Historija Bosne i Bošnjaka • Pogledaj temu - Kretenska BIH - 60 miliona nplaćenih kazni u saobraćaju\nKretenska BIH - 60 miliona nplaćenih kazni u saobraćaju\nPostao/la admin » Uto ruj 04, 2018 7:44 pm\nBiH nam savršeno funkcioniše. Najveći dužnik za saobraćajne prekršaje ima 59.966KM duga, ali i dalje vozi auto\nNajveći dužnik po osnovu neplaćenih kazni za saobraćajne prekršaje u BiH trenutno ima dugovanje u iznosu od 59.966 KM, potvrđeno je u Agenciji za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH.\nPrema riječima stručnjaka iz ove oblasti, nemogućnost prinudne naplate ovih dugovanja je najčešći razlog gomilanja duga.\n"MUP RS vodi evidencije o izrečenim kaznama za saobraćajne prekršaje, a u slučaju dugovanja za iste, prinudnu naplatu vrši drugi republički organ uprave, odnosno Poreska uprava RS", ističu u MUP-u RS.\nPrema njihovim riječima, Zakonom o prekršajima RS propisano je da ovlašteni organ može izreći prekršajnu sankciju putem izdavanja prekršajnog naloga, u skladu sa postupkom koji je propisan ovim zakonom.\nMilija Radović, direkor Agencije za bezbjednost saobraćaja RS, govoreći o najčešćim razlozima nakupljanja duga po osnovu saobraćajnih prekršaja, istakao je da, ukoliko prođe godinu dana, a ne platite kaznu za saobraćajni prekršaj, onda MUP RS šalje zahtjev Poreskoj upravi RS da izvrši prinudnu naplatu.\n"Međutim, obično je u tim slučajevima riječ o ljudima koji nigdje ne rade, nemaju imovinu na sebi, čak ni auto kojim čine prekršaje nije na njima, nego na nekom drugom", pojašnjava Radović za "Nezavisne".\nIstakao je da u tim slučajevima Poreska uprava RS obavijesti MUP RS da nije bila u mogućnosti izvršiti prinudnu naplatu.\n"Na taj način se dug gomila, njega policija zaustavlja, on nema vozačku, napiše mu kaznu i onda se te kazne vremenom samo gomilaju", rekao je Radović.\nDodao je da je promjenom posljednjeg Zakona o prekršajima rečeno da, ako kazna ne bude plaćena u roku od tri godine od dana izricanja prekršaja, onda se kazna pretvara u zatvorsku kaznu.\nIz MUP-a RS objašnjavaju da, s obzirom na to da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima stupio na snagu u decembru 2016. godine, nadležni organi će navedene odredbe zakona primjenjivati od decembra 2019. godine.\n"Mislim da je dan zatvora 100 KM, pa sada kada se tih skoro 60.000 maraka, koliko iznosi najviša kazna, podijeli, onda se izračuna koliko je to dana zatvora. Od policije ide zahtjev postupajućem sudiji da se kazna pretvori u kaznu zatvora", ističe Radović.\nSmatra da je sistem naplate kazni za saobraćajne prekršaje još nedovoljno efikasan, te da sve dosta zavisi od sudske prakse.\n"Sudska praksa je u pojedinim kantonima FBiH, a imali smo i kod nas u Istočnom Sarajevu i Palama takvu praksu, da se vozačima oduzima vozilo jer prema Zakonu o prekršajima imate mogućnost da oduzmete predmet kojim je izvršen prekršaj", istakao je Radović.\nNaglasio je da Agencija za bezbjednost saobraćaja RS ima u planu da sprovede edukaciju sudija i tužilaca kada su u pitanju prekršaji i krivična djela protiv bezbjednosti saobraćaja.\n"Jedna od tema će biti upravo ovo, jer država mora biti pametnija od onog ko pravi prekršaje", zaključuje Radović.\nŠeval Kovačević, vještak saobraćajne struke, kazao je da je najbolje rješenje ovog problema oduzimanje vozila kojim se čine prekršaji.\n"Kada vozilom upravlja lice koje konstantno vozi neprilagođenom brzinom, prolazi kroz crveno, vozi pod dejstvom alkohola, onda to vozilo više nije obično prevozno sredstvo, već 'mitraljez' u rukama neodgovornih ljudi", rekao je Kovačević i dodao da je gomilanje duga za saobraćajne prekršaje pokazalo neefikasnost države u ovoj oblasti.\nIstakao je da bi vozilo trebalo oduzeti, čak iako ono nije u vlasništvu lica koje je izvršilo prekršaj.\n"Kada kazne budu naplaćene, onda neka vlasnik vozila na sudu rješava nastalu situaciju sa onim ko je upravljao njegovim vozilom", ističe Kovačević.\nhttps://www.oslobodjenje.ba/vijesti/bih ... uto-390834\nRe: Kretenska BIH - 60 miliona nplaćenih kazni u saobraćaju\nPostao/la admin » Čet ruj 05, 2019 8:04 am\nVozači u BiH duguju milione maraka za saobraćajne prekršaje, Tuzlak dužan 51.484 KM\nMilioni maraka od naplate kazni za saobraćajne prekršaje svake godine pune budžete u našoj zemlji, dok jednako toliko vozači duguju za saobraćajne kazne. Ukupan dug vozača u BiH za saobraćajne prekršaje iznosi blizu 60 miliona KM među kojima je i jedan Tuzlak sa dugom od 51.484 KM.\nPrema podacima Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA BiH), vozači u FBiH duguju skoro 36,5 miliona KM, a u RS-u 19,6 miliona KM za saobraćajne prekršaje.\nPorezne uprave svake godine imaju pune ruke posla kada je riječ o prinudnim naplatama neplaćenih prekršajnih naloga, uključujući i kazne za saobraćajne prekršaje.\nIz Porezne uprave RS-a govore nam kako u postupku naplate poduzimaju nekoliko mjera, a to su blokada žiro-računa, obustave ličnih primanja, pljenidba gotovine, pljenidba pokretnih stvari, zapljena potraživanja poreznog obveznika, kao i upis hipoteka sa nepokretnom imovinom.\n"Najčešća i najefikasnija preduzeta mjera u postupku prinudne naplate ovih kazni je obustava na ličnim primanjima obveznika. Prema našoj evidenciji, u prvih sedam mjeseci ove godine naplaćeno je 10,7 miliona maraka novčanih kazni za prekršaje i troškove prekršajnog naloga, a po istom osnovu u cijeloj 2018. godini naplaćeno je 15,9 miliona KM", kazali su nam iz Porezne uprave RS-a.\nKada je riječ o FBiH, najviše kazni za saobraćajne prekršaje u ovoj godini naplatilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Kantona Sarajevo, u iznosu od 4.922.044 KM. Na jedinstveni depozitni račun Kantona Sarajevo od uplate novčanih kazni za prekršaje prošle godine uplaćeno je 6,8 miliona KM.\nMilione maraka naplatio je i tuzlanski MUP.\nU 2018.godini po osnovu novčanih kazni naplaćeno je 3.806.309 KM, dok je od januara do jula 2019. godine naplaćeno 2.388.412 KM. Najveće pojedinačno dugovanje evidentiranih prekršilaca u registru novčanih kazni je u iznosu od 51.484 KM", saznajemo iz MUP-a Tuzlanskog kantona.\nOd januara do augusta ove godine MUP Unsko-sanskog kantona naplatio je 835.592 KM od kazni sa saobraćajne prekršaje, dok je prošle godine naplatio 2,4 miliona KM.\n"Prema posljednjim evidencijama jedan od građana na području općine Bihać ima neizmirenih novčanih dugovanja po osnovu prekrašaja oko 11.000 KM", rekli su nam iz MUP-a USK.\nIz Ureda policijskog komesara MUP-a Bosansko-podrinjskog kantona govore nam kako su ove godine naplatili 133.428 KM od saobraćajnih kazni, dok su uplate za prošlu godinu iznosile 243.552 KM.\n"Najveći dužnik po osnovu neplaćenih kazni za saobraćajne prekršaje duguje 8.257 KM", kažu iz MUP-a BPK-a.\nNajčešći saobraćajni prekršaji koje čine vozači u BiH odnose se na vožnju u alkoholiziranom stanju i prekoračenje dozvoljene brzine kretanja vozila.\nZakon o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima BiH iz 2017. godine koji je pooštrio kazne za prekršioce, donio je manji broj nesreća i smrtno stradalih širom BiH, ali nije u mnogome utjecao na smanjenje saobraćajih prekršaja. Najveći je problem, govore nam iz MUP-ova, što hiljade vozača upravljaju vozilima i pod izrečenim sankcijama.\nKako smo pisali prošle godine, jedan od efekata izmijenjenog Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja u BiH bio je i oduzimanje hiljada vozačkih dozvola. Međutim, policajci danas nerijetko nailaze na vozače koji voze i bez njih.\nPodsjećamo, Zakon o saobraćaju iz 2017. donio je znatno veće novčane kazne za prekršaje. Tako kazne za vožnju pod utjecajem alkohola, prekoračenje brzine, vožnju bez položenog ispita ili vožnju neregistrovanog vozila sada dosežu i do 1.000 KM. Vozači koji odbiju testiranje na alkohol ili drogu također se suočavaju s kaznama od 400 do 1.000 KM.\nhttps://www.klix.ba/vijesti/bih/vozaci- ... /190903019


U Srbiji treću dozu vakcine primilo više od 110.000 građana | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Društvo U Srbiji treću dozu vakcine primilo više od 110.000 građana\nU Srbiji treću dozu vakcine primilo više od 110.000 građana\nU Srbiji je do sada više od 110.000 građana primilo treću dozu vakcine protiv korona virusa, rekao je direktor Doma zdravlja Savski venac Zoran Bekić.\nBekić je istakao da brojevi govore o tome da je još uvek usporena vakcinacija u Srbiji prvom i drugom dozom, dok je veće interesovanje za treću dozu.\nPrema njegovim rečima, do sada je dato više od 5,8 miliona doza vakcine protiv korona virusa – 2,9 miliona prvih i 2,8 miliona drugih doza.\nBekić je ukazao da je trenutno 50 odsto stanovništva Srbije, u starosnoj dobi za prijem vakcine, vakcinisano, dodajući da je to još uvek nedovoljno, jer nismo stekli kolektivni imunitet.\nOn je ukazao da se između 3.000 i 5.000 prvih i drugih doza daje dnevno, a da je u prvih skoro 10 dana davanja treće doze istu primilo već više od 110.000 gađana.\nU Beogradu treću dozu primilo je više od 23.000, a samo na Sajmu aplikovano je 5.800 trećih doza.\nOn je preneo da se građani najviše odlučuju za vakcinu Fajzer, više od 2.800 cepiva tog proizvođača je aplicirano, a zatim sledi Sinofarm 1.800 vakcina, dok se za ostale vakcine građani odlučuju u nekom manjem broju.\nGrađani gotovo 10 dana mogu da prime treću, tzv. buster dozu vakcine.\nJutros na Beogradskom sajmu nema velike gužve, ali je red ispred Hale 11 u kojoj se vakcina prima, prenosi Tanjug.\nMeđu onima koji su došli da prime vakcinu, najviše je starijih građana, a jutros je ispred hale bio primetan i veći broj kineskih državljana.\nBekić kaže da svi koji su dobili prvu i drugu dozu vakcine u Srbiji, mogu da prime i treću.\n„Svi koji su ušli u naš sistem imaju pravo da posle 180 dana dobiju treću dozu. Svi građani koji se za to odluče, mogu je dobiti. Svako ko se odluči bez obzira da li je državljanin Srbije ili je iz neke druge države, ako je vakcinisan kod nas i nalazi se u sistemu, dobiće treću dozu ako to želi”, objasnio je Bekić.\nOn je ukazao da je korona u zamahu ne samo u regionu već i u Srbiji, da se pune kovid bolnice.\n„Jedini način da se zaista izvučemo iz ove pošasti koja se zove korona je samo vakcinacija. Zato apelujem na građane koji se još nisu vakcinisali, posebno na mlade da to učine što pre”, naglasio je Bekić dodajući da brojevi pokazuju da više od 95 odsto hospitalizovanih nije vakcinisano.\nTo, kaže, dovoljno jasno govori o toma šta to znači i šta treba da uradimo, a to je da se vakcinišemo.\nPrethodni tekstUsmrtio kupača skuterom na Velikoj plaži pa pobegao\nSledeći tekstSlovenci koji su kupili 4 hiljade hektara zemlje u Vojvodini: Uvek odluke donosimo konsultujući astrologa\nItalija zabranila proslavu Nove godine


Ministarka Mihajlović sa ambasadorom Mađarske Atilom Pinterom razgovarala o zajedničkim infrastrukturnim projektima\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i razgovarala je danas s ambasadorom Mađarske u Beogradu Atilom Pinterom o saradnji dve zemlje u oblasti infrastrukture i saobraćaja, uključujući izgradnju brze pruge Beograd-Budimpešta.\n- Srbija je počela radove na dve deonice i potpisala komercijalni ugovor za treću deonicu, i želimo da vidimo da projekat napreduje i sa mađarske strane, budući da je reč o zajedničkom kinesko-mađarsko-srpskom projektu koji će bolje povezati ne samo naše dve zemlje, nego i čitav ovaj deo Evrope - rekla je Mihajlovićeva.\nFoto: N1info / screenshot\nKako se navodi u saopštenju iz kabineta potpredsednice Vlade, Pinter je informisao Mihajlovićevu o aktivnostima koje se preduzimaju na realizaciji projekta gradnje brze pruge na teritoriji Mađarske, gde se očekuje da do kraja godine počnu radovi na rekonstrukciji.\nNa sastanku je razgovarano i o realizaciji Okvirnog sporazuma o ekonomskoj i tehničkoj saradnji u oblasti infrastrukturnih projekata, potpisanog između vlada Srbije i Mađarske na zajedničkoj sednici u februaru, kao i o realizaciji projekta izgradnje Fruškogorskog koridora, tj. brze saobraćajnice Novi Sad - Ruma.\nMeđu temama sastanka bila je i saradnja dve zemlje u oblasti vodnog i drumskog saobraćaja, uključujući rešavanje problema dugog zadržavanja na najprometnijim graničnim prelazima, dodaje se u saopštenju.\nMihajlović i Pavlov: Nastavljamo obnovu pruge Beograd-Bar\nJOŠ JEDNA OBNOVA Sledeće godine o načinu finansiranja pruge Beograd - Zagreb\n"GASE SE, PA SE NE GASE" Zorana Mihajlović: Car.Go dobrodošao, ali po zakonu\nMihajlović: Neki ministri su se slikali po nekoliko puta na istoj deonici a ništa od toga nije bilo, mi autoputeve završavamo


Ministar Dačić razgovarao sa direktorkom Biroa za Evropu UNHCR-a\nsreda, 25. april 2018.\nPrvi potpredsednik i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić sastao se danas sa direktorkom Biroa za Evropu Visokog komesarijata Ujedinjenih nacija za izbeglice Paskal Moro.\nNa sastanku je pozdravljena višegodišnja uspešna međusobna saradnja u zbrinjavanju izbeglica i interno raseljenih lica u Srbiji, posebno u sprovođenju Regionalnog stambenog programa, koji je sada u punom zamahu. Bilo je reči o uspešnom suočavanju sa migracijama u regionu u minulom periodu, gde su pohvaljeni napori Srbije u suočavanju sa ovim velikim izazovom, a uz puno poštovanje svih prava migrantske populacije.\nPo pitanju interno raseljenih lica sa KiM, sagovornici je ukazano na neophodnost omogućavanja održivog povratka u južnu srpsku pokrajinu svih lica koja to žele, uz apostrofiranje poražavajućeg podatka da je u minule dve decenije to realizovano samo u 1,9 odsto slučajeva.\nPonovljen je ranije upućeni poziv Visokom komesaru za izbeglice Filipo Grandiju da poseti Srbiju u predstojećem periodu, što je sa zadovoljstvom prihvaćeno, i u toku razmatranje je mogućih datuma posete.


Svetske face uz Srbiju: Digli glas i protiv nezavisnog Kosova!\nTom Henks poslednji u nizu svetskih glumaca koji su stali na srpsku stranu oko kosovskog pitanja. Džoni Dep, Robert de Niro, Majkl Daglas pa čak i članovi gupe "Depeche Mode" uz Srbiju.\nTako je, na primer, najpopularniji Džejms Bond svih vremena, ser Šon Koneri, situaciju oko južne srpske pokrajine uporedio je sa njegovom rodnom Škotskom. - Tokom istorije, Škotska je imala daleko više osnova da dobije nezavisnost, ali joj nije bilo dozvoljeno da se otcepi. Koja je razlika između moje domovine i Kosova, pa se pravi takav presedan - pita se proslavljeni glumac.\nGlas protiv rasparčavanja Srbije pre nekoliko godina digli su i Majkl Daglas, Robert de Niro iDžoni Dep. Njihov glas čuje se mnogo dalje i bolje, i više se ceni nego glas većine političara. Kada običan Amerikanac vidi da neki od najboljih i najpopularnijih holivudskih glumaca podržavaju srpsku stvar, počinje drugačije da gleda na problem. Ričard Gir, veoma aktivan u kampanji za nezavisnost Tibeta, isprva nije bio naklonjen Srbima, ali je posle razgovora sa Šeron Stoun (koja preko uticajnih ljudi u SAD pokušava da spreči nezavisnost Kosova), promenio mišljenje. Naime, postao je veoma sumnjičav zbog ogromnog pritiska i tvrdoglavog insistiranja da se Kosovo odvoji od Srbije.


PREGLED ZDRAVLJE - Zdravlje - EU objavila imena Rusa obuhvaćenih sankcijama\nEU objavila imena Rusa obuhvaćenih sankcijama\n[ www.voanews.com ] - Rusija je optužila Evropsku uniju za �potpuno nerazumevanje� unutrašnje ukrajinske politike, dok je evropski blok objavio imena novih 15 pojedinaca obuhvaćenih sankcijama zbog uloge u ukrajinskoj krizi. Ministarstvo inostranih poslova u Moskvi poručilo je da su evropske sankcije �direktan poziv lokalnim neonacistima da nastave sa bezakonjem na jugoistoku Ukrajine.�\nPored EU, Sjedinjene Države takodje su uvele zabranu izdavanja viza i zamrzle imovinu sedam ruskih funkcionera i 17 kompanija. Na listi pojedinaca obuhvaćenih evropskim sankcijama su zamenik ruskog premijera Dmitrij Kozak i generla Valerij Gerasimov, načelnik generalštaba ruskih oružanih snaga. Na spisku američkih sankcija su izaslanik predsednika Putina za Kremlj, šef službe koja štiti ruskog predsednika kao i direktor najvećeg ruskog državnog proizvodjača nafte Roznjefta.\nIstovremeno, Kremlj je obećao da će njegove uzvratne mere biti �bolne�. Japan je saopštio da će uskratiti vize za 23 ruskih državljana u okviru sankcija protiv Moskve ali nije naveo imena tih osoba. Američki i evropski funkcioneri upozoravaju da će uvesti dodatne sankcije ukoliko Rusija ne bude poštovala dogovor postignut ranije ovog meseca u Ženevi.\nMeta novih sankcija su vladini zvaničnici i kompanije bliske predsedniku Vladimiru Putinu. Portparol američkog Državnog sekretarijata, Džen Psaki, izjavila je da se sankcijama takodje oganičava izdavanje dozvola za izvoz odredjenih američkih proizvoda u Rusiju.


Radio Romania International - Vesti 13.01.2018\n12/12/2018 11:07 PM\nRadio România Internaţional/ Vesti/ Vesti 13.01.2018\nU staroj episkopskoj i kraljevskoj katedrali manastira Kurtea de Argeš (južni), održan je u subotu, 40dnevni pomen od smrti bivšeg rumunskog suverena kralja Mihaj I. Kralj Mihaj I preminuo je 5. decembra, u 96 godini a sahranjen je 16. decembra u Kurtea de Argeš u kraljevskoj nekropoli gde su sahranjeni I Karol I, Ferdinand i Karol II – kao i supruga poslednjeg suverena kraljica Ana. Desetine hiljada ljudi učestvovalo je na sahrani kralja koga su smatrali modelom dostojanstva, časti, ljubavi i da je celog života bio odan zemlji.\nJapanski premijer Šinzo Abe posetio je danas Estoniju, tokom prve etape svoje evropske turneje koja obuhvata i Letoniju, Litvaniju, Bugarsku, Srbiju i Rumuniju, u kontekstu u kome Japan pokušava da dobije podršku za svoju čvrstu politiku prema Severnoj Koreji. U Rumuniji japanski premijer sastaće se u utorak, u Bukureštu, sa predsenikom Klausom Johanisom. Na agendi razgovora su stadijum i perspektive pospešivanja veoma dobrih odnosa Obnovljenog partnerstva između Rumunije i Japana, kako na političkom i ekonomskom nivou, kao i kada je reč o bezbednosti i međuljudskim odnosima, precizira Predsednička administracija. Razgovaraće se, takođe i o saradnji Japana sa EU, situaciji na regionalnom nivou, sa akcentom na pitanje Severne Koreje, kao i o rumunsko-japanskoj saradnji na multilateralnom planu. Delagaciju koju predvodi Šinzo Abe čine poslovni ljudi, uključujući stručnjake iz oblasti trgovine i IT-a, s namerom da se proširuju poslovni oportuniteti u evropskim zemljama koje posećuje Premijer Japana. Ovo je prva poseta jednog japanskog premijera Rumuniji do koje je došlo u kontekstu obeležavanja 5. godina od obnavljanja Partnerstva između Rumunije i Japana.\nRumunske pomorske snage sprovode prve vežbe u Crnom moru ove godine, u saradnji sa partnerima iz Severoatlanske alijanse. Vežbe koje se odvijaju ovih dana uvod su za veće vežbe, koje su predviđene za kraj ovog meseca i početak februara, kada će u vodama Crnog mora doći stalne grupacije NATO na Mediteransko more. Trenutno fregata "Kralj Ferdinand" sa Puma helikopterom na brodu, nalazi se u vodama Crnog mora, pored američkog razarača USS Carnei i podmornice koja pripada pomorskim snagama Turske za nekoliko vežbi čija je namena da razvijaju pomorsku interoperabilnost među armijama zemalja članica NATO-a. Glavne vežbe u kojima učestvuju rumunske, američke i turske pomorske snage fokusiraju se na razvoj veština za borbu u pomorskim sredinama. Planovi predviđaju, takođe i vežbe za gašenje požara, napuštanje broda ili saniranje havarije koja može zahvatiti tehniku. U petak tokom manevara za ulazak i izlazak iz luke vežabani su kontranapadi na eventualne terorističke napade sa brzim čamcima.\nRadna grupa koju konsultuje Evropska komisija u cilju suzbijanja širenja lažnih vesti zasdaće na prvom sastanku u ponedeljak. Komisija želi da utvrdi mehanizme i nadležnosti u cilju odgovaranja na pojavu lažanih vesti poštujući istovremeno slobodu izražavanja i pravo građana na informisanje. Skoro 40 visokokokvalifikovanih stručnjaka, predstavnika građanskog društva, društvenih mreža, medija, novinari i profesori selektovani su da budu članovi grupe koja će analizirati nastalu pojavu i savetovati evrospke vlasti – među njima su i univerzitetski profesor dr Alina Brgauanu, Dekan Fakulteta za komikacije i javne odnose Nacionalne škole za političke I administrativne studije (SNSPA) iz Bukurešta.\nOdeljenje Tužilaca Vrhovnog saveta magistrata saslušaće generalnog tužioca Nacionalnog antikorupcijskog direktorata (DNA), Lauru Kodrucu Keveši nakon što je Pravosudna inspekcija pokrenula tužbu protiv nje zbog disciplinskih prekršaja. Generalnom tužiocu Nacionalnog antikorupcijskog direktorata prigovara se da je povredila čast i profesionalno poštovanje tužilaca, kao i prestiž pravosuđa, štio je identifikovano u snimcima koji su objavljani u medijima juna 2017.godine. Po mišlejnju Pravosudne inspekcije ona se svojim kolegama obratila visokim i agresivnim tonom, koji nije u skladu sa etičkim standardima i deontologijom jednog magistrata. Podsećamo da je Nacionalni antikorupcijski direktorat (DNA) pod rukovodstvom Laure Kodruce Keveši stalno hvaljen u izveštajima Evropske komisije o stanju u pravosuđu u Rumuniji.


Građanske Inicijative | #ACTEkipa: Asocijacija DUGA\n19 Nov #ACTEkipa: Asocijacija DUGA\n„Kroz ovaj program želimo da povećamo kapacitete Asocijacije DUGA u skladu sa našim poslednjim strateškim planom za period 2017 – 2020 i poslednjom procenom kapaciteta Asocijacije DUGA. Povećanjem kapaciteta naše organizacije želimo da damo veći doprinos aktivnom civilnom društvu za dobrobit građanki i građana Srbije ali i da povećamo učešće građana u donošenju odluka, u ovom slučaju želimo da kroz ACT podršku gradimo proces javnog zagovaranja u cilju standardizacije prvog preventivnog integrisanog socijalno-zdravstvenog metoda rada u Srbiji, koji već dve godine pilotiramo i za koji smo izradili minimalne standarde rada”, kaže Aleksandar Prica, predsednik upravnog odbora Asocijacije DUGA, organizacije civilnog društva sa sedištem u Šapcu.\nOn ističe da organizacija želi da bude efikasniji i finansijski održiva, odgovorna prema građankama i građanima, pre svega korisnicima usluga, da na adekvatniji način mobiliše građane u cilju uspešnijeg delovanja u procesima javnog zastupanja i donošenja odluka.\n„Očekujemo da za dve godine Asocijacija DUGA bude stabilna, održiva organizaciju od nacionalnog značaja u oblastima: ljudskih prava, bezbednosti i socijalne zaštite. Očekujemo da nas prepoznaju kao promotera inovativnih za sve dostupnih preventivnih usluga koje su u skladu sa potrebama osetljivih populacija u Srbiji”, dodaje Prica.\nAsocijacija DUGA je osnovana 2004 godine u Šapcu, ali sada ima tri nacionalna programa u sistemu socijalne zaštite, prevencije HIV-a i bezbednosti, a sva tri su vezana za ljudska prava.\nSebe prvenstveno vide kao pružaoce usluga, ali kako bi usluge adekvatno pružili i kako bi imali podršku u državnim sistemima, sprovode i edukacije osoblja državnih institucija i sprovodimo procese javnog zagovaranja.\nProgramom „Unapređenja sistema socijalne zaštite“ do sada su kroz osnovni akreditovani trening edukovali 1037 stručnih radnica i radnika sistema socijalne zaštite iz 146 Centara za socijalni rad (CSR) i 3 Centra za porodični smeštaj i usvojenje i još 736 njih prošlo je akreditovane napredne treninge.\nDUGA je uspostavila sistem upućivanja i izveštavanja između Asocijacije i Centara za socijalni rad, a u svakom gradu u Srbiji imamo bar po jednog edukovanog socijalnog radnika, psihologa i pravnika koji su prošli treninge za rad sa LGBT osobama i njihovim porodicama. Do sada su ukupno akreditovali tri treninga u sistemu socijalne zaštite, a akreditacija četvrtog je u toku. Takođe, Ministarstvu rada, zapošljavanja boračkih i socijalnih pitanja posle 2 godine pilotiranja, predali su elaborat za prvi preventivni integrisani program u Srbiji „outreach“, sa zahtevom da se nađe u novoj strategiji socijalne zaštite.\nKroz ovaj program Asocijacije DUGA je zajedno sa CSR vodila 48 zajedničkih slučajeva u kojima su klijenti i klijentkinje bile maloletne LGBT osobe koje su imale probleme u svojoj porodici. Najveći uspeh ovog projekta se ogleda u tome da ni jedno od ove dece nije izmešteno iz svoje porodice, već se kontinuirano radilo sa svim članovima porodica i ova deca sada sigurno i bez problema žive sa svojim roditeljima, braćom i sestrama.\nDrugi program Asocijacije DUGA jeste „Prevencija HIV/AIDS-a i polno prenosivih infekcija“ (PPI). Svake godine kroz ovaj program pružaju se usluge za oko 2100 klijenata i klijentkinja. Kao organizacija imaju svoju mobilnu medicinsku jedinicu i na teritoriji cele Srbije pružaju integrisane zdravstveno/socijalne usluge u sklopu kojih su savetovanje i testiranje na HIV i PPI brzim testovima, psihosocijalna podrška, parnjačka edukacija, podrška osobama koje žive sa HIV/AIDS-om, upućivanje korisnika na institucije u kojima smo edukovali osobe za rad sa njima i praćenje klijenata i klijentkinja u institucije.\n„Usluge pružamo, odlaskom na teren, putem skajpa, info telefona ili maila. Godišnje u proseku na teritoriji Srbije savetovetujemo i testiramo oko 7,8% svih savetovanih i testiranih osoba u zemlji, iako ovu uslugu pruža još 28 Zavoda i Instituta za javno zdravlje i 6 OGD. Takođe, naši savetnici od ukupnog broja izdatih HIV+ rezultata, na godišnjem nivou izdaju oko 8% svih HIV reaktivnih rezultata za teritoriju Srbije. Sve osobe koje su kod nas saznale svoj HIV+ status sada su na terapiji i mi iskreno verujemo da smo im omogućili duži i kvalitetniji život, a znatno smanjili mogućnost da HIV prenesu drugima”, objašnjava Aleksandar Prica.\nKada je u pitanju program u okviru bezbednosti već 5 godina u saradnji i uz finansijsku podršku Misije OEBS-a u Srbiji DUGA promoviše primenu koncepta bezbednosne kulture kao mogućnost prevencije nasilja. Izradili su i elaborat za novu preventivnu uslugu u sistemu socijalne zaštite „izrada individualnog plana bezbednosti u skaldu sa primenom koncepta bezbednosne kulture“ integrisali smo je u naš outreach program rada i takođe predali Ministarstvu rada, zapošljavanja boračkih i socijalnih pitanja, sa zahtevom da se nađe u novoj strategiji socijalne zaštite. Akreditovali su i program edukacija za stručne radnike u ovoj obalsti.\nDo sada Asocijacije DUGA je sprovela četiri procesa javnog zagovaranja za izmene i dopune lokalnih akcionih planova i sva četiri su uspešno sprovedena i zahtevane izmene su usvojene.\n„Kao organizacija koja pruža usluge i koja je vrlo bliska sa svojim klijentima, veliku podršku smo pružili tokom poplava 2014 godine i sada je pružamo u toku pandemije COVID 19. U okviru podrške našim klijentima u toku pandemije COVID 19 od marta meseca 2020 do danas pružili smo više od 6000 usluga i podelili 2484 paketa humanitarne pomoći”, kaže Aleksandar Prica, predsednik Upravnog odbora Asocijacije DUGA


Polubrat Kim Džong Una radio za CIA: Snimile ga kamere sa američkim obaveštajcem, u rancu je bio dokaz? | Telegraf - Najnovije vesti\n11. jun 2019 | 07:57 » 08:20\nPolubrat Kim Džong Una radio za CIA: Snimile ga kamere sa američkim obaveštajcem, u rancu je bio dokaz?\nKim Džong Nam je bio u kontaktu sa bezbednosnim službama drugih zemalja, naročito Kine\nUbijeni polubrat lidera Severne Koreje Kim Džong Una, Kim Džong Nam, bio je doušnik američke Centralne obaveštajne agencije (CIA), piše "Volstrit žurnal" (WSJ) pozivajući se na dobro obaveštene izvore.\n- Nekoliko bivših američkih zvaničnika kažu da polubrat, koji je godinama živeo van Severne Koreje i nije imao veze u Pjongjangu, nije mogao da pruži uvid u tajne aktivnosti Severne Koreje - prenosi Rojters.\nNeimenovani bivši zvaničnici koji su govorili za WSJ smatraju da je gotovo sigurno da je Kim Džong Nam bio u kontaktu sa bezbednosnim službama drugih zemalja, naročito Kine.\nAgencija dodaje da se uloga polubrata kao doušnika CIA-e pominje i u knjizi novinarke "Vašington posta" Ane Fajfild "Veliki naslednik", koja će danas biti objavljena.\nFajfildova u svojoj knjizi tvrdi, pozivajući se na obaveštene izvore, da se Kim Džong Nam najčešće sastajao sa kontaktima u Singaporu i Maleziji. Ona navodi da su polubrata snimile kamere u Maleziji zajedno sa još jednim muškarcem za koga se smatra da je američki obaveštajac, a da je u Kimovom rancu bilo oko 120.000 dolara.\nTaj novac je Kim verovatno dobio kao kompenzaciju za svoj obaveštajni rad, a moguće je da potiče iz kazina, navodi Fajfildova.\nKim Džong Nam ubijen je u Maleziji u februaru 2017. godine. Za njegovo ubistvo optužene su dve žene, koje su ga navodno po licu poprskale otrovnim agensom "VX" na međunarodnom aerodromu u Kuala Lumpuru.\nKako navodi WSJ, Kim je tada bio u Maleziji kako bi se sastao sa svojim kontaktom iz CIA-e, ali da to možda nije bio jedini cilj njegovog puta.\nVIDEO: Kimovi telohranitelji trče uz voz\nKim Džong Un naredio likvidaciju generala: Priča se da je bačen u akvarijum s piranama\n"Pogubljeni" diplomata Severne Koreje je živ: Otkriveno zbog koje greške je završio u pritvoru\nSmenjeni zvaničnik ponovo u milosti lidera Severne Koreje? Viđen je kako na koncertu sedi u Kimovoj blizini (FOTO)\nTagovi: CIA, Kim Džong Nam, Kim Džong un\nWILSON 11.06.2019 08:00\nE izdajice svoga NARODA!!!


Niko ne može da zaustavi stvaranje zajednice srpskih opština – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nĐurić je rekao da je na lokalnim izborima Srbija odnijela istorijsku pobjedu u devet opština na Kosovu i Metohiji, koje će imati jasnu većinu, te da su stvoreni svi preduslovi za stvaranje zajednice srpskih opština.\n“Nakon izbora na Kosmetu, sada je važno da se svi ljudi okupe oko stvaranja zajednice srpskih opština”, istakao je Đurić za RTS, navodeći da je dan kada je održan drugi krug lokalnih izbora bio veliki dan za Srbiju.\nGovoreći o statutu, Đurić je rekao da taj dokument pišu same opštine i da je važno da same učestvuju u njegovom stvaranju.\n“Kada budu održane konstitutivne sednice odlučiće se na koji način će biti ustrojena zajednica srpskih opština. Svakodnevno razgovaramo sa našim predstavnicima i znamo o čemu se radi, zajednica srpskih opština nema tajni”, dodao je Đurić.\nOn je naveo da je neophodno da se uspostavi struktura i da srpski narod treba da ima svog predsjednika.\n“Zajednica srpskih opština će u punom smislu biti stub okupljanja našeg naroda”, naglasio je Đurić.\nOvo je jedna od najboljih stvari koju možete da uradite za svoje tijelo!


Isplata štediša Ljubljanske u 2016. – Bankar.me\nIsplata štediša Ljubljanske u 2016.\nFebruary 25, 2015 BANKE, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nPrve isplate deviznih štediša Ljubljanske banke (LB) u Hrvatskoj i BiH mogu se očekivati 2016. kaže državna sekretarka u ministarstvu finansija Irena Sodin.\nKomisija slovenačkog parlamenta za nadzor javnih finansija danas se upoznala s izvršavanjem presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Ališić, koji nalaže Sloveniji isplatu još neisplaćenih deviznih štediša LB u Hrvatskoj i BiH, a predstavnici vlade su prisutne upoznali s akcionim planom i drugim detaljima.\nDržavna sekretarka i visoka predstavnica za nasledstvo Ana Polak Petrič su na sjednici iznijele garancije da će Slovenija, iako se ne slaže s presudom suda u Strazburu i da je smatra nepravednom i nesrazmjernom, poštovati i izvršiti.\nPolak je na pitanje članova komisije između ostalog istakla i da međunarodno obaveza nasljednica prema sporazumu u nasljedstvu ostaje važeća i da je sud priznao da Slovenija ima pravo da zahtijeva da se ona ispuni.\nPOJMOVIAbanka Banka Celje devizna štednja Ljubljanska banka stara devizna štednja Stara štednja\nPrevious Mekdonalds optužen za utaju poreza\nSljedeći Zbog slabe naplate potraživanja, lizing kuće u gubitku tri miliona eura


izvor: odiseja.rs, autor Aleksandar Pavlović\nKako srpski, a kako albanski đaci uče o krizi na Kosovu, uzrocima i posledicama NATO bombardovanja danas, više od 20 godina nakon tih događaja? Da bismo odgovorili na ovo pitanje, zavirićemo u aktuelne srpske i kosovske udžbenike, i razmotriti da li njihov sadržaj odgovara onim strateškim ciljevima koje bi, barem u teoriji, nastava i obrazovanje iz istorije trebalo da ostvare.\nNajpre, strateški dokumenti u Srbiji ističu da je cilj nastave istorije „sticanje humanističkog obrazovanja i razvijanje istorijske svesti; razumevanje istorijskog prostora i vremena, istorijskih događaja, pojava i procesa i uloge istaknutih ličnosti; razvijanje individualnog i nacionalnog identiteta“, kao i „kritičkog i kreativnog mišljenja, sposobnosti izražavanja i obrazlaganja sopstvenih stavova, razumevanja multikulturalnosti, razvijanje tolerancije i kulture argumentovanog dijaloga“.\nU tom duhu, takođe, Priručnik za nastavnike istorije za drugi razred gimnazije opšteg i društveno-jezičkog smera Šuice i Krstića doslovce citira ove ciljeve, dok srodan Priručnik za nastavnike istorije za osmi razred osnovne škole ističe: „Nastava istorije treba da doprinese razumevanju istorijskog prostora i vremena, istorijskih događaja, pojava i procesa, kao i razvijanju nacionalnog i evropskog identiteta i duha tolerancije kod učenika“.\nMeđutim, kako se sa ovih strateških dokumenata pomeramo ka samom sadržaju srpskih udžbenika, slika se drastično menja, posebno kada je reč o predstavljanju događaja iz najnovije srpske istorije kao što su raspad Jugoslavije i ratovi 90-ih godina. Radi ilustracije, citiraću nekoliko relevantnih pasusa koji đacima objašnjavaju sukob između Srba i Albanaca na Kosovu 1998. i 1999. godine i NATO bombardovanje.\nOtkako je 2003. godine Srbija ukinula državni monopol na udžbenike, niz privatnih izdavača, čak i stranih, pojavio se na tržištu sa posebnim udžbenicima koji, dakako, moraju da prođu akreditaciju od strane državnih organa kako bi bili zvanični. Ovde razmatram verovatno najpopularniji udžbenik istorije u Srbiji u poslednjoj deceniji, Istoriju za 8. razred osnovne škole Đorđa Đurića i Momčila Pavlovića, u izdanju državnog Zavoda za udžbenike, a zatim ga poredim sa konkurentskim udžbenicima istorije u izdanju privatnih izdavača, domaće Freske i nemačkog Kleta.\nIz objašnjenja koje Đurić i Pavlović daju za srpsko-albanski konflikt i NATO bombardovanje koje je usledilo, teško je videti ijedan od tih deklarativnih ciljeva kakvi su kritički pristup, multikulturalizam, evropski i globalni identitet, tolerancija, ili razumevanje šireg istorijskog konteksta:\n„Svakodnevne oružane akcije albanskih terorističkih grupa, pod nazivom Oslobodilačka vojska Kosova, razbojništva i sukobi sa snagama reda, u kojima je stradalo sve više civila, izuzetno su zaoštrili stanje na Kosovu. Konačno su se i zapadne države, posebno SAD, umešale, dajući otvorenu podršku Albancima. Posle neuspelih pregovora u Rambujeu i Parizu i odbijanja srpske strane da potpiše ultimativne zahteve o povlačenju vojske i policije sa Kosova, februara 1999. usledila je agresija NATO-a koja je trajala od 24. marta do 10. juna 1999. godine“.\nNi udžbenici istorije druga dva glavna konkurenta ne razlikuju se bitno u svom predstavljanju ovih događaja. Mire Radojević, u izdanju izdavačke kuće Klet, ovako opisuje krizu na Kosovu i NATO bombardovanje:\n„Provokacije terorističke Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) pretočene su u oružane sukobe u koje se uključila i međunarodna zajednica. Podjednako kao i u prethodnim ratovima, ‘međunarodna zajednica’, koju su predvodile SAD, pružila je punu političku i vojnu podršku albanskim teroristima. U sukobima na Kosovu i Metohiji, pored policije, učestvovale su i vojne jedinice. Posle neuspelih pregovora u Rambujeu i Parizu i odbijanja srpske strane da pristane na ultimatum koji je predviđao povlačenje sa Kosova i Metohije i slobodan prolaz NATO snaga preko teritorije Srbije, otpočela je agresija NATO pakta“.\nI u udžbeniku Ljušića i Dimića za 8. razred osnovne škole srpskog izdavača Freska nalazimo isto objašnjenje. Ljušić i Dimić su takođe objavili udžbenik za 3/4 godinu srednje škole, u kom takođe nalazimo tipično kratke i suvoparne teze da su Albanci zahtevali secesiju od Srbije i s tim u vidu formirali OVK koja je konstantno napadala vojsku i policiju, a uživala podršku SAD i nekoliko članica EU. Srpska strana dobila je ultimatum, čije je odbijanje dovelo do početka vazdušnih napada NATO-a.\nNemam pri ruci kosovske strategije obrazovanja, ali ne sumnjam da oni jednako, ako ne i više, insistiraju na multiperspektivnosti, toleranciji i kritičkom pristupu istoriji. Međutim, jednostranost nasuprot kritičkom pristupu u predstavljanju ovih događaja verovatno se najjasnije vidi kada se uporede srpski i kosovski udžbenici.\nTako su, recimo, kršenja ljudskih prava kosovskih Albanaca od strane srpskog režima tokom 90-ih u kosovskim udžbenicima predstavljeni kao masakri srpskog režima širom Kosova, što je „podstaklo nastanak UÇK radi zaštite naroda Kosova“ (udžbenik Redžepi & Demaj). Srpski udžbenici ne daju nikakve podatke o ovim zlostavljanjima Albanaca od strane Miloševićevog režima, i predstavljaju pogoršanje situacije na Kosovu kao posledicu pljačke i sukoba albanskih terorističkih grupa, deklarisanih kao Oslobodilačka vojska Kosova, sa srodnim frakcijama, što se još i više odrazilo na civile.\nDrugo, kao što je Škeljzen Gaši, autor obimne uporedne studije o srpskim i kosovskim udžbenicima, jasno pokazao: udžbenici dveju strana predstavljaju samo zločine „drugih“. Na primer, srpski udžbenici ne pominju nijednog Albanca koga su ubile srpske, odnosno jugoslovenske snage tokom oružanog sukoba na Kosovu, dok u kosovskim nema pomena ni o jednom Srbinu koga su ubili UÇK ili NATO snage tokom ovog konflikta.\nTako, dok srpski udžbenici ističu kako je nakon dolaska NATO snaga na Kosovu „ubijeno 899 a oteto 834 osobe“, kosovski pominju samo period pre dolaska NATO-a, u kom je „samo tokom 1998. ubijeno preko 2.000 Albanaca, ne računajući ovde veliki broj nestalih osoba“.\nDalje, prema kosovskim udžbenicima, tokom dva i po meseca NATO bombardovanja „srpska vojska ubila je oko 15.000 Albanaca“, dok, recimo, Kosovo Memory Book 1998 – 2000 sadrži podatke o ukupno 7864 albanskihe žrtve stradale u periodu od januara 1998. do decembra 2000. godine. Prema tome, zaključuje Gaši, kosovski i srpski udžbenici preuveličavaju zločine „druge strane“ i time stvaraju prostor za iskrivljeno razumevanje ovih događaja.\nKada je reč o civilnim žrtvama NATO bombardovanja na prostoru SRJ, tokom 78 dana NATO bombardovanja, prema srpskim udžbenicima, „ubijeno je između 1.200 i 2.500 civila“, kako navode Đurić i Pavlović. Međutim, u tabeli o civilnim žrtvama koja je data uz tekst, navedeno je 347 stradalih civila. Od toga, samo za njih 60 koje su ubile NATO snage u blizini Đakovice se kaže da su u pitanju Albanci, dok se za 50 civila ubijenih u selu Lužane kod Podujeva, 30 u blizini Peći i 87 u selu Koriša kod Prizrena, ne navodi njihov albanski etnicitet.\nSlično tome, nema pomena ni o napadu NATO snaga na zatvor Dubrava, u kojem je ubijeno 112 albanskih zatvorenika. Ovaj događaj bi mogao biti isključen i zbog toga što je, prema Fondu za humanitarno pravo, njih 29 stradalo od NATO bombi bačenih na zatvor 19. i 20. maja, dok su ostale usmrtile srpske snage 21. i 23. maja 1999. godine. Izveštaj Hjuman rajts voča o stradanju civila tokom NATO intervencije, međutim, pominje između 489 i 528 civila kao žrtve bombardovanja. Prema ovom izveštaju, većina civila poginula je na području Kosova (između 279 i 318 osoba). Broj civila koje su ubile NATO snage stoga je više nego dvostruko uvećan u srpskim udžbenicima. Uz to se neke albanske žrtve ne pominju kao albanske, dok se u kosovskim udžbenicima ove žrtve, ni među Srbima, ni među Albancima - uopšte ne pominju. Takođe, u kosovskim udžbenicima nema pomena o Albancima koje su, pre, tokom, a naročito nakon NATO bombardovanja, ubili pripadnici OVK, a zbog kojih se protiv nekih od njihovih čelnika trenutno vodi proces u Hagu.\nSrpski i kosovski udžbenici daju uprošćeno, jednostrano i međusobno dijametralno suprotstavljeno tumačenje događaja iz devedesetih godina prošlog veka. Pritom, oni su i u suprotnosti sa praktično svim ključnim propisanim ciljevima koje nastava istorije treba da ispuni. Dakle, ne razvijaju ni duh tolerancije, ni kritičko mišljenje, ni kulturu dijaloga. Prethodni analitičari, poput Marijane Tome iz Centra za humanitarno pravo, uz to dodaju da srpski udžbenici nude selektivno i uprošćeno tumačenje događaja i izbegavaju da pripišu bilo kakvu odgovornost predstavnicima srpskog naroda.\nZaključak Dubravke Stojanović, profesorke Filozofskog fakulteta u Beogradu, još je oštriji: „može se reći da udžbenici istorije razvijaju jedan paranoidan model istorijske svesti koji može dati solidnu osnovu za mržnju i prezir prema susednim narodima, čime mogućnosti za dalje nesporazume, sukobe i revanše ostaju trajno otvorene“. Ovaj me sumorni zaključak opominje na jednu Andrićevu misao o tome „da li je duh većine balkanskih naroda zauvek otrovan i da, možda, nikad više neće ni moći ništa drugo do jedno: da trpi nasilje ili da ga čini“.\nGorepomenute strategije pokazuju da mi znamo kako i kakvoj istoriji treba da učimo našu decu, ali smo slabi i neodlučni da te strategije i primenimo. A čini mi se da će samo ako budu podstaknuta da posmatraju stvari iz više uglova, da uče na našim greškama, razlikuju dobre od loših vođa i shvate da smo, kao i svi balkanski narodi, kroz istoriju bili potčinjavani i oslobađani, trpeli i činili nasilje, da i naši najbolji izdanci i najgori zločinci imaju imena i prezimena i ličnu odgovornost, naša deca postati bolji ljudi i građani i da će rasti u kulturi bez mržnje i krvne osvete.


Prirodno-matematički fakultet > Vesti > Najave > Lead up motivacioni seminar\nAIESEC Week - "Lead Up"\nPrihvati izazov, iskoristi mogućnosti - Uči i učestvuj\nLokalna kancelarija AIESEC u Novom Sadu, organizuje projekat "AIESEC Week" koji je namenjen studentima svih fakulteta i godina studija. U okviru projekta održaće se brojne radionice i motivacioni seminar - Lead Up koji je deo projekta Novi Lideri u Beogradu.\nLead Up se održava 13. oktobra na Ekonomskom fakultetu sa početkom u 16 časova i predstavlja motivacioni seminar na kome će učesnici podeliti svoje priče o ličnom i profesionalnom uspehu kao i načinu na koji su došli do svojih ciljeva, a dešava se istovremeno u tri grada Srbije – Nišu, Novom Sadu i Beogradu.\nUčesnici “Lead Up-a” će biti uspešni lideri iz lokalne zajednice\nBoris Malagurski – filmski režiser, scenarista, producent i montažer\nIvana Korom – nosilac TEDx licence\nDragana Đermanović – predsednica sekcije za online PR Društva Srbije za odnose sa javnošću\nVedran Rašić – Predsednik AIESEC-a Novi Sad\nPrijave za seminar možete pronaći na\nOdmah nakon završetka seminara, 13. oktobra, AIESEC Novi Sad će održati prezentaciju "Upoznaj AIESEC" na kojoj će svi zainteresovani studenti moći da saznaju nešto više o samoj organizaciji, mogućnostima učlanjenja kao i načinima na koji AIESEC funkcioniše. Takođe, kada postanu članovi organizacije, studentima se pružaju razne mogućnosti, a neke od njih su: rad u internacionalnom timu, sticanje praktičnih veština kao što su javni nastup, tajm menadžment, organizacija rada, strateško planiranje kao i odlazak na stručnu ili volontersku praksu u neku od 113 zemalja.\nSa više od 86000 članova na 2400 univerziteta, AIESEC je vodeća svetska studentska organizacija koja omogućava mladim ljudima da otkriju i razviju svoje potencijale i time naprave pozitivnu promenu u svom okruženju i društvu.


Ministarstvo zdravlja: Očekuje se smanjenje broja zaraženih koronavirusom - Gorapress.net\n07.08.2020. u 18:20\nPortparol Ministarstva zdravlja Faik Hoti ocenio je da će mere vlade u najskorije vreme dati rezultate i da se očekuje smanjenje broj zaraženih koronavirusom, objavila je Gazeta Ekspres.\n"Imali smo trend pada, nadamo se da nije bilo promena i da ćemo kada se objave rezultati, imati niže cifre od onih koje su bile proteklih dana", rekao je Hoti.\nPrema njegovim rečima od sredine ovog meseca očekuje se da stignu još tri uređaja za testiranje i da je to donacija SZO, a u planu je kupovina još sedam uređaja koji će biti prosleđeni regionalnim centrima.\nHoti je dodao da će ovi uređaji koštati oko 2 miliona evra. On je potvrdio i da su od privatnih institucija stigle 103 prijave za obavljanje testova na koronavirus.\n"Sve one institucije koje ispunjavaju kriterijume uradiće stereološke, ali i PCR testove", rekao je Hoti.\nPortparol Ministarstva zdravlja kaže da će ove godine, biti naručeno i više sezonskih vakcina protiv gripa.\n"Obično naručujemo 100.000 vakcina protiv sezonskog gripa godišnje, ali ove godine planiramo da obezbedimo oko 500.000 vakcina za ugrožene grupe. Ako kovid-19 vakcina izađe na tržište, Kosovo ima za cilj da obezbedi oko milion vakcina", poručio je Hoti.


Obaveze jedne kume na venčanju - Korak do venčanja\nDatum: 27. 05. 2014. Kategorije: Saveti za goste, Saveti, Običaji i tradicija, Ceremonija\nPomoć oko odabira cipela, nakita, šminke i frizure ... stajlinga u celosti\nSavet: Pronađite neke zanimljive fotografije sa različitim nijansama i jačinom šminke i diskutujte o tome šta ona voli, na taj način će moći da sagleda sve opcije. Saznajte koje su najbolje prodavnice, frizeri i šminkeri i raspitajte se o tome šta nude i kakve su cene. Budite spremne da obiđete sto prodavnica kako bi odabrale adekvatne cipele ali takođe budite tu kao podrška kad ide na probu frizure ili šminke.\nPomoć oko odabira dekoracije, restorana, muzike...\nSavet: Možete joj poslati linkove sa zanimljivim predlozima za dekoraciju, napravite zajedno spisak koji restorani i bendovi mogu biti odlična opcija. Potražite na internetu da li postoje neki popusti koji će joj pomoći da uštedi i uklopi se u budžet. Ukoliko mlada ima u planu da sama radi dekoraciju ili pravi pozivnice, možete joj ponuditi svoju pomoć, pa makar to značilo da joj samo pravite društvo.\nPomoć oko crkvenog venčanja\nSavet: Budite joj pri ruci ukoliko joj zatreba svedok za predbračni ispit za Crkveno venčanje ili da se odnese kopija lične karte u Opštinu za građansko venčanje. Raspitajte se šta je sve potrebno od dokumentacije ili saznajte kakva su tuđa iskustva sa crkvom i koji se to običaji poštuju danas. To će joj puno uštedeti vreme, pogotovo ukoliko ima stresan posao i malo slobodnog vremena na raspolaganju.\nOrganizacija ume da bude zahtevna, tako da se trudite da joj budete dostupne i to joj napomenite, ali imajte u vidu da postoje mlade koje vole većinu ovih stvari da urade same ili u dogovoru sa svojim dragim.\n2. Pomoć oko organizacije devojačke večeri\nPostoji verovanje da je kuma ta koja ima za obavezu da organizuje devojačko veče za buduću mladu. Važno je da tu odluku donesete skladno svojim mogućnostima ali i u dogovoru sa mladom. Sve više mladih ne poštuje običaje i vole da organizuju sve po svojoj želji i meri. Saznajte nešto više o tome u prethodnom postu 6 predloga za devojačko veče koji garantuju dobar provod i Saveti za tvoje savršeno devojačko veče . Pronaćićete savete koji će vam pomoći da se odlučite za najbolju opciju i svi zajedno uživate u poslednjim devojačkim danima.\nPogledajte naše predloge šta možete da obučete za venčanje i koji detalji su u trendu ove sezone.\nTags: kuma, kuma nije dugme, kumine obaveze, obaveze jedne kume, običaji, pomoć oko mlade\n4.1/5 ocena (8 glasova)


Izložba staparskog i pirotskog ćilima - Pirot Plus Online\n21. februar 2015. 07:00 Društvo Pirot Plus Online\nU okviru ostvarene saradnje između NALED-a i Zadruge „Damsko srce“ u Galeriji „Čedomir Krstić“ 05. marta biće otvorena velika izložba na kojoj će biti po prvi put zajedno prikazani staparski i pirotski ćilim.\nInicijativa za ovu saradnju pokrenuta je prošle godine sa ciljem da se doprinese očuvanju staparskog ćilima iz Sombora uz pomoć pirotskih tkalja koje bi prenele somborskim tkaljama malo svog iskustva i znanja kako da se staparski ćilim oživi, rekla je Violeta Jovanović, izvršni direktor NALED-a.\n- NALED podržava niz aktivnosti koje se sprovode na lokalu, jedna od aktivnosti je kroz organizaciju etno mreža čiji sam ja predsednik Upravnog odbora. To je nacionalno udruženje koje okuplja proizvođače rukotvorina, a inicijativa koja je pokrenuta prošle godine ima za cilj očuvanje staparskog ćilima. Zahvaljujući ovoj saradnji koju imamo sa Opštinom Pirot i Zadrugom „Damsko srce“ inicirali smo „bratimljenje“ ove dve sredine da bismo dobili malo tog iskustva, znanja, da bismo dobili savete od pirotskih tkalja kako da se staparsko ćilimarstvo oživi i ponovo pokrene jer je 1996. godine staparski ćilim zadnji put skinut sa razboja, objasnila je Jovanovićeva.\nInicijativu je pokrenuo NALED, ali je pokrovitelj Ambasada Australije, a na predstojećoj izložbi biće prikazana i postavka motiva koji su izrađivali Australijski domoroci, Aboridžini, tako da bi to, prema rečima Jovanovićeve, bilo predstavljanje one najlepše tradicije koju mi imamo u Srbiji i koju Australija čuva kod sebe.


Razvoj novih proizvoda ili unapređenje postojećeg proizvoda odnosi se na celokupan proces lansiranja proizvoda na tržište. Ovo se odnosi i na lansiranje modifikovane verzije postojećeg proizvoda ili usluge, ili plasman postojećih proizvoda na nova tržišta. Ove aktivnosti uključuju identifikovanje potreba tržišta, pripremu koncepta proizvoda/usluge, izradu mape plasmana proizvoda, plasman na tržište, i prikupljanje povratnih informacija sa tržišta nakon toga.\nNe postoji jedna funkcija ili jedna osoba koja sprovodi celokupan proces. U svakoj kompaniji, bilo da se radi o novoosnovanoj kompaniji ili velikoj korporaciji, Product Development pravi sinergiju između više odeljenja kao što je dizajn, projektovanje, proizvodnja, marketing, UI/UX i slično. Svaka grupa čini važnu sponu u procesu definisanja, dizajna, izrade, testiranja i plasmana proizvoda/usluge.\nNaš primarni zadatak je da povežemo sve ove grupe i da ih vodimo kroz proces do njegovog cilja, odnosno do uspešnog plasmana. Nakon toga, planski vršimo primopredaju odgovornosti na svaki tim kako bi oni samostalno mogli da nastave dalju komercijalizaciju proizvoda/usluge u budućnosti. Na ovaj način vaša kompanija obezbeđuje uspeh na tržištu.\nProces razvoja proizvoda ima nekoliko ključnih faza do plasmana na tržište:


LG LED monitor 29UC88-B - Idealno.rs\nPočetna / Računari i oprema / Slika i zvuk / Monitori / LG LED monitor 29UC88-B\nMaksimalna rezolucija 2560x1080dpi\nVeličina tačke 0.2628mm\nPovezivanje HDMI, DisplayPort\nUgrađeni zvučnici Da, 2x7W\nVESA Montaža 100x100mm\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za LG LED monitor 29UC88-B i izberi najbolju. Monitori iz kategorije Slika i zvuk je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda LG 29UC88-B i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda LG. Opis i tehnički podaci proizvoda LG 29UC88-B se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. LG LED monitor 29UC88-B je dostupan u prodavnici Duocom po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za LG LED monitor 29UC88-B proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za LG 29UC88-B je simbolična, zato se pre kupovine na stranici internet prodavnice uveri da je proizvod isti, sa jednakim karakteristikama.\nod 72.150,40 DIN


Murinjo uzvratio "fudbalskim Ajnštajnima" - Sportske.net\nMurinjo uzvratio "fudbalskim Ajnštajnima"\nMančester Junajted je nakon tri vezana poraza došao do trijumfa, a Murinjo je imao šta da kaže onima koji ga osporavaju.\nLiga kup - Siti ide na Junajted, Totenhem na Liverpul!Junajted se mučio, Siti nastavlja sa pobedamaMurinjove metode - Priprema za meč na parkinguTeške reči - Ibra je kao čunj!Ves Braun u Blekburnu\nDoživeo je Junajted najpre poraz u gradskom derbiju od Sitija, onda je usledio šokantan poraz u Ligi Evrope od Fejenorda, da bi "Đavoli" još jednom neprijatno iznenadili svoje navijače u petom kolu Premijer ligi protiv Votforda.\nKrenulo je odmah sa "smenjivanjem" Murinja i sa pričama da "nije dorastao zadatku", a portugalski strateg je imao šta da kaže onima koji ga kritikuju, nakon prekida niza loših rezultata, pobedom u Liga Kupu nad Nortemptonom.\n"Znam da su neki fudbalski Anjnštajni, a fudbal ih je pun, pokušavali da obrišu 16 godina moje karijere", počeo je Murinjo.\n"Pokušali su da izbrišu i neverovatnu istoriju Mančester Junajteda i fokusiraju se na jednu lošu nedelju sa tri slaba rezultata.\nAli, to je novi fudbal, pun je Ajnštajna", dodaj je Portugalac.\n"Razumem nezadovoljstvo kod navijača rezultatima iz prethodne nedelje u potpunosti, ali sam uveren da će na narednom meču, koji igramo kod kuće, biti tu za tim, kao što su uvek i bili", rekao je Žoze Murinjo.\nPodsetimo i da je Mančester trijumfom nad Nortemptonom izborio nastavak takmičenja u Liga Kupu, a u narednom kolu će koplja ukrstiti sa gradskim rivalom, Mančester Sitijem. Više o svim parovima naredne faze ovog takmičenja OVDE.


Patrijarha u Sarajevu dočekao vođa četnika sa Grbavice: “Još uvijek sam raspoložen za ubijanje” – SNEWS\nBy SNews 17. Oktobra 2021. 192\nUsred Sarajeva sinoć je patrijarha Porfirija dočekao i četnički pop i komandant Vojislav Čarkić, poznatiji kao Pop Žućo, koji je u jednom poslijeratnom intervjuu kazao “još uvijek sam dobro raspoložen za ubijanje ljudi”.\nKako prenosi portal faktor.ba, on je blagosiljao oružje kojim se pucalo po Sarajlijama i terorizirao se grad, a i sam je učestovao u snajperisanju. Bio je komandant jednog četničkog bataljona na Grbavici tokom opsade Sarajeva.\n“U ratu sam uvijek bio Hristov vojnik, ratnik srpskog naroda, autentični četnik”, govorio u jednom intervjuu za AJB koji je zaključio riječima “Sad sam u penziji, ali sam još uvijek dobro raspoložen za ubijanje ljudi. Ne žalim ni za čim, sve što sam učinio bila je božja zamisao”, prenosi ovaj bosansko-hercegovački portal.\nPop Žućo rođen je 1937. godine u Sarajevu. Danas živi u Miljevićima, u Istočnom Novom Sarajevu, podsjeća portal faktor.ba.\nNjegov susret sa patrijarhom Porfirijem zabilježen je i na video snimku agencije Fena.\nTagovi: patrijarh Portfirije pop Žuća Sarajevo Vojislav Čarkić


Sedam faza pristupanja EU: Ovako Francuska želi da reformiše proces - Progovori o pregovorima\nSedam faza pristupanja EU: Ovako Francuska želi da reformiše proces\nBRISEL – Dvadeset godina nakon što su priznale evropsku perspektivu zemalja Zapadnog Balkana, njihova transformacija je prespora i zato je neophodno reformisati trenutni proces pristupanja, navodi se u dokumentu koji Francuska deli sa zemljama članicama EU, koji je objavio Politico.\nEvropska komisija bi trebalo da formuliše predloge kojima se definiše nova metodologija vođenja pregovora sa zemljama kandidatima do januara 2020. godine, navedeno je u dokumentu.\nUmesto trenutnih 35 pregovaračkih poglavlja, Francuska predlaže sedam faza procesa pristupanja koje odgovaraju poglavljima. Svako od poglavlja predstavlja blok evropskih politika u koje će se postepeno uključitivati zemlje kandidati.\nPreostala tri principa koja predlaže Francuska predviđaju strože uslove pregovora, opipljivije koristi za zemlje-kandidate, kao i reverzibilnost.\nOd šest zemalja Zapadnog Balkana, samo su Crna Gora i Srbija započele svoje pregovore o pristupanju. Na početak pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, Francuska je prošlog meseca stavila veto. Pariz je svoj potez opravdao potrebom da se reformiše pregovarački proces, što je rezultiralo dokumentom od dve i po stranice, čiji detalji su od danas dostupni javnosti.\nSedam faza: od vladavine prava do spoljnih poslova\nPrema predlogu, prva faza pregovaračkog procesa odnosila bi se na vladavinu prava, osnovna prava, pravdu i bezbednost, a ta faza bi ostala relevantna za napredak u svim narednim oblastima, slično sadašnjim „prvim principima“.\nDruga faza tiče se oblasti kao što su obrazovanje, mladi, kultura, telekomunikacije, energija i životna sredina, dok treća faza obuhvata zapošljavanje, socijalnu politiku i konkurentnost.\nEkonomska i finansijska pitanja bila bi obuhvaćene četvrtom fazom, dok bi unutrašnje tržište i poljoprivreda bili razmatrani u okviru pete faze.\nNa kraju, u okviru šeste faze razgovaralo bi se o spoljnim poslovima, a druga pitanja, uključujući poglavlje 35, deo su sedme i poslednje faze.\nZavršetak pregovora u svakoj fazi trebalo bi kandidatima da omogući učešće u programima EU, uključivanje u određene sektorske politike i, prema potrebi, imati koristi od određenih ciljanih finansiranja. Na primer, završetak druge faze omogućio bi kandidatu da učestvuje u programu Erasums plus, Evropskom istraživačkom prostoru i Transevropskim mrežama.\nStroži uslovi, veća finansijska podrška i reverzibilnost\nDrugi princip francuskog predloga odnosi se na kriterijume za prelazak iz jedne faze u drugu. Naglašava se da bi ovo moglo biti zasnovano na pokazateljima koje su postavile Evropska unija i ostale međunarodne organizacije, kao što su Savet Evrope, GRECO i OECD.\nNeophodno je da građani regiona osete opipljivije koristi, predviđa se u trećem principu francuskog predloga. Ovo podrazumeva veću finansijsku podršku i mogućnost da se zemlje kandidati kvalifikuju za strukturne fondove.\nKonačno, četvrti princip se bavi verovatno najkontroverznijim pitanjem – reverzibilnošću celog procesa. Francuska predlaže da kandidat koji više ne ispunjava određene kriterijume ili prestane da ispunjava preuzete obaveze, postepeno gubi svoja stečena prava.\nTakođe se predlaže da se održava godišnji sastanak Evropskog saveta sa šefovima država i vlada zemalja Zapadnog Balkana, kako bi se rešilo pitanja od zajedničkog interesa.\nPosvećenost EU perspektivi regiona i vremenskom okviru\nU uvodu dokumenta, Francuska pokušava da odagna bilo kakvu ideju da nudi manje od konačnog članstva u EU za zemlje Zapadnog Balkana.\n„Čvršće veze između Evropske unije i zemalja Zapadnog Balkana i njihovo efikasno pristupanje nakon što se Evropska unija reformiše i postane efikasnija i odgovornija za svoje države članice i zemlje kandidate, takođe će učiniti Evropu suverenijom i ujedinjenijom“, navodi se u dokumentu.\nMeđutim, ne postoje rokovi do kojih bi se mogao očekivati završetak reforme EU. Jedino što se pominje jeste da bi Savet trebalo da predloži Komisiji da do januara 2020. formuliše predloge za definisanje nove metode pre objavljivanja sledećeg paketa za proširenje.


termolektrane Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "termolektrane"\nZbog pravila EU gasi se deset blokova u termoelektranama\nby bifadmin 23. jula 2020.\nInicijativa zatvaranja sprovodi se na osnovu EU Direktive o velikim ložištima, navodi se u izveštaju Praćenje energetske tranzicije (Energy Transition Tracker), prenosi portal Balkan green energy news.\nKako stvari stoje, trajni prekid rada čeka dve srpske elektane, Kolubaru A i Moravu i privremeni prekid rada crnogorske TE „Pljevlja“.\nObjašnjava se da je gašenje deset blokova način da se ne prekorače dozvoljene granice emisije štetnih gasova sumpor-dioksida, azotnih-oksida i prašine iz postojećih elektrana.\nDirektiva ne nameće gašenje svih ložišta u elektranama, ali ih ograničava na 20 hiljada kilovat-sati od početka 2018. do kraja 2023. godine.\nUsvojen Nacionalni plan smanjenja emisija\nPrva elektrana koja bi mogla da bude isključena sa mreže je TE „Pljevlja“ u novembru ove godine.\nDruga na spisku je TE Kolubara A, gde se u avgustu 2021. gase tri bloka, a treća je TE Kakanj u BiH koja gasi blok 5 dogodine u oktobru.\nU BiH bi trebalo da se zatvori i TE Tuzla, njen blok 4 u julu 2022. godine, a blok 3 u aprilu 2023.\nU Srbiji je blizu kraj radnog veka i TE Morava, njeno zatvaranje se očekuje u junu 2022.\nPotpuni kraj rada TE Kolubara A trebalo bi da bude u decembru 2023.\nČetiri ugovorne strane – BiH, Kosovo*, Severna Makedonija i Srbija, odlučile su se da iskoriste još jedan model za primenu Direktive EU o proivodnji energije.\nZato je usvojen Nacionalni plan smanjenja emisija (NERP), kojim se postavljaju gornje granice emisije za određenu grupu postrojenja.\nPoštovanje Direktive se u tom slučaju proverava na nivou cele grupe.\nPrema podacima iz 2019. godine, emisije su u većini slučajeva veće od onih koje su zacrtane u planovi NERP, zaključuje se u izveštaju Praćenje energetske tanzicije.\nIzvor: Nova ekonomija-balkangreenenergynews.com\n23. jula 2020. 0 komentar


Temperatura vazduha u Zrenjaninu poslednjih nekoliko dana približavala se tridesetom podeoku na Celzijusovoj skali.\nDanas, 6. aprila u 13 časova iznosila je 26 stepeni. Podaci meteorološke stanice u Zrenjaninu govore da je u poslednjih pet dana zabeležena prosečno najviša temperatura u poslednjih 10 godina i ona iznosi 16,4 stepena Celzijusa.\nNajniža prosečna temperatura u prvih pet dana aprila bila je 2013. i iznosila je 6,2 stepena dok je 2015. iznosila 7,2. Jednocifren broj za prosečnu temperaturu u prvih pet dana aprila zabeležen je još samo 2008. kada je bilo 9,7 stepeni. Koliko je ovogodišnji prosečni rekord za prve dane aprila visok, govori i podatak da je sledeći najviši prosek iznosio 14,7 i to 2014. godine.\nNajtopliji mesec april u poslednjih 10 godina gledajući prosek bio je 2009. kada je srednja izmerena temperatura iznosila 15 stepeni dok je prošle godine taj prosek bio najniži u protekloj deceniji i iznosio je 12 stepeni. Najviša izmerena temperatura u mesecu aprilu u poslednjih 30 godina zabležena je 30. aprila 2013. i iznosila je 31,4 stepena dok je „najhladnije“ bilo 6. aprila 1991. sa 20,2 stepena. Trideseti podeok u aprilu temperatura je prelazila još samo 30. aprila 2003. kada je izmereno 30,1 C.\nHeliograf meteorološke stanice zabeležio je ovog 6. aprila 10 sunčanih sati odnosno budući da nije bilo oblačnosti da nam je Sunce sijalo od samog izlaska u 7 sati pa sve zalaska u 17 sati.\nUskršnji aranžmani nikad povoljniji - rezervacije do 10. aprila


Gosti iz zemalja Golfskog zaljeva oduševljeni BiH – Informer\nGosti iz zemalja Golfskog zaljeva oduševljeni BiH\nTuristička agencija Relax Tours, Turkish Airlines i Udruženje turističkih agencija BiH organizirali su svojim partnerima, najuglednijim turoperatorima iz zemalja Golfskog zaljeva promotivno putovanje po Bosni i Hercegovini.\n“Naši gosti iz Kuvajta, Katara, Omana i Ujedinjenih Arapskih Emirata ostat će u BiH do 3. oktobra. Jučer su na Sarajevski aerodrom stigla 22 turoperatora sa 18 predstavnika medija i već su obišli Konjic, Mostar… Posebno su oduševljeni Mostarom. Cilj promotivnog putovanja je upoznavanje s turističkim kapacitetima naše zemlje u aktiviranju dovođenja gostiju s njihovog područja”, rekla je za Dnevni avaz Minka Jašarević, direktor Relax Toursa.\nPromotivnom putovanju po našoj zemlji prisustvovat će i ugledni gosti iz društveno-političkog života BiH, a za 2. oktobar najavljena je gala večera, koja će biti održana u klubu Coloseum u Sarajevu.\nNakon što je izboden u centru Banja Luke: Zdravko Kalabić van životne opasnosti


Asfaltiranje nekategorisanih puteva u Drenu i Grabovcu\nPogodni vremenski uslovi su ove nedelje bili na strani meštana i Javnog preduzeća za izgradnju\nPlan Javnog preduzeća za izgradnju „Obrenovac“ u proteklim danima podrazumevao je asfaltiranje nekategorisanog puta u Filipovića kraju u Mesnoj zajednici Dren. Taj plan je i sporveden u delo, a za to su se pobrinuli radnici „Šumadija puta“.\nPosle aktivnosti u Drenu, mehanizacija se preselila u Mesnu zajednicu Grabovac, gde su izvođeni radovi na izradi asfaltnog sloja u Kojića kraju.\n„Hteo bih da napomenem da se paralelno sa ovim radovima izvode i radovi na ojačanju kolovozne konstrukcije u Senića kraju, u Donjem kraju Grabovca. Ti radovi obuhvataju iskop bankina, ojačanje bankina i nakon tih radova će se izvršiti ojačanje kolovoza po celokupnoj širini. Shodno vremenskim uslovima koji su veoma pogodni i dokle god oni budu takvi, Javno preduzeće za izgradnju sprovoditi svoje aktivnosti po planu“, rekao je Goran Ćirić, šef saobraćajne službe Javnog preduzeća za izgradnju „Obrenovac“.\nŽeljko Topalović, zamenik predsednika Saveta MZ Grabovac, naglasio je da su meštani decenijama čekali asfalt u ovom delu sela. On je izrazio zadovoljstvo zbog svih aktivnosti, zahvalio se Gradskoj opštini Obrenovac i predsedniku Čučkoviću na razumevanju, ali i ispunjenim obećanjima.\nRaspored Javnog preduzeća za izgradnju „Obrenovac“ kaže da će u narednom periodu biti asfaltirani i putevi u Zvečkoj, Velikom Polju, Stublinama, Trestenici, Piromanu i Broviću


Obilježen Dan prvačića na koševskom stadionu – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 25. 09. 2009 25. 09. 2009 od sarajevo.co.ba\nObilježen Dan prvačića na koševskom stadionu\nOpćina Centar na početku svake školske godine organizira druženje sa svojim prvačićima.\nNa koševskom stadionu “Aism Ferhatović Hase” je 23. septembra 2009. godine održana tradicionalna manifestacija “Dan prvačića”. Na velikom travnatom terenu, uz pjesmu i igru, družilo se 574 učenika prvih razreda iz 11 osnovnih škola sa područja središnje sarajevske općine.\nNačelnik Općine Centar Dževad Bećirević je pozdravio prvačiće i njihove roditelje i nastavnike, i djeci poželio sretan i uspješan početak školovanja.\n“Prije dvadeset godina Generalna skupština Ujedinjenih naroda je usvojila Konvenciju o pravima djeteta, koja im daje pravo na život bez diskriminacije, uz igru i učenje”, rekao je načelnik općtine Centar u pozdravnom govoru prvačićima, roditeljima i nastavnicimam dodavši kako “Konvencija” obavezuje roditelje, nastavnike i državne organe da rade u interesu djece, te da će se on lično boriti za ostvarenje prava djeteta.\nMališani su uživali pjevajući dječije pjesmice dok su ih zabavljali glumci obučeni kao klovnovi.\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno Centar (opština),djeca,Koševo,obrazovanje\nNazad Sjedeća odbojka: BiH protiv Rusije za šesti evropski naslov\nNaprijed Građani uredili plato Babića bašte


Naš klub je tokom reprezentativne pauze imao devetoricu fudbalera koji su nosili dres nacionalnih timova svojih država, kao i dvojicu igrača koji su bili pozvani, ali nisu zabeležili nastupe.\nPoziv za dres sa nacionalnim grbom Srbije, dobili su Marko Gobeljić, Milan Rodić, Nemanja Milunović i Milan Pavkov. Naš odbrambeni trio je zabeležio nastup u prijateljskom susretu protiv Paragvaja, a Rodić je asistirao za pobednički pogodak selekcije koju sa klupe predvodi Ljubiša Tumbaković (1:0). Napadač našeg tima je meč sa Paragvajem posmatrao sa klupe, kao i kvalifikacioni duel sa Litvanijom, a bez minuta u tom meču su ostali i naši defanzivci.\nEl Fardu Ben je nastavio da pogađa za Komore, a ovog puta je bio precizan u prijateljskom susretu protiv Gvineje (1:0), što je deveti pogodak za našeg ofanzivca u dresu nacionalnog tima.\nFenomenalan je bio i Milan Borjan u pobedi Kanade nad Sjedinjenim Američkim Državama. Njegov nacionalni tim slavio je rezultatom 2:0 i pobedio "komšije" posle više od 30 godina, a Borjan je bio siguran i ostao nesavladan u istorijskom trijumfu Kanade.\nMiloš Degenek je bio veoma zapažen akter u pobedi Australije nad Kineskim Tajpehom (7:1), dok je utakmicu sa Nepalom presedeo na klupi.\nU mladoj reprezentaciji naše zemlje, standardan je bio Njegoš Petrović. Odigrao je svih 180 minuta u trijumfu protiv Bugarske (1:0) i porazu od Poljske (0:1). Veljko Nikolić je oba meča posmatrao sa klupe, dok je Željko Gavrić, naš biser koji se kali u dresu Grafičara, ušao u igru u duelu sa Bugarskom.\nPunu minutažu imao je Nikola Krstović u porazima mlade reprezentacije Crne Gore od Severne Makedonije (1:2) i od Španije (0:2).


Urban BUG :: Magazin :: Art Area :: Svečano otvoren 12. Merlinka festival\n„Festival Merlinka od samog osnivanja daje doprinos ne samo afirmisanju osetljivih društvenih pitanja, već i boljem pozicioniranju naše zemlje na međunarodnom planu u oblasti kulture, kao države i društva koji neguju demokratske vrednosti i poštuju slobodno izražavanje svakog građanina." Ona je ukazala i na to da je veoma bitno da se tokom pandemije održavaju kulturne manifestacije. „U vreme pandemije izazvane korona virusom, koja je stopirala ili odložila mnoge događaje u čitavom svetu, vrlo je važno da kulturni život Srbije nastavlja da živi i kroz filmske manifestacije koje, poput festivala Merlinka, odlikuje raznovrsnost umetničkog izraza. Želim vam da nastavite putem promovisanja jednakosti i povećanja vidljivosti tema koje na globalnom planu sve više dobijaju na značaju."\n„Za dvanaest godina postojanja Merlinka festival se suočavao sa mnogim poteškoćama, od otkazivanja, pomeranja i pretnji do finansijskih problema, te nam organizovanje festivala u doba korone nije palo preterano teško, jer je Merlinka svake godine festival na rubu nervnog sloma! Raduje činjenica da imamo bogat program i da našim gledaocima nudimo beg od koronične stvarnosti kroz zanimljive priče LGBT ljudi iz svih krajeva sveta. Najveća radost je da ove godine imamo do sada najveći broj domaćih filmova i nadamo se da će u budućnosti taj broj samo rasti."\nFestival je otvorila naša poznata glumica Jelena Stupljanin, koja tumači jednu od uloga u litvanskom filmu „Advokat" reditelja Romasa Zabarauske, prikazanom nakon ceremonije svečanog otvaranja.\n„U filmu „Advokat" ja ne igram veliku ulogu, zapravo se moj lik pojavljuje samo u jednoj sceni. Ali, kao i u životu, skup scena vode do životnih promena, pa ćete tako u okviru ovog festivala gledati mnogo scena satkanih u filmove koje znače život, koje znače važne promene, na bolje ili na gore", rekla je Jelena Stupljanin i dodala: „Kao što filmovi i treba da budu, nadam se da će vas inspirisati i učiniti i vaš život lepšim i ispunjenijim, posebno u vremenu u kojem živimo. U to ime, i sa velikim zadovoljstvom, svečano proglašavam 12. Merlinka film festival otvorenim!"\nOsim u Litvaniji, film „Advokat" sniman je i u Beogradu. To je priča o korporativnom advokatu iz Litvanije koji preko interneta upoznaje sirijskog izbeglicu zaglavljenog u Beogradu i zaljubljuje se u njega. Između njih se razvija iznenadna veza što dodatno produbljuje njihov odnos i testira lične i fizičke granice.\nOvogodišnje izdanje festivala pod sloganom „Festival na rubu nervnog sloma" održaće se od 3. do 6. decembra u Domu omladine Beograda, uz poštovanje svih mera Vlade Republike Srbije i Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti Covid-19. Tokom četiri festivalska dana premijerno će biti prikazano više od 80 igranih, dokumentarnih i kratkih LGBTQ filmova, a publika će i ove godine imati priliku da glasa za najbolji ultra kratki film u trajanju do 5 minuta.


Muzika i Velika Britanija: 11 rok i pop himni koje nikad nisu završile na top listama - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Muzika i Velika Britanija: 11 rok i pop himni koje nikad nisu završile na top listama\n0Piše: BBC News na srpskom 16. oktobra 2020. 20.42\nSmrt australijske pevačice Helen Redi dovela je do velike rasprave o njenoj feminističkoj himni iz 1972. godine „I Am Woman“.\nDženi Marej čak ju je izabrala kao muziku za izlazak sa scene u njenom poslednjem pojavljivanju u „Ženskom satu“.\nUvodni kuplet glasi: „I am woman, hear me roar / In numbers too big to ignore.“\nU fotografijama: Ostrvo Vajt 1970. – sećanje na Dorse, Džimija Hendriksa i Džoni Mičel\nIako je bila broj jedan u Americi, potpuno je podbacila u Velikoj Britaniji, i po prvobitnom objavljivanju, i ponovo 1975. godine, kad je još jednom izdata u pokušaju da se unovči dospevanje Redi u top pet sa „Angie Baby“.\n1) „Ring of Fire“ – Džoni Keš (1963)\nIgrač kriketa Endrju Flintof čak ju je odabrao za svoj disk „Pesama za pusto ostrvo“.\nMeđutim, „Ring of Fire“ Džonija Keša ipak nikad nije dospela na britansku top listu.\n2) „Fun, Fun, Fun“ – The Beach Boys (1964)\n„Fun, Fun, Fun“ je bio promašaj, promašaj, promašaj kad je objavljen u martu 1964. godine.\nOva posveta „gluvarenju na štandu za hamburgere“ bila je pesma koju su The Beach Boys svirali najčešće tokom svetske turneje 2018. godine, uključujući na sva četiri koncerta u Velikoj Britaniji – iako Britanija opsednuta Bitlsima i Stonsima nije numeri iskazala nimalo ljubavi kad se prvi put pojavila.\nMajk Lav, koji je pevao originalni vokal, vratio se na scenu sa 55 godina. Mozak ne uspeva da prihvati koliko godina ima sada Ćale koji je „took the T-bird away“.\n3) „I’ve Never Loved A Man (The Way I Love You)“ – Areta Frenklin (1967)\nKad joj je ugovor istekao 1966. godine, novi ugovor je potpisala za Atlantik Rekords, otputovala u Masl Šouls, u Alabami, i snimila „I Never Loved A Man (The Way I Love You)“.\nMesec dana kasnije njena obrada pesme „Respect“ Otisa Redinga izdata u žurbi stigla je do broja deset u Velikoj Britaniji, otpočevši decenije i decenije uspeha u Britaniji za Kraljicu soula.\n4) „Say It Loud, I’m Black and I’m Proud“ – Džejms Braun (1968)\nIzmeđu 1966. i 1976. godine, njegovih verovatno najplodnijih godina, Braun je dospeo na britansku Top 40 samo jednom, sa „Get Up I Feel Like A Sex Machine“, jedva stigavši do 32. mesta.\nBiće potrebna pomoć teške kategorije u vidu pojavljivanja u filmu Roki IV pre nego što bude dospeo na britanski Top 10, sa „Living In America“.\n5) „Moondance“ – Van Morison (1970)\nDecenijama je najslavnija pesma Van Morisona koja nikad nije dospela na top liste bila „Brown Eyed Girl“.\nTo onda sada ostavlja „Moondance“ najpoznatijim fantastičnim singlom Van Morisona koji nikad nije postao hit.\n6) „Do The Strand“ – Roxy Music (1973)\n„Do The Stand“ bila je numera koju je bend Brajana Ferija izveo na televiziji da bi reklamirao njihov drugi album For Your Pleasure. Ali, kao što je bio običaj u to vreme, pesme sa albuma nisu objavljene kao singlovi.\nNegde u isto vreme, Roxy Music je objavio nealbumsko izdanje pesme „Pyjamarama“, koja je završila u top 10.\n„Do The Strand“ na kraju jeste bio objavljen kao singl da bi promovisao njihov Greatest Hits iz 1977. godine, mada je promašio sve liste, zbog čega je ispao sve samo ne jedan od njihovih najvećih hitova.\n7) „Cat’s In The Cradle“ – Hari Čepin (1974)\nOva nostalgična balada, o očevom kajanju, bila je američki broj jedan 1974. godine i jednom je čak rasplakala Homera u Simpsonovima – kad je upotrebljena kao muzika za čekanje na dežurnoj telefonskoj liniji za „nepažljive očeve“.\n8) „Burning Down The House“ – Talking Heads (1983)\nDve godine ranije, ser Tom je objavio singl koji je takođe mogao da bude kandidat za ovu listu: njegovu verziju „You Can Leave Your Hat On“, za saundtrek filma Do gole kože. To je sada redovan sastojak njegovog repertoara uživo, ali tada je potpuno promašio top 75.\n9)„Skinny Love“ – Bon Iver (2008)\nJedna od ključnih pesama nezavisne scene poslednjih 20 godina, briljantna, nežna folk pesma „Skinny Love“ bila je singl koji je doveo Džastina Vernona pred mnogo širu publiku.\n10) „Alright“ – Kendrik Lamar (2015)\nPičfork ju je proglasio najboljom pesmom 2010-tih, ima 247 miliona preslušavanja na Spotifaju, a Kendrik Lamar je imao ukupno 28 hitova u Velikoj Britaniji. „Alright“, međutim, nije bio jedan od njih.\nPesma je 2016. godine osvojila dva Gremija (za najbolju rep pesmu i najbolju rep izvedbu), a opisana je kao pesma koja je ujedinila pokret „Životi crnaca su važni“. Kanal BET čak je sugerisao da bi pesma trebalo da postane moderna crnačka nacionalna himna.\n11) „Lottery (Renegade)“ – K Camp (2019)\nReper iz Atlante objavio je „Lottery (Renegade)“ 2019. godine, ali ona je zaposela dnevne i spavaće sobe širom Velike Britanije početkom ove godine nakon što je pokrenula ogromnu plesačku groznicu na TikToku.\nSvi od Lizo do Mili Bobi Braun snimali su sebe kako učestvuju u „Renegade“ izazovu, koji je osmislila 14-godišnja koreografkinja Džalaja Harmon, a proslavio na društvenoj mreži Čarli D’Amelio.\nBila je to prva pesma koja je iskorišćena u 20 miliona različitih videa na TikToku. Međutim, za razliku od „Savage Love“ Džejsona Derula i Jawsh 685 ili „Say So“ od Doja Cat, nije uspela da se preseli na top liste.


Srbi sa Kosova ne očekuju rešenje u Briselu\nMost u Kosovskoj Mitrovici koji razdvaja grad na sever pod srpskom upravom i jug pod kosovskom, 19. februar 2013.\nSrbi sa Kosova ne očekuju ništa spektakularno od večerašnjeg sastanka državnog vrha Srbije sa visokom predstavnicom Evropske unije Ketrin Ešton\nEštonova 14. marta putuje u Prištinu, a predsednik Skupštine Kosova Jakup Krasnići kaže da tu posetu ne treba doživljavati kao pritisak na Prištinu.\n"Očekujem da državni vrh Srbije ostane dosledan platformi i rezoluciji koju je usvojila skupština Republike Srbije“, izjavio je za Glas amerike član beogradskog tima u razgovorima sa Prištinom iz Gračanice Branimir Stojanović komentarišući večerašnji susret Ketrin Ešton sa predstavnicima vlasti u Beogradu.\n"Ne očekujem ništa spektakularno. Očekujem da se potvrdi još jedanput jasna strategija i plan države u rešavanju problema koji postoje na Kosovu i Metohiji i očekujem da ljudi u međunarodnoj zajednici još bolje vide šta je to što država Srbija želi“, rekao je Stojanović.\nS druge strane predsednik Zajednice srpskih opština Kosova i Metohije, Radovan Ničić smatra da ovaj razgovor neće doneti ništa dobro Srbima i da Evropska Unija u pregovorima Beograda i Prištine sve više ponižava državu Srbiju.\n"Ne očekujem ništa pozitivno oko datuma za koji su i otišli, već ih tamo čeka hladan tuš. Srbi se još uvek nisu dovoljno pokorili po merilima Evropske unije“, rekao je Ničić.\nDirektor Kosovske strateško akcione mreže, koja okuplja preko 100 srpskih nevladinih organizacija, Nenad Rikalo smatra da je ovo još samo jedan u nizu sastanaka o čijem ishodu javnost neće biti upoznata.\n"Iskren da budem čitav proces dijaloga je zamajavanje javnosti. Ta mala grupa ljudi koja se dogovara, ona pre svega praktično drži te informacije za sebe, i javnost ništa ne zna šta se tu priča“, rekao je Rikalo.\nU Prištinu ove nedelje dolazi i visoka predstavnica Evropske unije Ketrin Ešton gde će razgovarati sa premijerom Hašimom Tačijem i liderima kosovskih političkih partija.\nPredsednik Skupštine Kosova Jakup Krasnići smatra da se radi o uobičajenom sastanku Ketrin Ešton sa liderima Kosova.\n“Dolazak visokih zvaničnika Evropske Unije ili bilo koje druge države na Kosovo ne treba da gledamo kao pritisak, već na to treba da gledamo kao na posetu u službi i funkciji procesa kroz koje Kosovo prolazi, a drugo je pitanje kako oni koji upravljaju Kosovom gledaju na to, kao pomoć ili kao pritisak”, rekao je Krasnići.\nSledeća, sedma runda političkog dijaloga Beograda i Prištine biće održana 20. marta u Briselu, a glavna tema razgovora biće Zajednica srpskih opština na Kosovu.


Amerika uvela nove sankcije Rusiji, proterala ruske diplomate - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Amerika uvela nove sankcije Rusiji, proterala ruske diplomate\nSankcije će takođe uticati na sposobnost Moskve da se zadužuje, zabranom američkim finansijskim insitucijama da kupuju ruske obveznice direktno od ruskih institucija, javlja Glas Amerike.\nReč je o prvim merama protiv Moskve zbog napada na softver kompanije „Solar Vinds“ koji je omogućio hakerima da pristupe hiljadama kompanija i vladinih agencija koje taj softver koriste. Američki zvaničnici veruju da je cilj bio da se prikupe vladine poverljive informacije.\nAgencija za sajber-bezbednost i infrastrukturu saopštila je da blisko sarađuje sa partnerskim agencijama u vezi sa nedavno otkrivenim aktivnostima u vezi sa mrežama američke Vlade.\nBela kuća je saopštila da je ruska Spoljna obaveštajna služba (SVR) odgovorna za hakerski napad koji je ugrozio devet američkih federalnih agencija i stotine hiljada kompanija u privatnom sektoru.\nOsim hakerskih napada, američki zvaničnici su prošlog meseca optužili ruskog predsednika Vladimira Putina da je odobrio operaciju čiji cilj je bio da se pomogne Donaldu Trampu da bude ponovo izabran za predsednika, mada nema dokaza da je Rusija ili bilo ko drugi promenio glasačke listiće ili krivotvorio ishod.\nMere, koje su najavljene u četvrtak, obuhvataju uvođenje sankcija protiv šest ruskih kompanija koje podržavaju sajber aktivnosti zemlje, kao i protiv 32 pojedinca i etinteta koji su optuženi za mešanje u prošlogodišnje američke predsedničke izbore, uključujući i širenje dezinformacija.\nKaznene mere uvedene su i protiv osam pojedinaca i entiteta povezanih sa ruskom okupacijom Krima.\nBela kuća je saopštila da su među 10 diplomata, za koje je doneta odluka o proterivanju, predstavnici ruskih obaveštajnih službi.\n“Cilj ovih akcija je da Rusija odgovara za svoje bezobzirne akcije. Delovaćemo odlučno u odgovoru na ruske akcije koje nanose štetu nama ili našim saveznicima i partnerima“, saopštio je američki državni sekretar Entoni Blinken.\nDodao je međutim da će Sjedinjene Države „gde je to moguće, tražiti prilike za saradnju sa Rusijom, sa ciljem da se izgrade stabilniji i predvidljiviji izbori usklađeni sa američkim interesima“.\nBela kuća je takođe navela da Bajden koristi diplomatske, vojne i obaveštajne kanale da odgovori na izveštaje da je Rusija podsticala Talibane da napadaju američke i savezničke trupe u Avganistanu, zasnovane na „najboljim procenama“ obaveštajne zajednice.\n„Bezbednost i dobrobit američkog vojnog osoblja, i naših saveznika i partnera su apsolutni prioritet Sjedinjenih Država“, saopšteno je iz Bele kuće.\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je će uskoro odgovoriti na američke sankcije i da je američki ambasador u Rusiji Džon Saliven pozvan na „teške razgovore“.\n„Takvo agresivno ponašanje će bez sumnje dobiti odlučan odgovor. Vašington bi trebalo da shvati da će neko morati da plati cenu degradacije bilateralnih odnosa“, poručila je portparolka ministarstva Marija Zaharova i dodala da će „za to u potpunosti biti odgovorne Sjedinjene Države“.\nBela kućadiplomateDžozef BajdenRusijaSankcijeVašington\n3 reagovanja na “Amerika uvela nove sankcije Rusiji, proterala ruske diplomate”\n16. aprila 2021. u 08.02\nПраво сваке земље јесте да сарађује или одбије сарадњу како економску тако и сваку другу са било којом другом земљом света.\n16. aprila 2021. u 08.50\nSada će da lete Amerikanci iz Rusije i polako nema ni ambasada ni veza dok ne izbije rat. Amerika i NATO nemaju želju za mir u svetu već samo svoju dominaciju radi krađa resursa tuđih zemalja i parama za lična bogatstva. E pa mislim da će biti na delu ona stara poslovica. Ko drugom jamu kopa sam u nju upadne.\nČiča Mića kaže:\n17. aprila 2021. u 13.09\nPrvo primedba; Hoćete li i matični broj građana za komentar?\nSada Komentar: Izgleda da su prošla ona lepa vremena kada su svet Amerika i Rusija častili predivnim umetničkim ostvarenjima npr.u kinematografiji ili književnosti. Idealista kao ja bi želeli da to bude glavni cilj modernih velesila a ne samo profit profit a ko ne dopusti rat i pustođenje. Kada se američka ambasada obrati sa lepim istorijskim potsećanjima na velikane obe nacije i to na polju nauke i napretka to je lepo pa nekako čovek i zaboravi noviju istoriju . Zašto ne pokušaju te velesile međusobno to isto i da se oslone na stvari koje ih povezuju a ne razdvajaju . Razočaran sam međusobnim odnosom velikih sila koji potiču međusobnu mržnju kod svojih građana a sve navodno zbog građana. Zašto bi američkom građaninu bio pretnja rus sa kavkaza i obrnuto . Političari i državna administracija uz medije su pošast modernog doba . Da i mediji jer ne postoji ni jedan u celom svetu koji ne radi za naručitelja informacije kao normalno i sve administracije kojima bi naručitelj trebao biti svaki građanin a ne neke kompanije i fondovi .


Javno preduzeće za upravljanje morskim dobrom Crne Gore na 7. Međunarodnoj konferenciji pod nazivom “Zdravstveni turizam - Put u podizanje konkurentnosti turističkog proizvoda”\n25\toktobar\t2018\nPomoćnik direktora Javnog preduzeća za upravljanje morskim dobrom Crne Gore Rajko Malović učestvovao je na 7. Međunarodnoj konferenciji pod nazivom “Zdravstveni turizam - Put u podizanje konkurentnosti turističkog proizvoda” koja je 22. i 23. oktobra održana u Budvi.\nKonferencija je okupila mnoge domaće i inostrane stučnjake, operativce i konsultante iz oblasti medicine i turizma, predstavnike hotelijerske i wellness industrije, koji su zajednički diskutovali o ključnim pitanjima i fazama unapređenja zdravstvenog turizma u Crnoj Gori i regionu.\nMalović je govorio u okviru panela “Zdravstveni turizam kao strateška grana turističkog razvoja - uloga lokalne i državne administracije u organizaciji i promociji”. Tom prilikom Malović je rekao da je Javno preduzeće za upravljanjem morskim dobrom Crne Gore aktivni učesnik u izradi državne Strategije razvoja zdravstvenog turizma.\nMalović je naveo da je Javno preduzeće za upravljanje morskim dobrom izradilo Program unapređenja morskog dobra (održivo upravljanje plažama u Crnoj Gori) sa ciljem davanja jasnih smjernica za izradu podzakonskog akta o uređenosti, opremljenosti, vrstama i uslovima korišćenja kupališta.\nPredmetnim Programom Javno preduzeće je obuhvatilo i kupališta sa prirodnim ljekovitim faktorima i wellness sadržajima, čiji će razvoj doprinjeti prepoznatljivosti konkurentnosti zdravstvenog turizma na regionalnom i globalnom nivou.


Internet i mobilni telefoni: Digitalizacija i gde je Srbija - Ozonpress :: internet portal\nTag: internet, mobilni telefoni, plaćanje, računi\nJedan od osnovnih trendova u bankarstvu danas je digitalizacija, koja i štedi novac bankama i olakšava građanima korišćenje njihovih usluga. Srbija je sa skoro 70 odsto građana koji koriste internet i oko 1,3 mobilna telefona po glavi stanovnika dobro pozicionirana za rast u digitalizaciji. Podaci Unikredita pokazuju da u regionu od Srbije internet nešto više koriste Slovenci, Hrvati, Česi, Mađari, Slovaci, Poljaci i Rusi, dok mobilne telefone više koriste samo Poljaci i Rusi.\n– Zemlje CIE regiona predstavljaju idealno okruženje za dalji napredak digitalnog bankarstva – rekao je Dijamanti.\nKako je naveo, digitalne bankarske operacije se u ovom regionu trenutno brzo razvijaju, uz zemlje poput Češke, Turske i Srbije, koje su od 2010. duplirale broj pojedinaca koji koriste internet bankarstvo.


"Gasprom" saopštio uslove ukrajinskom "Naftogasu" o produženju ugovora o tranzitu gasa\n"Gasprom" je poslao ukrajinskom "Naftogasu" zvaničan predlog za produženje ugovora o tranzitu gasa. Kompanija je takođe saopštila da je spremna da zaključe novi sporazum na godinu uzimajući u obzir predviđenu potražnju u Evropskoj uniji.\n- odustajanje obe strane od svih međusobnih zahteva pred međunarodnim arbitražama i prekida svih pravnih postupaka;\n- ukidanje odluke Antimonopolskog komiteta Ukrajine o izricanju novčane kazne "Gaspromu" zbog „kršenja ekonomske konkurencije“;\n- povlačenje prijave "Naftogas" Ukrajine za pokretanje istrage Evropske komisije protiv "Gasproma".\nPored toga, ruska strana čeka odluku Kijeva u vezi s direktnom kupovinom od 2020. godine.


KONAČNO I “DREAM TEAM” – POLOVINA SRBI – ODBOJKA VOLLEYBALL\nKONAČNO I “DREAM TEAM” – POLOVINA SRBI\nNije baš uobičajeno da se najbolje postave Evropskog šampionata saopštavaju nekoliko dana (ili nedelja) posle samih takmičenja, ali bilo kako bilo, lepo je bilo videti za koga su se odbojkaški znalci odlučili da budu članovi “drim tima”. Naime, kako je Evropska odbojkaška konfederacija zvanično potvrdila, polovina njih je nosila dres sa srpskom trobojkom i to je još jedan dokaz zbog čega je Srbija osvojila oba trofeja namenjena šampionu Starog kontinenta. Uz to treba dodati da su Tijana Bošković i Uroš Kovačević proglašeni za MVP. Oni su svoja priznanja dobili na “licu mesta”\nNajbolju postavu ženskog šapnionata Evrope čine Maja Ognjenovioć, Tijana Bošković, Brankica Mihajlović, Mirjam Sila (Italija), Agnješka Kokalevska (Poljska), Eda Erdem i Simge Akoz (Turska).\nKada su muškarci u pitanju “all star” tim izgleda ovako: Uroš Kovačević, Srećko Lisinac, Aleksandar Atanasijević, Benjamin Tonjuti (Francuska), Vilfredo Leon (Poljska), Jani Kovačič i Jan Kozamernik (Slovenija).\nPrevious Post Previous Post PRIJEM ZA JELENU\nSledeća objava Sledeća objava SLOBODAN KOVAČ: ČEKAO SAM VAS…\nBy Slovenac\t Oct 05, 2019\nKozamernik je slovenac\nBy Sinisa\t Oct 06, 2019


Provera, pakovanje, skladištenje i čišćenje opreme - SerbianClimbing.com\nProvera, pakovanje, skladištenje i čišćenje opreme\nKako i sam naslov govori, priču o opremi nastavljamo na temu upotrebe, provere, pakovanja, skladištenja i čišćenja opreme. Veoma je važno čuvati opremu, povremeno je kontrolisati, pravilno pakovati i skladištiti, kao i povremeno očistiti. Pri izradi opreme proizvođači vode računa o njenoj upotrebljivosti, funkcionalnosti, ali nadasve o bezbednosti. Uzimajući u obzir opštu brigu o bezbednosti,svi proizvođači opreme napominju da je pored proizvođačkih testova opreme, potrebno povremeno izvršiti rutinsku proveru opreme, voditi računa o pravilnoj upotrebi, o pravilnom pakovanju i skladištenju, kao poseban dodatak ovoj priči svrstava se i problematika čišćenja opreme. Svi proizvođači opreme uz svoje proizvode plasiraju i laka i kratka objašnjenja o upotrebi i održavanju opreme, i samo pod datim uslovima potvrđuju garanciju. Priča o kvalitetu opreme se ne završava sa kupovinom određenog elementa opreve, već naprotiv tek počinje.\nPre svakog korišćenja nekog elementa opreme potrebno je pregledati ga i utvrditi eventualna oštećenja ili neke druge promene nastale tokom prethodne upotrebe ili prilikom transporta.\nTakođe, potrebno je i nakon svake upotrebe opreme, istu pregledati i ustanoviti da li postoje neke deformacije. Pored ovih redovnih pregleda potrebno je izvršiti redovnu nedeljnu ili mesečnu kontrolu opreme, zavisno od učestalosti upotrebe iste.\nPored pravilnog rukovanja i redovnih pregleda, još jedan od načina prevencije oštećenja jeste pravilno pakovanje opreme.\nSvaki element opreme, shodno tehnologiji proizvodnje zahteva adekvatan način pakovanja. Samo uredno spakovana i složena oprema jeste preduslov za njeno uredno i pregledno skladištenje ili jednostavnu upotrebu pri ponovnom korišćenju. Scaki element opreme mora biti uredno složen,kako bi se preventivno sprečilo njegovo habanje prilikom skladištenja, i kako bi se obezbedilo lako i brzo instaliranje opreme prilikom potrebe za ponovnom upotrebom.\nSkladištenje opreme treba biti kvalitetno, oprema ne sme stajati na vlažnom, ne sme biti uskladištena na mestu koje je pod direktnim uticajem sunčeve svetlosti, ne sme biti uskladištena na prometnom mestu, tako da je podložna čestom premeštanju, češanju,gaženju i sl. Jednom rečju oprema se mora kvalitetno čuvati na suvom i tamnom mestu, temperaturno podobnom, bez uticaja bilo kakvih spoljnih sila sa negativnim dejstvom.\nPored pravilne upotrebe, pakovanja i skladištenja, potrebno je povremeno opremu očistiti, podmazati i sl. Često se desi pri upotrebi opreme da se ona isprlja, u takvim situacijama potrebno ju je očistiti, što se najčešće čini mlakom vodom i običnim deterdžentom. Pored ovog vida prljanja opreme često se dešava da se pod uticajem prašine i blata isprljaju i neki vitalniji delovi složenih elemenata opreme kao što su mehanizmi bravica na karabinerima i slično, takve delove,nakon stručnog čišćenja treba podmazati isključivo silikonskim gelom.\nOpremu nikada ne treba bacati, gaziti, šutirati, obeležavati je zarezivanjem oštrim predmetom i sl. Nikada se ne sme na svoju ruku pristupati rasklapanju složenih delova opreme kao što su karabineri i pojedini elementi za osiguravanje, to je posao koji izvode stručna lica. Svaki element opreme koji se nepravilno koristi, ili održava gubi upotrebnu vrednost. Metalni elementi opreme, ispušteni na tvrdu podlogu sa visine se smatraju oštećenima.\nNakon upotrebe opreme, a pri odlaganju iste, potrebno ju je lagano spustiti na čistu podlogu.


I komete mogu biti "pijane" | Novosadski informativni portal 021\n08:54 > 11:02\nIzgleda da su neke od njih sklonije alkoholu od drugih. Naučnici su nakon analize atmosfere komete 46P/Wirtanen, koja je projurila unutarašnjim delom Sunčevog sistema tokom 2018. godine, uočili "abnormalno visoku" količinu alkohola, piše Index.\n"46P/Wirtanen ima jedan od najviših nivoa alkohola i aldehida izmerenih u bilo kojoj kometi do danas. To nam govori o načinu na koji su se molekuli ugljenika, kiseonika i vodonika raspoređivali u ranom Sunčevom sistemu, kada je stvoren Wirtanen", rekao je naučnik Nil Delo Ruso sa Univerziteta "Džon Hopkins".\nTokom većeg dela orbite kometa ti spojevi su smrznuti, ali kada se kometa dovoljno približi Suncu, led počinje da prelazi iz čvrtsog u gasovito agregatno stanje i pritom izbacuje prašinu sa površine i stvara prašnjav i gasovit omotač. Taj materijal pravi repove gasa i prašine, po kojima su komete poznate i kojima duguju svoju lepotu.\nstvarno vas molim\n15.07.2021\t• 16:01\nda nama zainteresovanima\n"...abnormalno visoku" količinu alkohola..."\nodgovorite kolika je ta "visoka abnormalna količina"??? I šta radi ta famozna svemirska policija?? Jel gluvari ko i žabaljska???


Dnevna potrošnja po zatvoreniku u Evropi 77 evra, u Srbiji 28 | EurActiv Serbia\nDnevna potrošnja po zatvoreniku u Evropi 77 evra, u Srbiji 28\nEvropski trend smanjenja ukupnog broja zatvorenika potvrđen je i u Srbiji, ali je ona po broju zatvorenika na 100.000 stanovnika i dalje iznad evropskog proseka, pokazala je godišnja statistika Saveta Evrope o stanju u evropskim zatvorima za 2021. godinu.\nSmanjenju broja zatvorenika u Evropi doprinela je pandemija kovid-19, zbog manjeg broja određenih vrsta krivičnih dela u uslovima ograničenja kretanja tokom pandemije, zbog usporavanja pravosudnih sistema, kao i šema oslobađanja koje se u nekim zemljama koriste za sprečavanje ili smanjenje širenja infekcije, saopštio je Savet Evrope.\nKako se navodi u novom izveštaju SPACE, prema podacima od 31. januara 2021, zemlje sa najbrojnijom zatvorskom populacijom bile su Rusija sa 478.714 zatvorenika, Turska - 272.115 i Velika Britanija - 87.035.\nU Srbiji je ukupan broj zatvorenika opao sa 11.077 na 10.540, ali je zabeležen blagi porast stope zatvaranja (broj zatvorenika na 100.000 stanovnika) od 1,5%, u odnosu na 2020.\nSa 153 zatvorenika na 100.000 stanovnika Srbija je iznad evropskog proseka od 102 zatvorenika na 100.000 stanovnika, pokazao je godišnji izveštaj SE.\nZemlje sa najvećom stopom zatvaranja su Rusija (328 zatvorenika na 100.000 stanovnika), Turska (325) i Gruzija (232), navodi se u izveštaju.\nViše zemalja, pokazuje izveštaj, beleži pad stope zatvaranja u odnosu na prethodnu godinu, a taj trend najizraženiji je na Kipru (28,3%), u Crnoj Gori (24,4%) i u Sloveniji (22,1%).\nU poređenju sa prethodnom godinom, izveštaj konstatuje smanjenje popunjenosti zatvorskih kapaciteta na nivou Evrope za 5,3% od 31. januara 2020. do 31. januara 2021. (sa 90,2 na 85,4 zatvorenika na 100 raspoloživih mesta).\nU Srbiji je popunjenost zatvora iznosila 93,9 zatvorenika na 100 slobodnih mesta što je značajno smanjenje u poređenju sa 107,3 u 2020. godini, kada su zatvori u Srbiji bili pretrpani.\nNa nivou Evrope, 21,7% ukupne zatvorske populacije činili su pritvorenici. Procentualno najviše pritovrenika, prema podacima od 31. januara 2021, bilo je u zatvorima u Albaniji, Jermeniji, Švajcarskoj, a iznad evropskog proseka su i Crna Gora, Hrvatska i Slovenija.\nSa 18,6% pritvorenika u zatvorima Srbija je ispod evropskog proseka.\nPrema podacima iz novog godišnjeg izveštaja, u celoj Evropi 4,7% zatvorske populacije su bile žene. Procentualno najviše žena u zatvorima imaju Letonija, Češka i Rusija, a Srbija je sa 4,3% žena među zatvorenicima veoma blizu evropskog proseka.\nProcenat stranaca među zatvorenicima u Srbiji je 3,7 dok na nivou Evrope stranci čine 15,3% zatvorenika. U Luksemburgu 73 zatvorenika su stranci, u Švajcarskoj 71%, Grčkoj 60 a u Austriji 50%.\nKada je reč o stopi samoubistava u evropskim zatvorima, ona je u 2020. bila 5,7 na 10.000 zatvorenika. Za Srbiju je stopa samoubistava bila 7,6 na 10.000 zatvorenika.\nProsečna dnevna potrošnja na zatvorenike u Evropi 2020. iznosila je 77 evra. Za Srbiju je ovaj pokazatelj iznosio 28,27 evra po zatvoreniku dnevno, što je znatno ispod evropskog nivoa. Ukupan budžet za zatvore u Srbiji u 2020. bio je nešto više od 104 miliona evra, pokazao je novi izveštaj SPACE.\nMinistarstvo pravde: KPU u Srbiji godinama svrstane u evropske bezbedne zatvore\nMinistarstvo pravde Srbije saopštilo je 6. aprila da je Srbija, prema novom izveštaju SE, u potpunosti rešila pitanje smeštajnih kapaciteta u kazneno-popravnim ustanovama i nije više među zemljama koje imaju problem preopterećenosti.\nDirektor Uprave tog ministarstva za izvršenje krivičnih sankcija Dejan Carević je u saopštenju ocenio da je Srbija, zahvaljujući velikim investicionim radovima od 2012, kad je bila na samom dnu liste SE, do 2020. rešila to važno pitanje.\n"Izveštaj pokazuje da je Srbija postigla 'zlatni standard' i rešila pitanje koje opterećuje zatvorske uprave mnogo bogatijih država u Evropi koje godinama imaju veću naseljenost u zatvorima od Srbije, poput Francuske, Belgije, Italije, Mađarske, Rumunije, Kipra, Grčke", ukazao je Carević.\nOn je rekao da je posebna pažnja poklonjena smeštaju osetljivih kategorija, poput maloletnika i osuđenica.\nNaveo je da su u proteklom periodu izgrađeni moderni paviljoni u kazneno popravno zavodu (KZP) za maloletnike u Valjevu, Vaspitno-popravnom domu u Kruševcu i KPZ za žene u Požarevcu.\n"U svim ustanovama smo od 2012. imali velike projekte tako da je danas Specijalna zatvorska bolnica u Beogradu, posle 40 godina neulaganja, u potpunosti renovirana i poseduje moderne aparate za dijagnostiku i lečenje osuđenika", naveo je on.\nDodao je da će Okružni zatvor u Beogradu od juna imati 11 renoviranih od ukupno 12 blokova.\nU 2020. u KPZ Sremska Mitrovica izgrađen je moderan paviljon za 320 lica, dok je KPZ Požarevac (Zabela) dobio u protekle tri godine paviljone za smeštaj 660 lica, a u planu je da se ove godine počne sa izgradnjom još dva objekta za 432 osuđenika, naveo je on.\nU saopštenju je ukazano "da je u izveštaju SE za 2020. navedeno i da se nije desilo nijedno bekstvo iz zatvora, tako da se kazneno-popravne ustanove u Srbiji godinama unazad svrstavaju u evropske bezbedne zatvore".


Hokej klub Spartak sa svojim partnerom u Segedinu Hokej klubom Tisza-Volan uspešno su okončali IPA projekat prekogranične saradnje u Razvijanju odnosa u oblasti hokeja na ledu.\n- U uslovima opšte ekonomske krize kada je malo budžetskih sredstava, a potreba i problema mnogo, eksterni izvori finansiranja dobijaju više na značaju. Hokej klub Spartak je jedan od retkih sportskih klubova u Srbiji koji je uspeo da obezbedi sredstva za svoje funkcionisanje iz inostranstva. Radi se o IPA Programu prekogranične saradnje Mađarske i Srbije. Projekat je trajao osamnaest meseci i poslednjim danom juna se uspešno okončao, rekao je Aleksandar Lovčanski, rukovodilac projekta sa subotičke strane.\nOsnovna namera dve strane je bila da se kroz učešće dece iz Subotice i Segedina u zajedničkom timu omogući njihovo povezivanje na sportskom planu. Projekat je obuhvatio i afirmaciju hokeja ali i dobrosusedske odnose dva bratska grada. Mladi hokejaši dva kluba učestvovali su na zajedničkim pripremama. Pored toga zajedno su nastupali u prvenstvu Mađarske hokejaške lige u sezoni 2012/13. Kroz projekat mladi hokejaši su odigrali 84 utakmice. Ukupan budžet oba partnera iznosio je 88.000 evra od čega će Srpskoj strani pripasti 34.660 evra.\nNa današnjoj konferenciji prisustvao je i dr Pal Lipai, predsednik HK Tisza Volan koji je zadovoljan uspešnim okončanjem projekta. Istakao je da su dva sportska kluba u dugogodišnjim dobrim odnosima i da je uspešno okončanje ovakvog projekta samo potvrda toga. Teritorijalno klubovi su veoma blizu i prirodno je da se dobro slažu i funkcionišu. Projekat nije bilo lako okončati pošto se prvo mora sve isfinansirati i tek po okončanju i pravdanju sredstava Evropska unija odobrava isplatu unapred određene količine sredstava.\nObe strane su se složile da će se po završetku radova na pokrivanju stadiona malih sportova u Subotici steći puno bolji uslovi za rad HK Spartak i samim tim može doći do još intenzivnije i bolje saradnje dva kluba.\nUlaskom Republike Hrvatske u Evropsku Uniju otvaraju se nove mogućnosti za HK Spartak koji će pokušati i sa zapadnim susedima da ostvari dobru saradnju i nađe partnera za novi projekat.