZAKONA: Najzad prave stimulativne mere\nMinistarstvo finansija spremilo je izmene četiri poreska zakona, a najavljena je i javna rasprava koja bi trebalo da se završi u toku decembra 2017. godine, kako bi izmene zakona bile usvojene i stupile na snagu već početkom naredne godine.\nJedan od značajnih predloga je povećanje neoporezivog iznosa zarade sa aktuelnih 11.790 na 15.000 dinara. Takođe, propisuje se nov način utvrđivanja najniže i najviše osnovice za obračun doprinosa. U predlogu izmene člana 37. Nacrta zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje najniža mesečna osnovica doprinosa čini iznos od 35 odsto prosečne mesečne zarade u Srbiji, isplaćene u periodu za prethodnih 12 meseci počev od meseca novembra u godini koja prethodi godini za koju se utvrđuju i plaćaju doprinosi.\nJedna od promena koju ćemo imati od početka naredne godine je i povećana minimalna cena sata koja će iznositi 143 dinara po radnom satu.\nPored toga, predloženo je i produženje važenja olakšica za novozaposlene do kraja 2019. godine kao i uvođenje novih olakšica za poreze i doprinose za novoosnovane firme. Naime, predviđenim izmenama poreskih zakona, privrednici bi mogli da osete i prve mere stimulativnog karaktera.


Može se očekivati da se školska godina za studente produži za određen period, ali konačna odluka još nije doneta i ona zavisi od dužine trajanja vanrednog stanja, kaže za "Blic" rektorka Univerziteta u Beogradu Ivanka Popović.\nTa konačna odluka je u rukama Ministarstva prosvete, ali ako je suditi po sadašnjoj situaciji, sve je izvesnije da će akademci kraj jula i deo avgusta provesti u svojim učionicama. Razlog za to krije se u činjenici što znatan deo fakulteta u svojim programima ima i praktičnu nastavu i vežbe koje nisu u mogućnosti da realizuju onlajn kako se sada obavljaju teoretska predavanja. Bez tih praktičnih vežbi na mnogim visokoškolskim ustanovama nije moguće izaći na ispit jer su uslov za dobijanje ocene. Upravo zbog toga sve je izvesnije da će akademci deo letnjeg raspusta morati da provedu na fakultetima i da će im semestar, ali i rokovi za ispite, biti prolongirani. Naime, po zakonu ispiti se mogu polagati samo u sedištu ustanove, odnosno na fakultetima.\nAprilski ispitni rok svakako ne može da se održi, kaže Popovićeva\nIvanka Popović, rektorka Univerziteta u Beogradu, kaže da će zato doći i do prolongiranja aprilskog roka jer ispiti, za razliku od nastave, ne mogu da se realizuju na daljinu.\n- Klasičan aprilski ispitni rok svakako ne može da se održi. S namerom održavanja kontinuiteta rada, u zavisnosti od prirode predmeta i broja studenata, moguće je izvođenje usmenih provera znanja. Moram da navedem da svi fakulteti Univerziteta u Beogradu sada izvode nastavu i konsultacije sa studentima na daljinu. Nastava se izvodi preko komunikacije sa studentima direktno e-mejlom, preko društvenih mreža ili onlajn sistemima za učenje na daljinu. Direktna video-komunikacija, diskusije i sastanci se realizuju preko programa za video-konferencije - navodi Popović i dodaje:\n- Načini učenja na daljinu upotrebom IT alata tokom ovog semestra zavise od razvijenosti IT infrastrukture na fakultetima i digitalnog iskustva nastavnika i saradnika. Nastavnici koriste razne mogućnosti u zavisnosti od prirode predmeta i veličine grupe studenata za predavanja.\nTe mogučnosti, međutim, prema rečima rektorke UB, ne mogu se iskoristiti za izvođenje praktične nastave, koja je na znatnom broju fakulteta deo nastavnog programa, čija je realizacija zbog vanrednog stanja onemogućena. Ona naglašava da praktični deo nastavnog procesa mora da se realizuje jer je on deo programa koji je dobio akreditaciju od nadležnog tela.\nCvetkovski: Zbog korona virusa aprilski ispitni rok će verovatno biti odložen\nONLAJN NASTAVA I ZA STUDENTE Od ponedeljka učenje na daljinu na Univerzitetu u Banjaluci\n- Praktičnu nastavu i eksperimentalne vežbe ćemo organizovati kada prođe vanredno stanje jer za sada ne postoje uslovi. Što se tiče kolokvijuma, oni mogu da se usmeno realizuju putem video-konferencije. Dakle, univerziteti i fakulteti su se prilagodili novonastalom stanju, ali je jasno da nisu sve odluke u njihovoj nadležnosti, pre svega one oko produženja studijske godine. Još jednom naglašavam da se može očekivati da se ova školska godina produži za određeni rok - navodi rektorka UB.\nInače, pored produženja školske godine, u nadležnosti Ministarstva prosvete je i eventualno pomeranje prijemnih ispita za upis na fakultete za školsku 2020/2021. godinu. Kako je nedavno rečeno iz ovog ministarstva, sve zavisi od dužine trajanja vanrednog stanja, ali ako ono potraje 90 dana, verovatno će morati i oni da se prolongiraju.\nOdlaže se i Univerzijada u Beogradu\nRektorka Popović navodi da je zbog situacije sa virusom korona u svetu sve izvesnije da će biti odložene i Evropske univerzitetske sportske igre, koje je trebalo da se održe od 12. do 25. jula ove godine, a čiji je domaćin Univerzitet u Beogradu.\n- Upravo je najavljeno odlaganje Olimpijskih igara. Mislim da je jasno da i do odlaganja Evropskih univerzitetskih igara mora doći. Organizacioni komitet EUI mora da se izjasni o tome u najkraćem mogućem roku - kaže Ivanka Popović.\nJedan od osnivača "Vremena", novinar Miloš Vasić, posle duge i teške bolesti, preminuo je danas u Beogradu, objavio je na društvenim mrežama ovaj nedeljnik.


Internet preuzeo primat i u plaćanju - PKS-RPK Novi Sad\nČak 1,3 miliona građana i firmi svojim računima pristupa preko interneta, pa je samo tokom prvih šest meseci kroz elektronska plaćanja „prošlo“ 7.036 milijardi dinara, pokazuju podaci Narodne banke Srbije. Podaci pokazuju da se sve češće okrećemo jednostavnijim načinima plaćanja, pa tako ukupno 1,3 miliona građana i firmi svojim računima u banci pristupa preko interneta. To je oko 120.000 korisnika više nego lane.\nI dok je kroz šaltere banaka za prvih šest meseci prošlo ukupno 1.983 milijarde dinara u kešu, kod bezgotovinskih plaćanja, koja podrazumevaju prenos novca sa jednog računa na drugi, primat od ove godine ima upravo elektronsko bankarstvo. A vrednost se meri hiljadama milijardi.\nPrvi put ove godine nalozi za plaćanja izdati preko interneta, nadmašili su one date „u papiru“, i po broju, i po vrednosti. Kada je reč o bezgotovinskom prometu, za prvih šest meseci ove godine elektronski smo platili račune „teške“ čak 7.036 milijardi dinara, što je oko 58 milijardi evra. Istovremeno, preko šaltera banke izdato je naloga u vrednosti od 5.544 milijardi dinara, što je oko 46 milijardi evra. Ovo je preokret u odnosu na proteklu godinu kada je primat imao papirni prenos novca na šalteru.\nOhrabruju podaci Narodne banke Srbije da je na kraju 2014, realizovano milion više transakcija za prenos sredstava preko mobilnog i internet bankarstva u poređenju sa brojem realizovanih transakcija preko bankarskog šaltera, kaže za Novosti Marko Carević, direktor marketinga Telenor banke, prve mobilne banke u regionu.\nOvi rezultati, po njegovim rečima, pokazuju da se srpsko bankarstvo, baš kao i globalno, kreće prema digitalizaciji, uz uštedu vremena i smanjenu upotrebu gotovine, napominjući da bi usluge mobilnog bankarstva do 2020. godine mogle Srbiji doneti porast od dva odsto BDP.


Javni izvršitelji sve aktivniji u procesu naplate dugovanja - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / DRUŠTVO / Javni izvršitelji sve aktivniji u procesu naplate dugovanja\nJavni izvršitelji sve aktivniji u procesu naplate dugovanja\nJKP „Energana“ Sombor obavlja procese rada ne samo u toku grejne sezone, nego i u letnjim mesecima. Da bi mogla spremno da uđe u grejnu sezonu i svojim korisnicima obezbedi najviši nivo usluge, neophodno je da se izvrše svi planirani remonti. Priprema sistema za narednu grejnu sezonu podrazumeva remonte na sistemu za proizvodnju, kao i na sistemu za distribuciju toplotne energije. Održavanje sistema zahteva novčana sredstva koja JKP „Energana“ Sombor obezbeđuje izdavanjem i naplaćivanjem računa od strane svojih korisnika. JKP „Energana“ Sombor je u više navrata obaveštavala korisnike da izvrše uplate po osnovu dospelih obaveza, kako ne bi ušli u proces utuženja i upućivanja njihovih predmeta kod javnih izvršitelja.\nDugovanja za isporuku toplotne energije korisnika sistema daljinskog grejanja se smanjuju, ali nedovoljnom brzinom pa smo intenzivirali naplatu naročito kod velikih dužnika. Objedinjavanjem predmeta koji su bili kod više izvršitelja, stvoreni su uslovi da se dug višegodišnjih dužnika naplati i prodajom nepokretnosti. JKP „Energana“ Sombor ima obavezu, ali i odgovornost prema korisnicima koji redovno izvršavaju svoje obaveze, pa će se u narednom periodu potruditi da naplati svoja potraživanja od dužnika putem javnih izvršitelja – izjavio je direktor JKP „Energana“ Sombor Aleksandar Čorak.\nApelujemo na korisnike daljinskog sistema grejanja da regulišu svoja dugovanja, jer će JKP „Energana“ Sombor, od 1. septembra, svoja potraživanja naplatiti tužbama preko javnih izvršitelja. Moramo upozoriti dužnike troškovi izvršenja nisu mali i kreću se od 5.000 do 10.000 dinara po izvršenju. Zahvaljujemo se svim korisnicima koji redovno izmiruju svoje obaveze, a korisnike koji imaju problem sa isplatom duga za toplotnu energiju pozivamo da se jave u upravnu zgradu JKP „Energana“ Sombor kako bi pronašli rešenje prihvatljivo za obe strane.\nTags: energana, javni izvršitelji, naplata duga, sombor\nRegresiranje prevoza za učenike srednjih škola


Vučić nakon susreta sa Makronom: Pozicija Srbije je nedvosmislena i nepromenjena | N1 Srbija\nVučić nakon susreta sa Makronom: Pozicija Srbije nedvosmislena i nepromenjena\n12.11.2019. |15.18 >15.26 |\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je nakon sastanka sa predsednikom Francuske Emanuelom Makronom i kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem u Parizu, da Makron i Evropa žele da imaju najznačajniju ulogu u rešavanju kosovskog pitanja, ali da nije došlo do "dubinskog sastanka". Vučić je novinarima preneo da je razgovor bio veoma "srdačan, dobar, otvoren i prijateljski" i da je pozicija Srbije "nedvosmislena i nepromenjena".\n"Sigurno je da Evropa želi jasnu ulogu u daljem dijalogu Beogradu i Prištine", rekao je Vučić, ističući da je stav Srbije i dalje da prvo moraju da ukinu takse, pa da tek onda može doći do nastavka dijaloga.\nVučić: Srbiji da se jasno kaže šta da očekuje od EU integracija\nOn je ocenio da je francuski predsednik Emanuel Makron želeo da pokaže evropsku posvećenost rešavanju problema na evropskom tlu.\n"Ja sam bio realističan, pomalo pesimističan", dodao je Vučić.\nVučić nije hteo da odgovori na pitanje kome je francuski predsednik bio naklonjeniji na sastanku, Tačiju ili njemu. "Bolje je da to prećutim", kazao je.\nUpitan da li je francuski predsednik nešto rekao o kosovskim taksama na robu iz Srbije, Vučić je kazao da je to "već bezbroj puta slušao" i da to "nije neka tajna ni za Tačija niti je pitanje o kom se raspravlja".\n"Čekamo da vidimo kada će da ukinu takse i da krenemo da razgovaramo, ako žele da razgovaramo o postizanju kompromisa", dodao je.\nPovodom kritika na račun incijative "mali Šengen", Vučić je rekao da Srbiji treba otvoreno tržište. "Srbija ima suficit i sa Hrvatskom i sa Albanijom i sa Severnom Makedonijom... Da ništa ne znate, svako bi to razumeo osim srpskih političara u opoziciji. Mi ćemo njima da prodajemo naše vozove, i sve što napravimo u našoj zemlji. Je l' moguće da neko toliko ne razume ekonomiju da to morate da mu crtate", rekao je Vučić.\nAleksandar Vučić Emanuel Makron Kosovo\nVerujem da su Makronu sad neke stvari mnogo jasnije!\nJesu dobili, stap umesto sargarepe!👍\nTa ista Francuska je pomogla Kosovu da postane drzava, tako sto nas je sa jos 18 zemelja bombardovala, zar od Francuske treba ocekivati med i mleko - NE, treba ocekivati samo pelin !!!


Laguna - Bukmarker - Razgovor sa Piterom Frankopanom: Ako ne razumete prošlost, ne možete razumeti budućnost - Knjige o kojima se priča\nEminentni istoričar sa Oksforda kaže da globalizacija nije ništa novo već da je počela pre više od 3000 godine. Ključni trenutak je bio kada je osvajanje Aleksandra Velikog povezalo tri kontinenta i otvorilo trgovačke puteve među gradovima starog sveta.\nKakvu je ulogu u globalizaciji igrao Aleksandar Veliki?\nNjegova osvajanja u periodu između 334. i 323. godine pre nove ere povezala su severnu Afriku, Evropu i Aziju i stvorila nešto što bi se moglo nazvati globalnim sistemom razmene. Kovanice koje su pravili njegovi naslednici nosile su grčki tekst i indijska slova, a kada je Ašoka, veliki indijski vladar, počeo da izdaje edikte jedan vek kasnije, koristio je nekoliko jezika širom centralne Azije – uključujući i grčki, sanskrit i indijski.\nPrikazi Trojanskog rata i Herkula koji stoji kraj Bude mogu se videti u Gandhari u Dolini Indusa, a skulpure titana Atlasa, koji je nosio Zemlju na svojim ramenima, nalaze se u avganistanskim hramovima. Negde u to vreme, Kina je pod vođstvom dinastije Han počela da se širi ka zapadu – ka srcu Azije. To je dovelo do stvaranja mreža koje su postale poznate kao Putevi svile krajem 19. veka.\nSvi ti ljudi želeli su da razumeju kako je svet povezan, gde se prave najbolji proizvodi i kako je ljude određivalo ono što oblače – tako je i danas. Zanimljivo je i to da kada je Aleksandar krenuo da osvoji svet, nije ga zanimala zapadna Evropa. Važna je bila Severna Afrika, Bliski Istok i Azija odakle su potekle velike svetske civilizacije, gde su građeni prvi gradovi, gde su se donosili prvi zakoni i gde su živeli rani učenjaci. Na Istoku se stvarala istorija u to vreme, u Persiji i borbi za Troju, a ne u Španiji, Francuskoj ili Engleskoj.\nVaša poslednja knjiga, „Putevi svile“, bila je veoma uspešna i bestseler u Kini. Kakvu su ulogu imali ovi putevi u oblikovanju savremenog sveta?\n„Putevi svile“ opisuju trgovačke rute koje su razvijene kako bi se Azija povezala sa Afrikom i Evropom kopnom i preko mora. Karavani kamila natovarenih robom išli su preko pustinja i planina centralne Azije kroz velike trgovačke gradove što je odigralo fundamentalnu ulogu u oblikovanju savremenog sveta. Jedan od tih gradova bio je Merv u današnjem Turkmenistanu koji je vekovima bio najveći grad na svetu – 1200. godine je imao milion stanovnika dok je London naseljavalo svega 20 hiljada. U ostale gradove spadali su Samarkand u današnjem Uzbekistanu koji je jedan od najstarijih gradova centralne Azije i Cesifon u današnjem Iraku, glavni grad Partije i jedan od najvećih gradova na svetu.\nPutevi svile su korišćeni kako bi se trgovalo od obale Tihog okeana u Kini do istočnog Mediterana i Crvenog mora. Mape ovih puteva su zasnovane na tekstovima koje je imperator Avgust sastavio kako bi se objasnilo gde se šta nalazilo, šta se moglo kupiti, a šta prodati, a takođe je slično rađeno i u Kini gde su se beležile iste stvari. Vile na Mediteranu su koristile drva iz Vijetnama i jugoistočne Azije, a ćupovi iz severne Afrike su pronađeni u Škotskoj.\nTakođe je u olupinama brodova oko Šri Lanke pronađena određena količina ćupova napravljenih u Basri koji su verovatno prenošeni u Kinu. Kinezi su bili zainteresovani za ono što su Rimljani imali da ponude na polju vojnih i drugih tehnologija.\nIpak Rimsko carstvo je u suštini bilo evropsko?\nNajbogatiji deo zemljišta na Mediteranu je bio u severnoj Africi gde su delovi Egipta i današnje Libije proizvodili pšenicu koja je hranila stanovnike Rima. Ali osnovni fokus Rimljana bio je na istoku ka Partijancima, Persijancima i drugim narodima.\nNa kraju su shvatili da im se glavni grad nalazi na pogrešnom mestu i Konstantin je napravio novi 330. godine. Konstantinopolj se nalazio na mestu spajanja Evrope i Azije i time povukao celo carstvo ka istoku. Dok su Rim napadali Huni, Goti i Vandali, Konstantinopolj je na istoku funkcionisao hiljadu godina kao glavni grad Istočnog rimskog carstva (iliti Vizantije).\nSrce Azije je mesto gde se sve odvijalo i gde su sve evropske religije potekle i takmičile se međusobno – poput judaizma, hrišćanstva, budizma i islama. Na hrišćanstvo gledamo kao na evropsko, ali Isus je govorio armejskim jezikom i ta nova vera nastala je iz jervejskih proročanstava nastalih na Bliskom istoku. Islam je ponikao u Arabiji, ali se proširio ka Damasku, Mosulu i Bagdadu pa i dalje do severa Afrike i Španije. Budizam su Putevima svile preneli putnici koji su želeli da razmenjuju ideje. Verske slike su slične u mnogim religijama, sa oreolima oko svetih glava ili anđelima koji se mogu videti kraj Bude.\nA šta je sa savremenim vrednostim i ljudskim pravima – jesu li one poreklom iz Evrope?\nNajveće carstvo nastalo je nakon Muhamedove smrti 632. gdine i povezalo najbogatije delove Rimskog carstva sa kompletnom Persijom. Vođeno je trgovinom i, kao takvo, bilo je tolerantno – novac i trgovina čine da ljudi međusobno poštuju svoje razlike. Kao i u savremenom svetu, stvari se nisu uvek odvijale glatko i veselo. Ali teško da se može trgovati sa ljudima koji nisu poput vas ako želite da ih gonite ili ubijate – ili tretirate kao niža bića.\nBila je to era umetnika, stvaralaca i učenjaka čija su predanja sačuvala aspekte grčke civilizacije kojoj je pretilo hrišćanstvo u Evropi. Islamski svet je naučio da razume globalizaciju, poslovanje i preduzetništvo, i razvio je prvu ideju o ljudskim pravima.\nI kada onda je Evropa stupila na scenu?\nEvropa je do 1500. godine bila u pozadini sa nekoliko impresivnih zamakova koji su demonstrirali kako su evropska društva izgrađena na nejednakosti. Cela poenta feudalnog sistema bila je da baroni budu na vrhu, a njihove porodice su se trudile da sačuvaju bogatstvo tokom generacija.\nAzijski osvajači su, potpuno suprotno od Evropljana, stvarali društva u multietničkim i multireligioznim predelima promovišući vrednosti. Vizantinci, Huni, Mongoli i Otomani bili su nemilosrdni u neprestanoj redistrubiciji dobara kako bi sprečavali izdizanje aristokratije.\nNakon crne smrti koja je u Evropi pobila oko 35% stanovništva, ovaj deo sveta je počeo da se menja. Preživeli su počeli da žive za danas umesto da se čuvaju za nesigurnu budućnost, podsticali finansijsku eksploziju koja je smanjila društvenu nejednakost i pokrenula Evropljane da istražuju svet. Kolumbo i Vasko de Gama su Evropu smestili prvi put u centar trgovačkih mreža dodajući i Amerike na mapu trgovačkih puteva koja se vekovima odvijala samo na tri kontinenta.\nOgromne količine mineralnog bogatstva su doticale preko Atlantika i obezbeđivale resurse da se dogodi renesansa. Nisu se Evropljani opametili već su se obogatili, pa su mogli da plaćaju umetnost i arhitekturu. Evropa je postala moćna sila ušavši u svetske trgovinske mreže i u tome je bila poprilično uspešna tako da je u centru ostala i narednih 400 godina.\nSvi veliki trgovački gradovi su se uzdizali i propadali tokom istorije, od Atine i Rima do Venecije. U 21. veku udahnut je novi život u arterije i vene koje povezuju Istok i Zapad, savremeni ekvivalenti Putevima svile.\nJedno od najzanimljivijih dostignuća bilo je pokretanje kineske „Jedan pojas, jedan put“ inicijative iz 2013. godine čiji je začetnik predsednik Ksi Jinping. U to su uključene velike investicije u železnicu i puteve od Kine do Evrope kroz trgovačke gradove na Putevima svile, kao i u pomorski saobraćaj preko Indijskog okeana. Ovi putevi pokrivaju deo sveta na kome živi 70% populacije i vodiće ka novom periodu radikalnih promena.\nKljučnu ulogu u budućnosti odigraće svetski mega gradovi, posebno u Aziji gde se urbanizacija odvija brzinom kakva nije viđena u ljudskoj istoriji. U Kini će 60% ljudi biti urbanizovano u narednih 30 godina – proces za koji je Evropi trebalo 250 godina.\nStara konfučijanska izreka kaže da ako ne razumete prošlost, ne može se razumeti budućnost – ali ni shvatiti sadašnjost. Azija je mesto gde će sudbina sveta – i njegov oblik – ponovo biti odlučena.


ZAKONODAVNI OKVIR ZA RUDARSTVO: PRECIZNA REGULATIVA U SKLADU SA SVETSKIM STANDARDIMA, STABILNA I UJEDNAčENA DUGOROčNA POLITIKA I ADEKVATAN PORESKO-PRAVNI OKVIR\nUpravljanje i strateško planiranje istraživanja i eksploatacije mineralnih sirovina predstavlja nezaobilazni element u svakoj, pa i našoj nacionalnoj ekonomiji, rekao je potpredsednik PKS Nemanja Žugić na skupu o kvalitetnom zakonodavstvu u rudarstvu.\nOd zakona o rudarstvu očekujemo da se precizno definišu uslovi poslovanja u ovoj oblasti po savremenim standardima koji vladaju u Evropi i svetu, rekao je on, otvarajući stručni skup, koji su organizovale PKS, Ambasada Kanade u Beogradu i Kanadsko-srpsko poslovno udruženje CANSEE.\nAmbasador Kanade u Srbiji Filip Pinington rekao je da je imao prilike da se uveri u kapacitet rudarskog sektora u Srbiji tokom posete Boru. Srbija ima dugu rudarsku tradiciju, a razvoj tog sektora može značajno da doprinese otvaranju novih radnih mesta, naročito u manje razvijenim delovima zemlje, rekao je ambasador Pinington, podsećajući da je savremeno rudarstvo delatnost koja stvara dobro plaćene poslove za visoko i srednje obrazovanu radnu snagu.\nPomoćnik ministra rudarstva i energetike Saša Tanacković ukazao je na mere i aktivnosti u oblasti mineralne politike i na sprovođenje zakonske regulative, koje su pretpostavka za investiranje u rudarsku industriju Srbije.\nNa stabilnosti ambijenta u kome se obavljaju mineralna istraživanja u rudarstvu insistirao je i ugledni stručnjak iz Kanade Majkl Doget u prezentaciji na temu "Pronalaženje ravnoteže: Vladina politika i privlačenje stranih ulaganja u rudarskom sektoru". On je izneo da prema statistikama, prosečan period od istraživanja do početka eksploatacije rude iznosi 26 godina, zbog čega je kompanijama potrebna uravnotežena politika države u ovoj oblasti tokom dužeg perioda. Podtsticajna državna politika ne ogleda se samo kroz zakon o rudarstvu, već i kroz klimu za strane investitore, monetarnu i fiskalnu politiku, zaštitu stečenih prava, poreze na proizvodnju, prihod i dobit i kroz iznos rudne rente.\nDobit kompanija zavisi od brojnih činilaca, među kojima je i poreski sistem. U svetskim razmerama, nacionalni poreski sistemi generišu povraćaj vrednosti u rasponu od 15 pa i do 80 odsto, i u tom kontekstu poreski sistem u Srbiji je negde na sredini lestvice, rekao je profesor Doget. On je ukazao da stopa rente ipak nije tako povoljna i da se ona mora definisati u iznosu u kome neće ugoroziti investicije.\nSrbija ima dobru geološku situaciju, koja je uslov za dolazak investitora i staru rudarsku industriju, tako da može da privuče nove investitore, i domaće i svetske, koji će otvoriti nova nalazišta i nove rudnike, zaključio je Doget.\nIzvor: Vebsajt Privredne komore Srbije, 23.03.2015.


Nemačka produžila sankcije Saudijskoj Arabiji - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Nemačka produžila sankcije Saudijskoj Arabiji\n2Piše: I. Š. M. 19. septembra 2019. 20.01 Izmenjeno: 20.03\nPostojeća zabrana ističe 30. septembra. Portparol vlade u Berlinu u izjavi za portal politico.eu kazao da će Berlin produžiti zabranu do 31. marta 2020. Prvobitna zabrana uvedena je kao odgovor na ubistvo saudijskog novinara DŽamala Kašogija prošle godine i predviđa obustavu sklapanja bilo kakvih vojnih ugovora sa kraljevstvom i isporuku oružja na osnovu postojećih ugovora koji su suspendovani.\nPotez je usledio uprkos upozorenju Erbasa da nastavak zabrane „nanosi štetu“ reputaciji Nemačke. Gijom Fori, generalni direktor Erbasa kazao je da nastavak zabrane „izvesno potkopava odbrambene programe“. I Francuska i Britanija takođe se protive merama Berlina.\nNemačka, Sankcije, Saudijska ArabijaBerlin\n19. septembra 2019. u 20.36\nA mi im izvozimo oružje?Toliko o našim odnosima sa Nemačkom.\nne izvozimo mi nego bratija vucic-dacic-stefaanovic


FBI istražuje napad u bazi na Floridi kao terorizam\nIzvor: VOA, 08.Dec.2019, 15:42 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nFBI istražuje pucnjavu u mornaričkoj bazi u Pensakoli na Floridi kao teroristički čin. Specijalni agent FBI Rejčel Rohas rekla je na konferenciji za novinare da se istraga vodi "pod pretpostavkom" da je reč o terorizmu, ali da je napadač verovatno delovao sam. "Trenutna procena je da je jedan napadač počinio napad i nije bilo hapšenja u ovom slučaju", istakla je Rohas. Federalni istražni biro zvanično je identifikovao napadača koji je u mornaričkoj bazi u Pensakoli, na Floridi, u petak ubio troje ljudi. Napadač je identifikovan kao Mohamed Alšamrani, 21-godišnji poručnik u saudijskim vazduhoplovnim snagama, koji se obučavao za pilota u Pensakoli. FBI nije utvrdio motiv napada. Žrtve su takođe bili studenti u školi letenja, a identifikovani su kao 23-godišnji Džošua Kejleb Votson iz Alabame, 19-godišnji Mohamed Sameh Haitam sa Floride i 21-godišnji Kameron Skot Volters iz Džordžije. Američki sekretar za odbranu Mark Esper rekao je u nedelju da je naložio oružanim snagama da preispitaju proces provere stranih vojnika koji dolaze u Sjedinjene Države. "Tuga zbog tragičnih događaja u bazi u Pensakoli imaće dugotrajne posledice po našu ispostavu i zajednicu", saopštio je komandant baze Tim Kinsela. U pucnjavi je povređeno osmoro ljudi. Napadač, koji je ubijen u incidentu, je prema izveštajima medija početkom nedelje gledao snimke masovnih ubistava u Sjedinjenim Državama sa gostima na večeri. Najmanje jedan gost je snimao masakr u petak, a nekoliko saudijskih studenata je pritvoreno u okviru istrage. Prije nego što je otvorio vatru u bazi, Alšamrani je tvtitovao oporuku i citirao Osamu bin Ladena da bi opravdao napad, navodi obaveštajna grupa SITE koja prati džihadističke pretnje i komunikaciju. Napadač je tvitovao da se "Amerika pretvorila u naciju zla" i osudio SAD zbog podrške Izraelu i invazije muslimanskih i mnogih drugih zemalja. Koristeći citat Bin Ladena, naveo je da je bezbednost SAD i muslimana "zajednička sudbina". Oružje nije dozvoljeno u Pensakoli, ali su lokalne vlasti saopštile da je napadač uspeo da unese pištolj u bazu. Nakon što je otvorio vatru, upucan je u jednoj od učionica. Napad u mornaričkoj bazi u Pensakoli drugo je masovno ubistvo u američkim vojnim objektima za nedelju dana. Jedan mornar ubio je dva civila u bazi Perl Harbor na Havajima, a zatim je izvršio samoubistvo.\nFlorida, pucnjava u vojnoj bazi se istražuje kao terorizam\nIzvor: RTS, 08.Dec.2019\nFBI je saopštio da pucnjavu u mornaričkoj bazi na Floridi, u kojoj je saudijski poručnik ubio troje ljudi, istražuje kao teroristički napad. . Istražitelji veruju da je saudijski poručnik, koji je u bazi na Floridi iz...


i-Lift Equipment je specijalizirana za oblast Rukovanje materijalom i podizanje proizvoda proizvedenih u različitim zemljama Azije. Sa značajnom prisutnošću u svijetu, i-Lift je posvećen inovacijama, kvaliteti i usluzi. Nudimo više od 500 različitih modela proizvoda za rukovanje i dizanje materijala sa ISO 9001 sistemom osiguranja kvaliteta koji garantira vrhunske standarde kvaliteta. Imamo profesionalne inženjere koji pružaju prilagođene usluge kako bi zadovoljili različite potrebe korištenja.\nProizvodi i-Lift široko se koriste u inženjeringu, proizvodnji, logistici, ambalaži, poljoprivredi i drugim komercijalnim aplikacijama širom svijeta. Mnogo proizvoda skladišti u skladištima za brzu isporuku, a njegove podružnice u Sjedinjenim Državama i Europi dodatno nude brzu podršku i dijelove kao dio svog cilja pružanju vrhunskih proizvoda i usluga kupcima.\nKancelarija u SAD-u