Traže nove partnere dok Brisel oklijeva\nZBOG ZAMORA OD PROŠIRENJA EU, DRŽAVE REGIONA SVE OTVORENIJE PREMA KINI, RUSIJI I TURSKOJ\nVladimir Vučković iz Centra za građansko obrazovanje (CGO) smatra da balkanski lideri svjesno koketiraju sa neevropskim silama\n5931 pregleda\t1 komentar(a)\nBalkanci traže alternativu jer ne žele reforme: Mogerinijeva sa regionalnim liderima, Foto: Betaphoto/Zucchi Enzo\nZamor Evropske unije (EU) od proširenja balkanske države sve otvorenije koriste za traženje partnera u Kini, Rusiji i Turskoj i usporavanje demokratskih procesa. Prepuštanjem uticaja trećim državama, koje saradnju ne uslovljavaju vladavinom prava, regionalni lideri šalju poruku građanima da članstvo u EU ima alternativu.\nSrđan Majstorović iz Centra za evropske politike smatra da regionalni lideri koriste neodlučnost EU u politici proširenja, prepuštajući inicijativu neevropskim državama zainteresovanim za zapadni Balkan. On podsjeća da Kina, Rusija i Turska angažman u regionu ne dovode u vezu sa pitanjima koja su od značaja za demokratizaciju i vladavinu prava.\n“Obezbjeđujući podršku tih država, lideri zapadnog Balkana šalju dvosmislenu poruku da pristupanje EU nije jedini scenario, već da su moguće i druge opcije. Očigledno je da su regionalni lideri više naklonjeni saradnji sa trećim zemljama i oportunističkom otkazivanju evropskih pravila zarad političke podrške i novca bez uslovljavanja. Za razliku od saradnje sa EU koja je zasnovana na određenim principima i vrijednostima“, tvrdi Majstorović.\nDosadašnji evropski komesar za proširenje Johanes Han je u martu upozorio na jačanje ekonomskog uticaja Kine u regionu navodeći da je EU potcijenila uticaj Pekinga. On je primjetio da EU možda nije najbrža i traži više od drugih, ali je “najviše fer partner“. U Minhenskom izvještaju o bezbjednosti, objavljenom u februaru, upozorava se da Crna Gora u regionu prednjači po pitanju duga prema Kini, koji predstavlja 39 odsto od ukupnog državnog spoljnog duga. Zbog kredita od 809 miliona eura za izgradnju prvog dijela auto-puta, kako se navodi, dug Crne Gore porastao je na 80 odsto BDP-a, što podstiče bojazan od “dužničke diplomatije“ prema Kini. Uticajni “Politiko“ prošle godine je upozorio na sve veći uticaj Turske na Bosnu i Hercegovinu, Albaniju i Kosovo, ističući da su turske investicije i trgovina preplavile region. Uticaj Rusije kroz energetske investicije i političke veze najjači je u Srbiji i Republici Srpskoj. I pored saradnje sa neevropskim zemljama, predsjednik Crne Gore Milo Đukanović kazao je da Balkan treba zaštititi od rastućeg političkog i privrednog uticaja Rusije i Kine. On je rekao da nije pitanje da li Rusija, Kina ili neka treća zemlja ima interese na Balkanu “već zašto Evropa predaje taj region nekom drugom”.\nVladimir Vučković iz Centra za građansko obrazovanje (CGO) smatra da balkanski lideri svjesno koketiraju sa neevropskim silama.\n“Domaće političke elite sve češće se koriste logikom cjenkanja i pregovaranja, pa i flertuju sa onim međunarodnim silama koje obezbjeđuju naizgled bolje i brže ekonomsko-finansijske i vojno-političke pogodnosti nego EU. Za razliku od Brisela, one ne insistiraju na vladavini prava“, tvrdi Vučković.\nVladimir Vučković(Foto: CGO)\nDa Brisel na Balkanu ima sve jaču konkurenciju, u avgustu je upozorio francuski predsjednik Emanuel Makron ističući da zapadni Balkan treba ugraditi u Evropu “inače će o njemu odlučivati SAD, Rusija i Turska”. Francuski predsjednik kazao je mjesec dana ranije da u postojećoj evropskoj strukturi nema mjesta da se govori o budućem proširenju. Đukanović je kazao da EU mora da prihvati “oštru konkurenciju na globalnoj sceni” i istakao da “Crna Gora nije iz nužde opredijeljena da bude dio EU”. Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je EU racionalan izbor, ali da to ne znači da će Srbija pokvariti odnose sa Rusijom. On je nedavno izjavio i da Kina nema pouzdanijeg partnera od Srbije i najavio jačanje ekonomske saradnje.\nMajstorović upozorava da regionalni lideri evropskim partnerima šalju poruke da još nisu u potpunosti opredjeljeni da ispune neophodne uslove za pristupanje EU. Time, smatra on, direktno potkrepljuju skpeticizam unutar EU u vezi sa proširenjem. “Usljed neizvjesnosti rokova pristupanja EU, politički lideri se vode vrlo racionalnom računicom po kojoj ‘troškovi’ priprema za članstvo u EU, koji podrazumijevaju slobodno tržište, slobodu izražavanja i opozicionog delovanja, slobodne medije, demokratske izbore i institucije, pravosuđe oslobođeno političkih pritisaka, predstavljaju suviše visoku cijenu. Oni nisu spremni da je plate jer bi time rizikovali trajne posljedice po status, poziciju i privilegije“, tvrdi Majstorović, dok Vučković ističe da “politika stvaranja alternative” dovodi u pitanje usvojene reforme.\n“Važno je da EU, uz pojačavanje politike uslovljavanja kroz “princip nagrade-kazne”, definiše kredibilnu perspektivu članstva kao snažan instrument sa realnim datumima pristupanja. Prema tome ćemo mjeriti i posvećenost vlasti da produkuju očekivane rezultate“, tvrdi Vučković.\nEU jača ako privuče Balkan\nMajstorović smatra da će integracija zapadnog Balkana više zavisiti od zrelosti članica EU, nego država kandidata.\n“Integracija zapadnog Balkana će zavisiti od zrelosti i spremnosti EU da prihvati činjenicu da svoju stratešku budućnost i autonomiju u vođenju evropskih i globalnih pitanja neće biti u mogućnosti da sprovede dok god ove zemlje ne postanu njen sastavni dio. Budućnost evropske integracije zapadnog Balkana zavisi od riješenosti kandidata da se uhvate u koštac sa reformama i dokažu da su sposobni da preuzmu obaveze iz članstva u Uniji koja će u budućnosti mnogo više insistirati na poštovanju osnovnih principa i vrijednosti na kojima je zasnovana i vladavina prava”, smatra on.\nSrbija i Crna Gora prednjače u traženju alternative\nVučković upozorava da Crna Gora i Srbija prednjače u traženju alternative EU, iako se javno zalažu za integracije.\n“To vidimo u slučaju Crne Gore i njenih kreditnih aranžmana sa Kinom oko posla sa auto-putem, iako je EU imala značajnu rezervu prema tom poslu. U slučaju Srbije EU je praktično uvela tzv. klauzulu balansa koja potencijalno može blokirati njen napredak u procesu pristupanja ukoliko se normalizacija odnosa između Beograda i Prištine dovede u pitanje. A Srbija je, kao glavni regionalni akter, počela da jača saradnju sa Rusijom kroz potpisivanje niza ekonomskih i vojnih sporazuma. Zajedničko za politiku obje zemlje jeste da su one poslale poruku EU - da njena igra nije jedina igra u gradu”, tvrdi Vučković.\nTurskaRusijaKinaEvropska unijaEUBriselCentar za evropske eliteCentar za građansko obrazovanjeCGOSrđan Majstorović\n06.05. 14:52 h\t68\t61743\n06.05. 14:13 h\t515\t53573\n06.05. 15:56 h\t477\t40602\n06.05. 18:03 h\t239\t40478


U Aranđelovcu sedmoro obolelih od koronavirusa – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » U Aranđelovcu sedmoro obolelih od koronavirusa\nU Aranđelovcu sedmoro obolelih od koronavirusa\nin Aranđelovac 28/03/2020\nU Srbiji je, po poslednjem izveštaju, registrovano ukupno 528 potvrđenih slučajeva COVID 19. Testirani su uzorci 259 osoba od kojih je 71 bilo pozitivno I 188 negativno na novi korona virus. Od potvrđenog 71 slučaja, njih 48 je hospitalizovano.\nCovid 19 je prisutan u 35 gradova u Srbiji. Prema rečima doktora Predraga Delića, iz Instituta za javno zdravlje u Kragujevcu, na području Šumadijskog upravnog okruga je 14 obolelih, sedmoro iz Kragujevca i sedmoro iz Aranđelovca. U Šumadiji je pod zdravstvenim nadzorom 1445 pacijenata, a čekaju se rezulati testiranja za 53 osobe.\nPrethodna: RTV Sunce Rad menjačnica tokom vanrednog stanja\nSledeća: RTV Sunce – Mere zaštite tokom crkvenih obreda


SDA: Obilježavanjem 9. januara kao “Dana RS” krše se odluke Ustavnog suda BiH – nick\nSDA: Obilježavanjem 9. januara kao “Dana RS” krše se odluke Ustavnog suda BiH\nVažne vijesti 9. Januara 2020.\nStranka demokratske akcije (SDA) osuđuje nastavak obilježavanja 9. januara kao “Dana RS”, uprkos jasnoj odluci Ustavnog suda Bosne i Hercegovine da taj datum ne može biti dan ovog bh. entiteta.\nU saopćenju SDA se navodi da je RS samo entitet u okviru države Bosne i Hercegovine.\n– On nije, niti može biti entitet samo jednog naroda. Svako ponašanje izvan ovih okvira i principa predstavlja kršenje Dejtonskog mirovnog sporazuma, udar na Ustav i vladavinu zakona – ističu iz SDA.\nDodaju da, istrajavanjem da se 9. januar obilježava kao ‘Dan RS’, „politički predstavnici entiteta RS slave naslijeđe presuđenih ratnih zločinaca Karadžića, Mladića i drugih, što je jasan anticivilizacijski čin“.\nU saopćenju se navodi da je tog dana 1992. godine izvršen udar na ustavno-pravni poredak i multietničnost kao suštinu Bosne i Hercegovine, te da je to bio „uvodni čin u agresiju, etničko čišćenje, masovne zločine i genocid“.\n– To je potvrđeno odlukama Ustavnog usuda BiH, kao i presudama Haškog tribunala i Međunarodnog suda pravde u Hagu. Obilježavanjem 9. januara kao ‘Dana RS’, direktno se krše odluke Ustavnog suda BiH i čini krivično djelo sankcionirano članom 239.Krivičnog zakona BiH – ističu iz SDA.\nNavode i to da je krajnje vrijeme „da se bh. pravosuđe prestane povlačiti pred agresivnim nacionalizmima, da počne raditi svoj posao i procesuira odgovorne za protivzakonito i protivustavno postupanje“.


Uskoro jeftinije geodetske usluge?\nSrna 09.04.2012 15:31\nBANjALUKA - Republička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove izvršiće obimnu analizu svojih naknada i predložiti Vladi Republike Srpske da usvoji novu odluku o njihovoj visini, dogovoreno je na sastanku predsjednika RS Milorada Dodika sa predstavnicima Uprave.\nDirektor Uprave Tihomir Gligorić (na slici) rekao je da nije dat rok za provođenje analize, ali da će Uprava odmah postupiti u skladu sa današnjim dogovorom.\n"Mi ćemo sa korisnicima vidjeti koliko ona može da se snizi, ali nam je onda potrebno obezbijediti druge izvore finansiranja za poslove premjera i osnivanje jedinstvene evidencije pri izvršnoj vlasti", istakao je Gligorić.\nOdgovarajući na pitanje da li će biti smjena u Upravi, Gligorić je rekao da će se na osnovu Studije o ljudskim resursima procijeniti ko može dati najbolji doprinos u njenom radu.\nPrema njegovim riječima, zaključci sa sastanka za njega su obavezujući s obzirom na to da su svi učesnici iskazali dobru volju za unapređenje stanja u Upravi.\nGligorić je dodao da je danas razgovarano o implementaciji Zakona o premjeru i katastru, odnosno reformi zemljišne administracije jer predstoji složen posao osnivanja jedinstvene evidencije pri izvršnoj vlasti, koji treba uraditi sa građanima.\nOn je podsjetio da naknade nisu mijenjane od 1998. godine i da su od naknada oslobođene porodice ratnih vojnih invalida od prve do četvrte kategorije, kao i sva lica koja primaju socijalnu pomoć, nerazvijene opštine i republički organi.\nNa sastanku su učestvovali i član Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović, ministar finansija i trezora BiH Nikola Špirić i ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srebrenka Golić.\nVlada RS utvrdila prijedlog zakona o izmjeni Izbornog zakona\nSDA: Zahtjev SNSD-a za hitnu sjednicu pokušaj grube zloupotrebe parlamenta\nČolak: Što prije promijeniti Izborni zakon ili slijedi kriza\nČubrilović: Izetbegovićeve izjave o ratu njegova priprema za predizbornu kampanju\nDelegacija ruskog parlamenta 24. aprila u posjeti RS


Obradović pred Partizan: Da odigramo najbolji mogući meč - Povezane vesti - Naslovi.net\nBEOGRAD: Trener košarkaša Crvene zvezde Saša Obradović rekao je da njegov tim na meču protiv Partizana u 8. kolu ABA lige želi pobedu iz više razloga. Obradović će prvi put kao trener voditi tim sa Malog Kalemegdana u večitom derbiju, koji je na… »\n"Hoćemo pobedu iz više razloga": Saša Obradović hvali Partizan, a od svojih igrača traži ovo u večitom derbiju\n, trener košarkaša , rekao je da njegov tim u meču protiv u 8. kolu želi pobedu iz više razloga. Obradović će prvi put kao trener voditi tim sa Malog Kalemegdana u večitom derbiju, koji je na programu u ponedeljak od 21 sat u hali „Ranko… »\nKOŠARKAŠI Crvene zvezde posle dva vezana evroligaška gostovanja igraju meč sa Partizanom u ABA ligi. Prvi put kao trener akter najveće utakmic srpske košarke biće Saša Obradović. Trener crveno-belih je izneo očekivanja pred ovaj meč. - Za mnoge… »\nOD kada je Sašo Filipovski seo na klupu Partizana klub zna samo za pobede. Navijači crno-belih veruju da će se u tom ritmu nastaviti i u ponedeljak kada njihovi ljubimci u derbiju dočekuju košarkaše Crvene zvezde. Slovenački stručnjak ističe da… »\n„Partizan je za mnoge sud da li si dobar ili nisi“\nTrener košarkaša Crvene zvezde Saša Obradović rekao je da njegov tim na meču protiv Partizana u 8. kolu ABA lige želi pobedu iz više razloga. Obradović će prvi put kao trener voditi tim sa Malog Kalemegdana u večitom derbiju, koji je na programu… »


Srbija zatvara nekoliko graničnih prelaza sa BiH | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nSrbija od danas zatvara nekoliko manjih graničnih prelaza sa BiH s ciljem sprečavanja širenja virusa korona.\nSavjetnik direktora Granične policije BiH Svevlad Hofman potvrdio je za “Kliks” da je Srbija pokrenula operaciju zatvaranja određenog broja graničnih prelaza prema BiH, te da su o tome obaviještene agencije u BiH.\nDanas od 7.00 časova privremeno će biti zatvoreni granični prelazi Bazinovci i Jamena u nadležnosti Terenske kancelarije Sjeveroistok sa sjedištem u Bijeljini, zatim Most i Mokronozi u nadležnosti Terenske kancelarije Višegrad.\nZa saobraćaj će i dalje biti otvoreni granični prelazi Ljubovija-Bratunac, Šepak, Mali Zvornik i Karakaj.\n“Saobraćaj će se na tim graničnim prelazima odvijati normalno”, rekao je Hofman.\nJedna od mjera Vlade Srbije, koje je od danas na sanzi radi sprečavanja širenja virusa korona, jeste i preusmjeravanje međunarodnog putnog saobraćaja na glavne granične prelaze, te privremeno zatvaranje 44 manja i povremena granična prelaza.\nPrethodni članakSUNČANO I TOPLO: Temperatura do 24 stepena\nNaredni članakPotvrđena četiri nova slučaja virusa korona u Srpskoj


Njemačka: Uznemirujući komentari Lavrova o prekidu odnosa sa EU - BIGportal.ba\nNjemačka: Uznemirujući komentari Lavrova o prekidu odnosa sa EU\n12 Februara, 2021 12 Februara, 2021 01373\nNjemačko Ministarstvo spoljnih poslova opisalo je kao uznemirujuće komentare šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova o tome da je Moskva spremna da prekine odnose sa Briselom ukoliko EU odluči da uvede nove ekonomske sankcije Rusiji.\nNeimenovani portparol Ministarstva saopštila da su izjave kakva je bila ministra spoljnih poslova Rusije uznemirujuće i nerazumljive, a takav stav potvrdio je i portparol Vlade Njemačke Štefan Zajbert.\nOna je skrenula pažnju na izjavu ministra spoljnih poslova NJemačke Hajka Masa, koji nije odbacio mogućnost uvođenja sankcija Moskvi, ali je, u isto vrijeme, naglasio važnost dijaloga sa Rusijom.\nOdnosi Rusije i Zapada ponovo su pod pritiskom zbog hapšenja i zatvaranja ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog u Moskvi, što je dovelo do izjava o mogućim novim sankcijama od strane EU.\nBiljana Krndija novi direktor Centra za obrazovanje odraslih\nElektrični Opel Combo-e Life\nDakar reli 2022. etapa 10: kategorija motociklista će imati novog šampiona


Totalna konfuzija oko Ford Mach 1 EV krosovera - Auto Republika\nПочетна Vesti Totalna konfuzija oko Ford Mach 1 EV krosovera\nBritanski Autocar je objavio da će novi Fordov, čisto električni SUV, pod nazivom Mach 1 dospeti u prodajne salone početkom 2020. godine, predvodeći na taj način novu generaciju vozila sa plavim ovalom na haubi. Novinari uglednog magazina su još dodali da je kodna oznaka noviteta CX430, kao i da će novi krosover pripadati segmentu vozila srednje veličine.\nPročitali smo i da će Mach 1 posedovati pogon na prednje točkove, a da će počivati na najnovijoj platformi kompanije, nazvane C2 FWD. Dakle, najava je da će Mach 1 koristiti identičnu platformu kao i potpuno novi Focus, koji još uvek nije u slobodnoj prodaji, već se očekuje u narednim mesecima.\nSasvim je moguće da su navodi britanskih kolega istiniti, posebno imajući u vidu tradiciju i ugled koji su izborili kroz decenije egzistencije.\nAli, ako je ovo istina, onda je to šamar u lice čelnicima Forda koji su još u martu izjavili da komapnija planira arhitekturu specifičnu samo za električna vozila koja električnu energiju skladište u baterijama (BEV). Dalje, ova arhitektura bi, prema izjavama iz “plavog ovala” od pre samo dva meseca, trebalo da posluži kao osnova za sva čisto električna vozila, potpuno nezavisno od četiri novorazvijene konvencionalne platforme, koja bi se koristila za sva ostala (konvencionalna) vozila.\nOve četiri platforme (C2) bi uključivale primenu na modelima kao što su: Focus, Fiesta, Kuga i moguće Mondeo, kao i za modele sa konceptom “karoserija na šasiji”, kao što su: Ranger, Everest, Bronco i F seriju pikap kamioneta. Pored njih, takođe i za Mustang koji karakteriše pogon na zadnje točkove, i lako komercijalno vozilo Transit.\nDa podsetimo još da su čelnici Forda, prve najave o lansiranju modela Mach 1, izrekli u januaru na Salonu automobila u Detroitu, najavljujući tom prilikom ovaj model kao prvi od ukupno 16 čisto električnih vozila, do 2022. godine, za čiju realizaciju je izdvojena suma od 11 milijardi američkih dolara.\ntagovi: autocar ford Mach 1\nprethodni Prvi Shell brzi servis na Balkanu – Trio Motors Novi Sad (VIDEO)\nsledeći Ford Mondeo nije još za penziju, bar ne u Evropi


Tviter preduzeo mere posle kratkog obaranja Trampovog naloga\nBeta 3. novembra 2017. 20:30\nTe preventivne zaštitne mere su uvedene da se „više tako nešto ne desi. Nećemo saopštiti detalje tih mera ni naše unutrašnje istrage o incidentu, ali smo to ozbiljno uzeli u obzir“, naveo je Tviter.\nTramp nije odmah reagovao ali je posle 12 sati od obaranja naloga naveo da je to uradio „nepošteni radnik“.\nSlučaj je izazvao reakciju na društvenim mrežama, neki korisnici su tog službenika nazvali „herojem“, dok su neki bili zabrinuti.\nTrampov privatni nalog na Tviteru @realdonaldtrump prati 41,7 miliona ljudi. Ima i zvanični nalog @Potus sa 20,9 miliona ljudi ali ga američki predsednik redje koristi.


Obavezan negativan Covid 19 test pred let za Australiju\nTanjug 8. januara 2021. 14:48\nKANBERA – Putnici za Australiju moraće da pokažu negativni test na COVID-19 pre nego što uđu u avion, dok je grad Brizbejn započeo trodnevno zaključavanje, nakon otkrića slučaja novog zaraznijeg soja koronavirusa kod hotelske radnice u objektu koji služi kao karantin za putnike.\n„Nije poznato da li je hotelsku čistačicu zarazio neko ko je stigao iz Britanije, ali svi bi sada trebalo da pokažu negativan test da bi putovali u Australiju“, najavio je novu meru premijer Skot Morison.\n„Negativan test nije siguran, ali pozitivan, sigurno znači da oni ne dolaze“, rekao je visoki medicinski zvaničnik Pol Keli novinarima , prenosi Rojters.\nViše od dva miliona stanovnika Brizbejna, u australijskoj državi Kvinslend, trećeg po veličini australijskog grada, neće moći da napušta svoje domove, osim za osnovne potrebe od danas, pa u naredna tri dana.\nOva mera je usledila nakon što je radnica u hotelu koji služi kao karantin bila pozitivna na novi soj Covid 19, koji je prvi put otkriven u Britaniji.\nDruge države brzo su krenule da izoluju Kvinslend.\nZapadna Australija je najavila da ljudi iz Kvinslanda ne mogu da putuju tamo, a drugi su uveli obavezni karantin za dolaske iz države.\nStanovnici Brizbejna koji se bave prioritetnim poslovima moraju da nose maske. Sahrane i venčanja ograničeni su na 20, odnosno 10 ljudi, dok će se zabavni prostori zatvoriti, a restorani i kafići smeju da služe samo „za poneti“.\nZvaničnici su identifikovali i izolovali 79 ljudi koji su bliski kontakti radnice u hotelu kod koje je potvrđen novi soj.\nAustralija je pronašla nekoliko slučajeva novog soja , ali ovo je prvi koji se pojavio van karantinskog sistema.\nOd marta, granica Australije je zatvorena za sve koji nisu državljani ili nemaju stalno boravište u zemlji, a broj dozvoljenih dolazaka svake nedelje ograničen je na nešto više od 6.000 ljudi, i svi ulaze uz obavezan hotelski karantin o svom trošku.\nViše od 35.000 Australijanaca prijavilo je nameru da se vrate u zemlju, ali premijer Morison je rekao da će se dozvoljeni broj smanjiti za skoro polovinu do sredine februara, s obzirom na opasnost od nove mutacije virusa.


Razgovor o projektu Investicione banke JI Evrope - Klix.ba\nRazgovor o projektu Investicione banke JI Evrope\n4.2.2009. u 19:23\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Nikola Špirić primio je danas u Sarajevu generalnog sekretara Vijeća za regionalnu saradnju Hidu Biščevića.\nŠpirić je pokrenuo incijativu za osnivanjem Investicione banke jugoistočne Evrope te o realizaciji tog projekta razgovarao s Biščevićem, saopćeno je iz Službe za informiranje Vijeća ministara BiH.\nOn je ukazao da postoji više razloga koji ukazuju na potrebu za osnivanjem Investicione banke jugoistočne Evrope. Podsjetio je da su sve evropske tranzicione zemlje aktivno uključene u rad multinacionalnih razvojnih i/ili finansijskih institucija, izuzev nekih zemalja zapadnog Balkana (Hrvatska, Srbija, Bosna i Hercegovina, Makedonija i Crna Gora).\nIzuzetak je Albanija, koja je uključena u najmlađu od tih institucija, Crnomorsku trgovačku i razvojnu banku (BSTDB), koja je počela s radom 1999. godine i u kojoj su članice uglavnom istočnoevropske tranzicione zemlje.\nCentralnoevropske tranzicione zemlje uključene su u Evropsku investicionu banku, kao i baltičke zemlje koje su pored toga uključene u Nordijsku investicionu banku.\nŠpirić smatra da zemlje jugoistočne Evrope, uključujući i zemlje zapadnog Balkana, trebaju jednu subregionalnu finansijsku instituciju, čiji bi zadatak bio finansiranje specifičnih regionalnih i nacionalnih projekata nedovoljno podržanih iz postojećih javnih i privatnih izvora.\nImajući u vidu ekonomske izazove s kojim se suočavaju zemlje ovog regiona, kao i najavu opredjeljenja Evropske komisije da će u novoj strategiji za zemlje jugoistočne Evrope ekonomski razvoj i regionalna saradnja kroz zajedničke projekte biti prioriteti, Špirić je ocijenio da je sada pravo vrijeme za takvu inicijativu.\nMisija Investicione banke jugoistočne Evrope bila bi fokusirana na unapređenje konkurentnosti regiona na putu ispunjenja kopenhagenških kriterijuma za članstvo u EU.\nBanka bi pri tome bila uspostavljena na zdravim bankarskim principima.\nNa sastanku je elaborirana ova inicijativa koja je u formi nacrta uručena generalnom sekretaru Biščeviću.\nOn je izrazio zainteresiranost Vijeća za regionalnu saradnju za osiguranje podrške projektu osnivanja Investicione banke jugoistočne Evrope.\nŠpirić primio španskog ambasadora u BiH\n04.02.2009. u 19:26\nHolbrooke će do kraja februara posjetiti Indiju\n04.02.2009. u 19:21


Dan online - Svijet: - 2018-10-08\nSvijet - datum: 2018-10-07 IZ DEMILITARIZOVANE ZONE U SIRIJI Povlače naoružanje\nPobunjeničke grupe u Siriji počele su juče da povlače teško naoružanje iz demilitarizovane zone uspostavljene u skladu sa sporazumom Turske i Rusije na sjeverozapadu zemlje, prenosi Rojters pozivajući se na dva zapovjednika opozicionih grupa koje podržava Turska.\n-Proces povlačenja teškog naoružanja počeo je jutros i nastaviće se u narednim danima- rekao je britanskoj agenciji komandant pobunjeničke grupe.\nIsti zvaničnik je rekao da će pobunjenička alijansa Nacionalni front za oslobođenje (NFL), koja uživa podršku Turske, povući svoje teško naoružanje kao što su raketni lanseri i artiljerijska vozila i odnijeti ga 20 kilometara dalje od linije razgraničenja između pobunjenika u sirijskoj provinciji Idlib, koja je pod kontrolom pobunjenika, i vladinih snaga.\n-Lako i srednje naoružanje i teški puškomitraljezi kalibra do 57 milimetara će ostati u toj zoni- rekao je neimenovani zvaničnik.\nU skladu sa sporazumom koji su postigle Turska i Rusija, radikalni pobunjenici će morati da do sredine mjeseca povuku teško naoružanje iz demilitarizovane zone.\nTim sporazumom je zaustavljena prijeteća ofanziva sirijske vlade, za koju su UN upozorile da bi takav napad doveo do humanitarne katastrofe u regionu Idliba, gdje živi oko tri miliona ljudi.\nGlavna džihadistička grupa u Idlibu, Tahrir el Šam, tek treba da se izjasni da li će poštovati sporazum, napominje Rojters.(RTS)\nŠef Interpola podnio ostavku\nLikvidirano deset policajaca\nKatolički sveštenici zlostavljali djecu\nZločin u konzulatu\nAmerici smo platili za oružje\nNi traga od šefa Interpola\nPar ubio deset žena\nSančesa nazivaju separatistom\nRusija je otpadnička država\nVrijeme je da London prestane da gubi vrijeme\nKina gora od Rusije\nKijevu prijeti blokada


Ozbiljno morate dovesti u pitanje razum svakoga ko dete ponudi za medicinske eksperimente. AstraZeneka počinje testiranje vakcine na deci\nutorak, 23 februar 2021 05:41\nUniverzitet Oksford krenuo je u testiranje vakcine AstraZeneka kod dece koja se prvi put vakcinišu.\nPodsetimo, deca, kao i trudnice, do sada nisu bila obuhvaćena testiranjem vakcine protiv kovida.\n„Ako je vaše dete u dobi od 6 do 17 godina i u dobrom je zdravlju, moglo bi ispunjavati uslove učestvovanja “ stoji u tvitu.\nStudija želi proceniti sigurnost i učinkovitost vakcine Oxford / AstraZeneca COVID-19 (poznata i kao ChAdOx1 nCoV-19), te uključiti 300 dece u eksperimentu. 240 dece primi će eksperimentalnu vakcinu protiv COVID-19, dok će ostatak činiti kontrolnu grupu, a deca će primiti licenciranu vakcinu protiv meningitisa B (MenB, Bexsero).\nSve devojčice starije od 11 godina moraće napraviti test na trudnoću u urinu i od njih će se tražiti da koriste "učinkovit oblik kontracepcije tokom trajanja ispitivanja" ako su seksualno aktivne.\nBritanski akademik Niall McCrae osudio je podsticanje roditelja da izlože svoju decu u ispitivanju vakcine COVID-19 kao "vrlo pogrešno", izveštava Church Militant .\n„Deca ne bi trebala biti laboratorijski štakori u korist Big Pharme i Velikog reseta . Išao bih toliko daleko da bih rekao da je to ravno zlostavljanju dece ”, upozorio je dr. McCrae.\n"Vakcinisanje dece protiv koronavirusa neopravdano je s obzirom na minimalni rizik od infekcije i prenosa". McCrae je pozvao roditelje da shvate "da će oni biti odgovorni, a ne samo farmaceutska kompanijaa, za bilo kakvu ozbiljnu štetu uzrokovanu ovim eksperimentom".\nS obzirom na to da pretnja infekcijom COVID-19 ostaje u biti " irelevantna " za decu školske dobi zbog njihove stope preživljavanja od 99,997% , McCrae napominje da je izlaganje opasnostima eksperimentalne vakcine "neopravdano".\nDruga moralna zabrinutost proizlazi iz činjenice da je u razvoju eksperimentalne vakcine AstraZeneca korišćen modificirani virus šimpanze, ali i stanična linija HEK-293 napravljena od fetalnih stanica prikupljenih iz bubrežnog tkiva devojčice koja je pobačena u Holandiji 1972. godine.\nAngela Merkel odlučila: Ja se time ne vakcinišem\nBIL GEJTS OPET DOBIO NAPAD: "Dve doze vakcine nisu dovoljne"\nViše iz ove kategorije « Fauči: Amerikanci će možda nositi maske i 2022. godine Doktor koji je primio dve doze vakcine ponovo se zarazio koronom »


Evropska unija: “Zelene trake” za brži prevoz robe u vanrednim okolnostima – SveVesti.net\nEvropska unija: “Zelene trake” za brži prevoz robe u vanrednim okolnostima\nPredviđa se da kamioni sa robom ne bi trebalo više od 15 minuta da čekaju na unutrašnjim evropskim granicama, a papirologija transportnim radnicima bi trebalo da se smanji. Predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen kaže da su mere koje su uvedene u cilju zaustavljanja širenja virusa u Evropi, usporile pa i paralizovale transport.\nOna je pozvala da se hitno odblokiraju osnovne saobraćajnice i prelazi, kako kašnjenje u isporuci robe ne bi uticalo na nestašice na evropskom traktu, u prvom redu lekova, medicinskog materijala i osnovnih namernica.\n“Prelazak granice na zelenoj traci bi trebalo da traje najviše 15 minuta. Redovi od 40 km na nekim granicama viđeni ovog vikenda i čekanja do 18 sati moraju da se prekinu”, rekla je fon der Lajen.\nPredsednica Evropske komisije u video obraćanju navodi da će “zelene trake” biti otvorene za vozila koja prevoze bilo koju vrstu robe. Pozvala je nacionalne vlasti da u vanrednoj situaciju suspenduju restrikcije kao što su zabrane vožnje vikendom ili noću.\n“Moramo da smanjimo papirologiju potrebnu transportnim radnicima svih nacionalnosti kako bi bre prelazili granicu, a zdravstveni pregledi na granicama moraju biti organizovani tako da se slobodna protok robe ne blokira”, navela je fon der Lajen.\nOna napominje da će borba protiv virusa trajati dugo i ocenjuje da će EU snagu i sredstva za tu borbu dobiti od funkcionalnog jedinstvenog tržišta.\nPrevious Austrija; Za nedelju dana 115.600 radnika ostalo bez posla\nNext U Nemačkoj 24.784 inficiranih, kriza će koštati državu; U Švajcarskoj još 1.046 zaraženih, ukupno 8.060


Koncert “Una Saga Serbica“ 6. juna u „Galeriji Belgrade“\nTanjug 3. juna 2021. 11:03\nBEOGRAD – Koncert beogradske igračke trupe “Una Saga Serbica“ održaće se u nedelju, 6. juna, u tržnom centru „Galerija Belgrade“ u okviru Beograda na vodi, saopštili su organizatori događaja.\nTrupa “Una Saga Serbica“ postoji već 20 godina, a osnovana je sa ciljem podizanja igračke kulture Srbije na viši nivo, oživljavanja lepote domaće i regionalne scenske umetnosti na savremeni način, ali i bez zanemarivanja tradicije.\nDo sada je ovaj umetnički kolektiv realizovao nekoliko uspešnih projekata, od kojih se posebno izdvajaju „Igre i Zvuci Balkana“ i „Igra Bogova“, čije će segmente publika moći da vidi i čuje u „Galeriji“.\nSvetozar Krstić, osnivač muzičko-scenske trupe, istakao je da su u projekat „Igra Bogova“, premijerno izveden 2018. godine, pretočili moć ljubavi prema igri i božanske sile.\n„To pletivo umetničkog izražavanja govori o prvom susretu ljubavnika, prevazilaženju prepreka, strpljenju, večitoj borbi i nadasve pobedi iskrenog i hrabrog srca“, izneo je Krstić svoje viđenje projekta.


Miloš R. (28) i Svetozar S. (26) uhapšeni su zbog sumnje da su članovi kriminalne grupe koja je, kako se veruje, u borbi za prevlast na narko-tržištu, pokušala da likvidira Nenada Alajbegovića (41), zvanog Alibeg, 3. novembra na Novom Beogradu.\nAlajbegović, bivši vođa Partizanove navijačke grupe "Zabranjeni", u Ulici Džana Kenedija tada je ranjen u grudi i noge, a dosadašnja saznanja u istrazi ukazuju da motiv napada nije sa tribina.\nHapšenje dvojice osumnjičenih za pokušaj ubistva Nenada Alajbegovića Alibega\nKako je saopštio MUP Srbije, osumnjičeni su uhapšeni na Zlatiboru. Na ovoj srpskoj planini su se sakrili dan posle pucnjave, a ko ih je uputio i obezbedio smeštaj na Zlatiboru, utvrđuje se.\nUprkos tome što su ekspesno napustili teritoriju prestonice, policija ubrzo identifikovala, a zatim i locirala u jednom apartmanu, gde su i uhapšeni bukvalno, u donjem vešu, pred spavanje.\nOdmah posle hapšenja osumnjičenih policija je pretresla osam lokacija u prestonici, na kojima su boravili osumnjičeni, ali i njima bliske osobe, u potrazi za dokazima protiv kriminalne grupe, čiji su, kako se sumnja, članovi.\n- Osumnjičeni su članovi kriminalne grupe čiji vođa je u zatvoru, a koja navodno trguje narkoticima. Prema operativnim saznanjima i Alajbegović, iako nije osuđivan zbog tog krivičnog dela, ali i ljudi bliski njemu takođe imaju udela u tom "poslu". Pretpostavlja se da se upravo zbog toga našao na meti ove kriminalne grupe. Ono što se još utvrđuje je da li je taj primat trebalo da bude samo na ulici, tačnije u uličnoj trgovini, ili možda i jedni i drugi pokušavaju da se prošire na klubove, splavove, pa su se sukobili zbog te "teritorije" - saznaje "Blic" od izvora upoznatog sa istragom.\nSadašnja saznanja u istazi negiraju navode Alajbegovića iznete posle ranjavanja, da nije ni u kakvim kriminalnim poslovima, jer operativci veruju da je napadnut upravo zbog borbe za prevlast na tržištu droge.\nPolicija u međuvremenu proverava ko je sve Milošu R. i Svetozaru S, pomagao, tačnije pružio im logističku podršku u napadu na Alajbegovića. Istovremeno se istražuje da li oni stoje iza prethodnih napada na Alajbegovića, u januaru i junu ove godine, ali i iza još nekih pucnjava na teritoriji prestonice, posebno u Novom Beogradu i Zemunu.\nAlajbegović je inače, posle pucnjave, ispričao da je tog utorka, 3. novembra, izašao iz automobila, kada je neko zapucao ka njemu. Dva metka su ga pogodila, video je osobu u crnom i sa kačketom, koja je pucala u njega, ali kako je naveo "nije je prepoznao".\nUviđaj nakon ranijeg ranjavanja Alajbegovića\nNapadač je pobegao a Alibeg je zaustavio autobus GSP, čiji vozač mu je pomogao da nađu taksi koji ga je prevezao u Urgentni centar. Takođe je naveo da pre napada nije dobijao pretnje, jer da jeste "bio bi obazriviji".\nNije isključio mogućnost da je u njega pucao "neki klinac željan dokazivanja". Alajbegović je demantovao ranije napise medija da postoji mogućnost da je umešan u kriminalne poslove, i da se ispituje da li se zbog tih nekih "poslova" našao na meti. Ranjeni Alibeg je negirao i da je u sukobu sa nekom od navijačkih grupa, tvrdeći da je "dobar i sa navijačima Partizana i sa navijačima Zvezde".\nRanjen u blizini lokala u kom se sastaju navijači\nAlajbegović je ranjen u blizini lokala u kome se, kako saznajemo, sastaju pripadnici jedne navijačke grupe. Upravo tu je pre nekoliko godina uhapšen i vođa te grupe, u to vreme osumnjičen za najteži zločin - ubistvo. Kako je Alibeg upucan na nekih 150 metara od tog lokala, proveravalo se da li je možda neko iz te navijačke grupe povezan sa ranjavanjem bivšeg vođe "Zabranjenih".


Erdogan bez dvotrećinske većine\nTurski premijer Redžep Tajip Erdogan na predizbornom skupu u Ankari\nRezultati današnjih parlamentarnih izbora u Turskoj nagoveštavaju da su premijer i njegova islamski orijentisana stranka na putu da osvoje i treći mandat na vlasti.\nPosle preborjanih 98 odsto glasova, rezultati ukazuju da je Partija pravde i razvoja premijera Redžepa Tajipa Erdogana obezbedila više od 50 odsto, dok opoziciona Republikanska narodna partija zaostaje sa oko 26 odsto. Agencija „Anatolija“ izveštava da nacionalistička Partija akcije i nezavisni, imaju za sada po oko 13 odsto glasova.\nPravo glasa na današnjim izborima imalo je oko 50 miliona birača. Partija pravde i razvoja međutim, po svemu sudeći, nije osvojila dvotrećinsku većinu u parlamentu od 550 mesta, što bi joj omogućilo da izglasa novi Ustav za koji tvrdi da će biti demokratskiji. Erdoganove pristalice kažu da bi novi Ustav poštovao prava manjina, među kojima su Kurdi koji se bore za autonomiju na jugoistoku Turske.\nMeđutim, kritičari turskog lidera kažu da njegova vlada sve manje toleriše kritiku i da joj je politički cilj da stvori vladu koju bi on kontrolisao, u kojoj će predsednik imati veća ovlašćenja. Takođe ga optužuju za zloupotrebu vlasti i odstupanje od principa sekularne države i skretanje ka konzervativnijem, islamskom obliku vladavine.


Poljska šalje 3 brigade na granicu sa Rusijom | Skandalozno\nZAOŠTRAVANJE: Poljska razmešta tri brigade nove Narodne garde na granici prema Rusiji\nPoljsko Ministarstvo odbrane i Generalštab Vojske Poljske izdvojili su za početak 66 miliona evra da od ove godine formiraju najmanje tri brigade nove Narodne garde, koje bi razmestili na istočnim granicama prema Rusiji.\nNova koncepcija teritorijalne odbrane od dolaska na vlast evroskeptične, konzervativne stranke Pravo i Pravda bivšeg premijera Jaroslava Kačinjskog, predviđa formiranje nekoliko brigada Narodne garde, od po 3.000 do 6.000 ljudi, među kojima bi deo bili profesionalni vojnici, dok bi ostalo bili dobrovoljci u sistemu teritorijalne odbrane.\n„U 2016. godini počinjemo sa tri brigade. Stalo nam je da ih formiramo na severo-istoku Poljske. Konačni cilj je nekoliko brigada formiranih po celoj zemlji. Biće sastavljene od 380 četa sa 60 do 100 vojnika, a četa će biti manje-više isto koliko u Poljskoj ima okruga”, kazao je privatnoj televiziji TVN24 portparol MO Bartlomjej Miševič.\nPripadnici Narodne garde od početka će biti opremljeni oružjem i tehnikom kao profesionalna armija, a za razliku od dobrovoljaca rezervista imaće obavezne vežbe svakog vikenda.\nPredlog izmena Zakona o teritorijalnoj odbrani Sejm poljskog parlamenta dobiće na usvajanje u februaru, a MO i Generalštab žele da u slučaju rata mogu da računaju na 40.000 gardista teritorijalne odbrane.\nNovi poljski ministar odbrane Antoni Maćerevič spada u najoštrije jastrebove među poljskim političarima u odnosu prema Rusiji i glavni je zagovornik teorije zavere da predsednik Poljske Leh Kačinjski nije stradao kao i ukupno 96 putnika i članova posade u običnoj avionskoj nesreći u Smolensku 2010. godine, već da je po nalogu Kremlja na Kačinjskog Rusija izvršila atentat i namerno oborila avion, prenosi Beta.\nBudite prvi sa komentarom na članku "ZAOŠTRAVANJE: Poljska razmešta tri brigade nove Narodne garde na granici prema Rusiji"


Konačno rešenje za Bregit - intervencija kraljice? - Infobrif\nObjavljeno 9.08.2019. u 20:13\nLONDON – Pitanje sprovođenja Bregzita postalo je toliko komplikovano i izazvalo toliko podela da bi moglo doći do toga da jedina stvar koju je moguće uraditi da bi se ono konačno razrešilo bude – zatražiti intervenciju kraljice.\nI to ne zato da bi ona, kako Politiko šaljivo navodi, poslala političare u London tauer, već da bi rešila potencijalni zastoj sa novim premijerom Borisom Džonsonom.\nDominik Kamings, najznačajnija figura u Džonsonovom novom sastavu vlade, navodno je rekao pomoćnicima da bi njegov šef, koji je rešen da sprovede Bregzit do 31. oktobra po svaku cenu, bio spreman da se suprotstavi izglasanom nepoverenju u Donjem domu, ukoliko bi ono bilo održano i uspešno sprovedeno kada se članovi parlamenta vrate na posao u septembru.\nDžonson bi odbio da podnese ostavku i umesto toga pokušao da se na premijerskom mestu zadrži dovoljno dugo da bi upotrebio svoju moć da odredi da datum narednih izbora bude posle dana Bregzita, odnosno 31. oktobra, piše Tajms. To je dovelo do spekulacija o tome da će kraljica Elizabeta II, 93 godine stara poglavarka države, možda morati da odigra ulogu u procesu Bregzita.\nPrema rečima Dejvida Havarta, profesora prava i politike na Kembridž univerzitetu i bivšeg liberaldemokratskog člana parlamenta, ako Džonson odbije da ode, kraljica bi u teoriji mogla da ga „otpusti“. Bilo bi to prvi put još od 1834. da jedan monarh preduzme takav korak, ali to je malo verovatno, sudeći po Havartu i drugim istoričarima i analitičarima.\nMeđutim, ako Džonson, ukoliko izgubi na glasanju o poverenju, odbije da ode, a druga grupa u parlamentu bude mogla da dobije većinu u Donjem domu – da bi se, na primer, odložio Bregzit i održali opšti izbori – tada bi kraljica trebalo da pozove lidera te frakcije da oformi vladu. Ako bi Džonson i dalje odbijao da ode, tada bi Velika Britanija, prema rečima jednog parlamentarnog stručnjaka, našla na teritoriji „potpune ustavne krize“.\nTakav scenario, iako je za sada samo hipotetički, bi kraljicu postavio u neugodnu centralnu poziciju unutar jedne od najvećih političkih drama koje su se odvijale tokom njene 67 godina duge vladavine.\nSve ono što bi došlo posle glasanja o poverenju događalo bi se po pravilima ustanovljenim u britanskom zakonu o parlamentu iz 2011. Po tom zakonu, ako vladi bude izglasano nepoverenje u Donjem domu, alternativna vlada ima rok od 14 dana da dobije poverenje na novom glasanju, ili će u suprotnom biti održani opšti izbori.\nDŽonsonova vlada trenutno ima većinu, ali postoji sve veći broj konzervativnih „pobunjenika“ koji su odlučni u tome da ga spreče u sprovođenju Bregzita bez sporazuma. Međutim, Kamings ističe da je, po zakonu, premijer taj koji treba da savetuje kraljicu kada da se održe izbori.\nAko alternativna vlada ne bude formirana u roku od 14 dana, Džonson bi mogao da predloži datum posle 31. oktobra, a kraljica bi bila obavezna da to prihvati. To sve vodi ka situaciji koju bi kraljica najradije volela da izbegne, kaže Robert Lejsi, kraljevski istoričar i istorijski konsultant u Netfliksovoj seriji „Kruna“.\n„Kraljica se užasava toga da bude uvučena u politiku, delom zbog toga što je u njenoj prirodi da bude neutralna i povučena, ali i zato što ona duboko veruje da bi ustavna monarhija trebalo da uradi sve što je u njenoj moći da bi ostala iznad sukoba“, rekao je Lejsi za Politiko.\nPrema njegovim rečima, ukoliko bi došlo do situacije da stvari treba rešiti u roku od 14 dana, ona bi se strogo pridržavala tog pravila, zato što ne postoji nijedan drugi zakon koji govori o tome šta bi ona trebalo ili mogla da uradi drugačije. Ukoliko bi ipak došlo do pojave nekog drugačijeg pravila ili presedana, ili ako bi bio probijen rok od 14 dana, kraljica bi konsultovala svoje savetnike.\n„Njeno veličanstvo ima iskusan i veoma visoko kvalifikovan tim pravnih i ustavnih savetnika da je vode kroz takve situacije. Zbog toga ovo pitanje ne treba posmatrati kao da kraljica donosi svoju ličnu odluku. Osim toga, ona uvek teži da izbegne izlaganje riziku, ali i tome da prati savete do kojih dođe sa svojim timom“, zaključio je Lejsi.\nBoris DžonsonBregzitkraljica ElizabetaVelika Britanija\nZapočinje period preispitivanja i promena, Uran kreće u retro hod!


BELO BLATO: SUBOTA U ZNAKU KOBASICE I RAKIJE - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nBELO BLATO: SUBOTA U ZNAKU KOBASICE I RAKIJE\nDatum kreiranja petak, 08 februar 2019 13:02\nU Belom Blatu, selu nadomak Zrenjanina, u subotu 9. februara održaće se Festival kobasica i domaće rakije. Ideja o začetku ove manifestacije rodila se pre šest godina kako bi se selo, poznato po suživotu šest nacija i proizvodnji trske, promovisalo. Meštani kažu da na ovaj način pokazuju na uopšte nije loše živeti na selu jer osim mnogo rada, ono ima i svoje lepše strane.\nU centru Belog Blata 43 takmičarske ekipe odmeravaće snage u pravljenju kobasica, a biraće se i nabolja rakija. Na prvom mestu biće zdravstvena bezbednost proizvoda. Ova manifestacija svake godine privlači sve veći broj posetilaca, tako da seoski trg postaje tesan.\nOrganizatori Festivala kobasica i rakije su Udruženje kulinara amatera i negovalaca starih običaja i zaštitnika životne sredine i Mesna zajednica Belo Blato u saradnji sa Gradom Zrenjaninom, Turističkom organizacijom grada i zrenjaninskim Kulturnim centrom.


Radio România Internaţional/ Rumunija danas/ Rumunski bankarski sistem ( 02.06.2015)\nRumunski bankarski sistem ( 02.06.2015)\nBankarski sistem Rumunijeove godine moze da računa na profit, ali manji nego u večini zemalja centralne Evrope, navodi se u analizi konsalting kompanije Deloitte.\nBankarski sistem Rumunijeove godine moze da računa na profit, ali manji nego u večini zemalja centralne Evrope, navodi se u analizi konsalting kompanije Deloitte. Banke koje posluju u Rumuniji baziraće se na povećanju neto profita stavljajući jos veći naglasak na efikasno upravljanje nerentabilnim aktivima. Prošle godine rumunski banakarski sistem zabeležio je gubitak od skoro miliardu evra. U poslednjih 6 godina u četiri banke su zabelezile gubitak i u dve profit. ’’Gubici u evrima predstavljaju 1,6 miliardi. Ako banke ne bi ulažile dodatne napore, gubitci bi oslabili bankarski sistem, ali Direkcija Narodne banke Rumunije za nadzor pratila je stalno banke i uspela da ubedi deonicare da povečaju kapital- izjavio je prvi viceguverner Centralne banke Florin Djordjesku. On je dodao da su akcionari uložili kapital od 1,8 miliardi evra u poslednje 4-5 godine, odnosno više od neto gubitka od početka krize. Ovom iznosu pridotate su pozajmice sa dvogodišnjim rokom otplate od 400 miliona evra.’’ Položaj sistema je solidan i postignut je zahvaljujući naporima banaka, vlasnika i očuvanju kvaliteta banskarskog sistema na odgovarajućem nivou. Ovaj gubitalk preuzeli su akcionari- dodao je Florin Djordjesku. Po oceni guvernera Narodne banke Rumunije Mugura Isareskua nagovešteni trendovi u bankarskom sistemu su: rast kreditiranja, kvalitet kredita i povečani zvnačaj finansiranja iz lokalnih izvora. U prvih 10 dana meseca maja Narodna banka je donela odluku o smanjenju referentne kamatne stope sa 2 na do sada najniži nivo od 1,75%. Mugur Iaresku je preporuičio bankama da budu oprezne sa smanjenjem kamata na depozite, jer će im novac biti potreban za oporvak kreditiranja: ’’Ja smatram da su neke banke snizile previše kamatne stope na depozite, ali i ove imaju suficit likvdnosti. Sada treba da budu oprezne i ne treba da smatraju da će suficit likvidnosti biti dužeg veka. Ovaj suficit će krediti vremenom apsorbovati. Druge banke su bile opreznije, ostale su pri kamatnoj stopi od 2% i možemo im samo čestitati na ovoj viziji.’’\nOd 40 banaka samo 4 manje imaju kamte na depozite veće od 3%. Pored smanjenja referentne kamatne stope Narodna banka Rumunije je odlučila da smanji i minimalne obavezne režerve u lejima sa 10% na 8%. Privredni analitičar Radu Kračun kaže: ’’Ove mere izlaze u susret rasterećenju monetarne politike. Postoji namera da pojeftini novac i sa druge strane da ga ima što više. Smanjenje obaveznih rezervi doneće bankama dodatnu likvidnost od skoro 675 miliona evra.’’\nBankarski sistem doprineo je ekonomskom rastu Rumunije, ali udeo u bruto nacionalnom proizvodu je ograničen zbog budžetske nediscipline kompanija i pogresnog ulaganje’’- ocenjuje Deloitte u svojoj alalizi po nalogu Saveta bankarskog poslodavstva. Zbog institucionalne krhkosti bankarskog sistema i privrede uglavnom aktivnost kreditirana je smanjena. Prema pomenutoj analizi kreditiranje kompanija vratiće se ove godine na uzlazni trend posle trogodišnjeg opadanja. Profesor Danijel Dajanu, član Upravnog odbora Narodne banke Rumunije kaže da je naša zemlja postigla konomski rast veoma blizak potencijalu od 3% godišnje zahvaljujući i suficitu likvidnosti na tržištu posle perioda recesije: ’’ Svi izlasci iz recesije u Latinskoj Americi, Aziji, Evropi ostvareni su bez visokog kreditiranja. U ekonomiji postoji likvidnost i likvidnost koja miruje. U našem slučaju dogadja se nešto sto se ne dogadja u srednjoj i istočnoj Evropi: iako su budžetski rashodi bili manji, postigli smo privredni rast. Ovo je dodatni argument da privreda kada izlazi iz recesije i postoji likvidnost u sistemu, može da se snalazi odredjeno vreme.’’\nDajanu upozorava medjutim da na srednji i duži rok ekonomski rast se ne može ostvariti bez bankarskog finansiranja jer u Rumuniji tržište kapitala nije razvijeno i ne može odigrati alternativnu ulogu bankarskog finansiranja.


► Brnabić: Vlast do 2011. potpuno kontrolisala medije, danas postoji otvorena\n26.06.2018 | 21:46h ► 22:22h Beograd\nFoto: Novimagazin / Đurađ Šimić\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić ocenila je večeras da je do 2011. godine u Srbiji postojala "potpuna kontrola medija" a da danas postoji "otvorena debata" i mediji koji su "potpuno slobodni da kritikuju vlast".\nGostujući na televiziji N1, premijerka je ocenila da u poslednjih šest godina postoji vrsta otvorenog sukoba medija i vlasti a da pre 2011. godine "niko nije smeo da pisne".\n"Mene iznenađuje što postoji ta podela i rat novinara sa Vladom Srbije već šest godina. Neverovatno je što se fokusiramo samo na taj period, kao da je pre toga sve bilo kako treba u medijima. Kada neko kaže da stanje nikad nije bilo gore nego danas, mogu da podsetim da je 2011. Evropski parlament izrazio zabrinutost zbog 'potpune kontrole' medija", kazala je premijerka.\nOna je kazala da na svakom dnevnom događaju ima debatu s novinarima koji se ne slažu s Vladom i njenim prioritetima, kao i da su na te događaje pozvani svi mediji, nezavisno od toga da li imaju kritičan odnos prema vlasti.\n"Sloboda medija je da pozovete sve medije na konferencije za novinare i da svi imaju priliku da postave pitanja", rekla je Ana Brnabić.\nGovoreći o radu sa predstavnicima novinarskih udruženja na izradi medijske strategije, premijerka je kazala da postoje neslaganja u nekim delovima ali da su razgovori "u najvećem delu konstruktivni".\n"Dok god razgovaramo, sve je dobro, to je ono što je najvažnije", kazala je Ana Brnabić.\nOna je dodala da su i vlast i novinari odgovorni kada je reč o objektivnom informisanju građana, posebno kako je rekla, "u vreme društvenih mreža i portala".\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Slaviša Lekić izjavio je u emisiji da mediji i medijska udruženja nisu u sukobu sa vladom, već da s pravom kritikuju poteze ove i prethodnih vlada.\n"Postoji neslaganje oko suštinskih stvari, ova vlast suštinski ne poznaje medije i mislim da ih, ne mogu reći nije briga, ali do sada nisu pokazali političku volju da se ti sukobi reše", rekao je Lekić.\nOn je kazao i da NUNS nastao 1990-ih godina, kada je nestalo objektivno informisanje, a da se 20 godina kasnije i dalje bori za istu stvar: slobodu govora, etiku i dostojanstvo profesije.\n"Posle 5. oktobra smo verovali da smo osvojili neke slobode, sada smo dokazali da nismo, mediji su sada bukvalno razvaljeni", rekao je on.\nLekić je kazao da su pojedini mediji posle 5. oktobra i pada režima Slobodana Miloševića, "očekivali benefite od nove vlasti", jer je zahvaljući njima i osvojila vlast.\n"Kada taj benift nije usledio imali ste žešći odgovor medija", ocenio je Lekić.\nOva njegova izjava izazvala je oštre reakcije premijerke koja je kazala da "novinari ne treba da rade svoj posao kako bi dobili benefite, već da rade o javnom interesu".\nReagovao je i predsednik Udruženja novinara Srbije (UNS) Vladimir Radomirović koji je kazao da novinarima posle 5. oktobra "nije teko med", da su se mnogi novinari identifikovali s vlašću i nisu dozvoljavali da se kritikuje, kao i da je veliki broj novinara tada otpušten.\n"Sada je situacija nešto bolja, ali daleko da je od idealne, pre svega da se popravi ekonomski položaj novinara. Danas mnogi novinari rade za 20.000 dinara i ne mogu da se suprotstave političkom i ekonomskom pritisku", ocenio Radomirović.\nKao najveći problem Radomirović je naveo ugroženu bezbednost novinara i upitao premijerku kako se oseća kao predsednica vlade u kojoj niko nije odgovarao ni za jedno ubistvo.\n"Osećam se strašno, ali ako imate suđenje to je onda pitanje za sudstvo", odgovorila je Brnabić, na šta je Radomirović reagovao da država još nije uhapsila jednog od osumnjičenih za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije koji je u bekstvu, kao i da se premijerka ni jednom nije sastala s Komisijom za rešavanje ubistava novinara koja je nedavno iznela informacije o ubistvu novinara Milana Pantića.\nBranbić je posle toga obećala da će "uraditi sve da to ubistvo posle 17. godina bude rešeno".\nOdgovarajući na komentare predstavnika dva najveća medijska udruženja, Branbić je kazala i da nije upoznata sa činjenicom da se novinarima unapred dostavlja šta da pitaju na konferencijama za medije, kao i da se ona oštro protivi etiketiranju novinara.\n"Ja neću da kažem da je situacija u Srbiji savršena, samo hoću da pređemo sa toga da je nikada gora, vi danas imate ministre koji nasedaju na provokacije i ne paze šta pričaju, ali da li sada imate predsednika vlade koji novinare naziva marginalnim pojavama, da li ste videli ministra da šutira novinare", kazala je Branbić.\nOna je ocenila i da u Srbiji postoji "navijačko novinarstvo "i da postoje mediji u kojima nije pročitala ništa pozitivno o radu vlade.\nNije direktno odgovorila na kritike da na konkursima za projketno sufinansiranje sredstva dobijaju mediji bliski vlasti, već je navela da je takav način finansiranja trebao da bude uveden još 2008. i 2009. godine.


25.3.2022 0:00:00 10.3.2022 0:00:00 Godišnji konsolidirani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole u institucijama Bosne i Hercegovine za 2021. godinu - Ministarstvo financija i trezora BiH PhaseThree Online konsultacije Completed 25.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet\n25.3.2022 0:00:00 10.3.2022 0:00:00 Prijedlog Odluke o ponavljanju količina tarifnih kvota u 2022. godini koje se odnose na uvoz sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje - Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH PhaseThree Online konsultacije Completed 25.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet\n26.3.2022 0:00:00 11.3.2022 0:00:00 Izvješće o radu Žalbenog vijeća pri Vijeću ministara BiH za 2021.godinu - Žalbeno vijeće pri Vijeću ministara Bosne i Hercegovine PhaseThree Online konsultacije Completed 26.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet\n26.3.2022 0:00:00 11.3.2022 0:00:00 Godišnji konsolidovani izvještaj interne revizije za 2021. godinu - Ministarstvo financija i trezora BiH PhaseThree Online konsultacije Completed 26.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet\n26.3.2022 0:00:00 11.3.2022 0:00:00 Izvještaj o radu Komisije za deminiranje u Bosni i Hercegovini za 2021. godinu. - Ministarstvo civilnih poslova BiH PhaseThree Online konsultacije Completed 26.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet\n29.3.2022 0:00:00 14.3.2022 0:00:00 PRIJEDLOG ODLUKE O ODOBRAVANJU SREDSTAVA IZ TEKUĆE REZERVE BUDŽETA INSTITUCIJA BOSNE I HERCEGOVINE ZA 2022. GODINU SLUŽBI ZA ZAJEDNIČKE POSLOVE INSTITUCIJA BOSNE I HERCEGOVINE ZA NABAVKU LOŽ ULJA ZA ZAGRIJAVANJE I OSTALIH ENERGENATA - Služba za zajedničke poslove institucija BiH PhaseThree Online konsultacije Completed 29.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet\n29.3.2022 0:00:00 14.3.2022 0:00:00 Odluka o privremenoj zabrani izvoza određenih šumskih sortimenata - Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH PhaseThree Online konsultacije Completed 29.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet\n30.3.2022 0:00:00 15.3.2022 0:00:00 Odluka o izmjeni Odluke o imenovanju članova Vijeća za GMO - Agencija za sigurnost hrane PhaseThree Online konsultacije Completed 30.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet\n31.3.2022 0:00:00 16.3.2022 0:00:00 Odluka o principima raspodjele finansijskih sredstava iz programa posebnih namjena „EU za zdravlje – doprinos raspoloživosti vakcinama protiv Covid-19 u Bosni i Hercegovini“ - Ministarstvo civilnih poslova BiH PhaseThree Online konsultacije Completed 31.03.2022. Direktni poziv svim registrovanim sa liste zainteresiranih Internet


Uhapšeni osumnjičeni za pljačku zlatare u Topoli • Poportal\nKRAGUJEVAC: D.S. (35) iz okoline Žabara i I.S. (22) iz Požarevca uhapšeni su zbog sumnje da su u februaru, sa još jednom osobom provalili u zlataru u Topoli, isekli sef i ukrali nakit i satove čija se vrednost procenjuje na više od 2.000.000 dinara.\nOni se terete za krivično delo teška krađa, dok se za još trećom osobom intenzivno traga, saopšteno je iz MUP-a.\nM.J. (27) iz okoline Požarevca i K.J. (41) iz Velike Plane uhapšeni zbog sumnje da su izvršili krivično delo prikrivanje, zbog sumnje da su preuzeli ukradene predmete od D.S. i I.S. iako su znali da potiču iz krađe, a potom ih oglašavali na prodaju na društvenim mrežama.\nPretresom na više lokacija policija je pronašla deo ukradenih satova i nakita, koji će biti vraćeni vlasnikuz\nOsumnjičenima je nakon saslušanja sud odredio pritvor do 30 dana


Melanija Tramp - Sputnjik Srbija\n09:47 13 Maj 2021\nPrva dama SAD ponovila Trampov stav: Treba prebrojati svaki zakoniti glas\nPrva dama SAD Melanija Tramp oglasila se prvi put pošto je juče objavljeno da je njen suprug Donald Tramp izgubio izbore i ponovila njegov stav da treba prebrojati svaki zakonito dat glas.\nIma li Melanija Tramp dvojnicu: Slike koje su podgrejale teorije na društvenim mrežama /foto/\nRazličite fotografije Melanije Tramp sa suprugom Donaldom Trampom, podgrejale su teorije na društvenim mrežama da prva dama SAD ima dvojnicu.\nMelanija Tramp se ne oseća dobro zbog korone\nMelanija Tramp otkazala je svoj prvi nastup u poslednjih nekoliko meseci u predsedničkoj kampanji svog supruga, predsednika SAD Donalda Trampa, jer se ne oseća dobro, budući da se oporavlja od zaraze virusom korona.\nNakon što je američki predsednik objavio da je oboleo od korone, prva dama Amerike Melanija Tramp oglasila se na Tviteru.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin uputio telegram američkom predsedniku Donaldu Trampu koji se zarazio kovidom 19, poželeo njemu i njegovoj supruzi da ozdrave i izrazio podršku u teškom trenutku, saopštila je pres-služba Kremlja.\nTramp i Melanija izviždani kad su došli da odaju poštu preminuloj sudiji /video/\nAmerički predsednik Donald Tramp izviždan je danas dok je, zajedno sa suprugom Melanijom, odavao poštu nedavno preminuloj sudiji Vrhovnog suda, Rut Bader Ginzburg.\nAmerički predsednik Donald Tramp dobio je 2018. godine od ruskog predsednika Vladimira Putina set od 12 srebrnih novčića u čast Svetskog prvenstva u fudbalu u Rusiji, pokazuje spisak poklona koji je objavljen na sajtu američkog Federalnog registra. Najskuplji poklon je dobila prva dama Amerike Melanija Tramp.\nTramp zaboravio Melaniju pred poletanje? /video/\nPredsednik SAD Donald Tramp setio se svoje supruge Melanije tek na pola puta ka helikopteru. Snimak ovog događaja je objavio na Jutjubu kanal „Foks 10 Feniks“.\n„To je dobra devojčica!“ Tramp kritikovan zbog načina na koji je dozvao Melaniju (video)\nAmeričkog predsednika Donalda Trampa kritikovali su korisnici društvenih mreža nakon što se pojavio snimak na kojem se vidi kako suprugu Melaniju priziva tapkanjem po svojoj nozi, kao što se dozivaju psi.\nSlovenci oskrnavili Melaniju: Ovo je sramota (foto)\nU čast prve dame Sjedinjenih Američkih Država Melanije Tramp, u njenom rodnom mestu Sevnica u Sloveniji, postavljena je drvena statua u prirodnoj veličini, ali lokalni stanovnici kažu — da ta statua predstavlja „sramotu“.\nPutin: Ostavite Melaniju na miru (video)\nPredsednik Rusije Vladimir Putin branio je prvu damu SAD Melaniju Tramp, koju su korisnici društvenih mreža osumnjičili da flertuje na zvaničnoj večeri tokom Samita G20 u Buenos Ajresu.\nPrva dama SAD Melanija Tramp zatražila je da Bela kuća prekine saradnju sa zamenicom savetnika za nacionalnu bezbednost Mirom Rikardel, izjavila je portparolka kancelarije prve dame Stefani Grišam.\nMelanijin tata u zavičaju — novinar na sudu\nPrvi put otkako je nedavno postao američki državljanin, otac američke prve dame Melanije Tramp, Viktor Knavs, doputovao je u Sloveniju zbog privatne tužbe za klevetu i povredu časti koju je pre više od dve godine podneo protiv novinara Bojana Požara.\nPrva dama na prvoj međunarodnoj turneji\nPrva dama SAD Melanija Tramp doputovala je danas u Ganu, gde je otpočela svoju prvu samostalnu međunarodnu turneju, što je ujedno i njena prva poseta Africi.


► Otvoren konkurs za međunarodna izuzetna istraživačka dostignuća lekara i\nJedina regionalna nagrada za izuzetna dostignuća u oblasti medicine i farmacije "International Medis Awards" dodeljuje se ove godine po šesti put. Konkurs za dodelu nagrada raspisan je u devet zemalja Srednje i Jugoistočne Evrope, pa svoje istraživačke radove mogu prijaviti lekari i farmaceuti iz: Austrije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Mađarske, Severne Makedonije, Bugarske, Slovenije i Srbije.\n"Na tom putu neminovno je ulaganje u nauku, u nove projekte koji će taj put učiniti uspešnim, a naše pacijente srećnijim. Imati podršku na tom putu, gde se dobrim idejama daje šansa da se realizuju, predstavlja najhumanije ulaganje. Kompanija „Medis“ već godinama prepoznaje naše namere i ulaganjem pokazuje spremnost i društvenu odgovornost da pomogne mladim i uspešnim naučnicima u našem regionu", kaže dr Tarabar i dodaje da treba snažno pohvaliti ovaj vid stimulisanja napretka u medicini.\nDocent dr sci Marin Jukić sa Farmacutskog fakulteta u Beogradu, jedan od prošlogodišnjih lauerata, kaže da International Medis Awards predstavlja dokaz da se trud uložen u kvalitetno naučno istraživanje isplati.\n"Izuzetno sam zahvalan kompaniji „Medis“ koja je deo zarađenog novca posvetila promociji naučne izvrsnosti u polju farmacije. Nagrada koju sam dobio predstavlja priznanje za moj rad u polju individualizacije terapije psihofarmacima, kao i priznanje Univerzitetu u Beogradu i Farmaceutskom fakultetu kao naučnim institucijama", kaže dr Jukić.\n"Istraživanja u polju farmacije mogu značajno doprineti zdravstvenoj zaštiti pacijenata zato što se razvojem: biomarkera, analitičkih metoda i metoda praćenja terapije značajno poboljšava verovatnoća da će pacijenti dobiti pravi lek u pravoj dozi", dodaje dr Jukić.\nSve informacije o aktuelnom i prethodnim konkursima mogu se pronaći na oficijelnom sajtu Medis Awards.


Dodik: Niko ne može donositi odluke u naše ime - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dodik: Niko ne može donositi odluke u naše ime\n0Piše: Danas Online 09. maja 2018. 17.47\nMilorad Dodik Foto: EPA/VLADIMIR STOJKOVIĆ\n„Mi nećemo dozvoliti da na prostoru Zalužana kod Banjaluke ili kod Kalinovika, ili u bilo kom drugom mestu ili objektu u Republici Srpskoj budu smešteni migranti. U naše ime ne može niko donositi odluku o tome“, izjavio je Dodik na pitanje novinara da prokomentariše pozive iz FBiH upućene institucijama u BiH da što pre odrede u koje vojne kasarne u BiH mogu biiti smešteni migranti, prenosi agencija Srna.\nDodik je istakao da će tražiti od Vlade i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske da sve migrante koje zateknu na teritoriji ovog entiteta sprovedu u FbiH, kao što su to radili do sada-\nIzveštaj visokog predstavnika u BiH Valentina Incka pred Savetom bezbednosti UN Milorad Dodik nazvao je „još jedna gomila laži“, koja relativizuje loše stanje u Federaciji BiH i u zajedničkim institucijama BiH, a loše govori o RS.\n„Republika Srpska nije donela nijednu odluku koja se bavi pitanjem secesije i to je jasno. Politička tema koja se zove secesija postoji i postojaće i niko to ne može zaustaviti, ali nijedan organ u Republici Srpskoj nije o tome ništa odlučivao i nije stavio na dnevni red“, izjavio je Dodik novinarima u Banjaluci, prenosi Srna.\nKako ističe, Incko je „bezočno slagao čitav svet i Savet bezbednosti, na taj način kaljajući Republiku Srpsku“.\nPredsednik Republike Srpske naglasio je pokušaj politizacije slučaja smrti 21-godišnjeg mladića iz Banjaluke Davida Dragičevića kako bi se rad MUP RS doveo u pitanje i ponovo pokrenulo pitanje centralizacije policije na državnom nivou.\n„Pravi se ponovo pokušaj vraćanja na dnevni red reforme policije, da bi je RS izgubila. To je krajnji cilj onih koji misle da će ovakvim i sličnim događajima proizvesti dovoljno energije da bi ponovo vratili na dnevni red reformu policiju“, izjavio je Dodik u Banjaluci, prenosi Srna.\nKako Dodik ističe greška je nastala na prvoj konferencija za novinare predstavnika MUP RS o smrti mladića, održana 26. marta. Tada je načelnik Uprave za organizovani kriminal RS Darko Ilić je rekao novinarima da je David Dragičević u noći 18. marta, kada je nestao, imao tuču u gradu, potom opljačkao jednu kuću u naselju Lauš, a onda upao u rečicu Crkvena, zaključivši tako slučaj.\nDavor Dragičević, otac ubijenog mladića istakao je da njegov sin nije bio kriminaalc ni suicidan, kao i da poseduje dokaze da je otet na nekoliko dana, tada silovan, ubijen, a potom bačen u reku Crkvenu.\nTelo ubijenog pronađeno je 24. marta na ušću Crkvene u Vrbas, a njegov otac tvrdi da je on bio živ sve do 23. marta.\nDavor Dragičević je za smrt sina krivi „kriminalne delove“ MUP RS, koji, kako je naveo, zajedno sa Tužilaštvom pokušavaju da zataškaju celi slučaj.\nFejsbuk grupa „Pravda za Davida“, koja trenutno broji više od 220.000 članova formirana je nakon ubistva, a na Trgu Krajine od 26. marta se svako veče u 18.00 časova okupljaju hiljade ljudi, tražeći istinu i pravdu za ubijenog mladića, prenosi Srna.


Milojević: Uvek smo favoriti\nIzvor: Danas, 19.Jul.2019, 21:29\nDok iščekuju ime rivala u trećem krugu kvalifikacija za Ligu šampiona fudbaleri Crvene zvezde će ove subote odigrati treću utakmicu od početka sezone, a rival na premijeri Linglong Tajer Superlige biće im njen novi (stari) član Javor. I stara "mušterija", jer su je ostavili bez bodova u osam poslednjih duela. Članak Milojević: Uvek smo favoriti se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas.\nDanas: Fener, pa Barsa u Areni\nVozači i frizeri ošišali profije\nSenzacija je blaga reč za ono što su u prvom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope priredili velški Konahs Kvej i malteška Gzira Junajted, ekipe koje u svom sastavu nemaju sve profesionalne fudbalere već uglavnom amatere kojima je teranje lopte hobi. Obe ekipe uspele su da pobede profesionalne fudbalere...


Tanjug 12. maja 2021. 14:51\nBEOGRAD – Predstava “Demokratija” ruskog autora Josifa Brodskog, u režiji Veljka Mićunovića, biće premijerno izvedena 15. maja na maloj sceni “Predrag Pepi Laković” Beogradskog dramskog pozorišta, najavljeno je danas na konferenciji za medije.\nNovi projekat u koprodukciji sa Novosadskim pozorištem (Ujvideki Szinhaz) će na taj način ponovo otvoriti Malu scenu BDP-a nakon pauze duže od godinu dana zbog pandemije.\nGlavne uloge u komadu igraju – Ozren Grabarić, Ivana Nikolić, Gabor Pongo, Tamara Aleksić i Arpad Mesaroš.\nReditelj Mićunović potpisuje i adaptaciju teksta sa kolegom dramaturgom Slobodanom Obradovićem, a svoj najnoviji pozorišni izazov opisuje kao scensko delo koje polazi iz Gogoljevske situacije da je jednom društvu nametnuto da uvedu – demokratiju.\nTa vizija sveta je utopistička, ali i autoritarna i postavlja se pitanje da li je demokratija danas moguća u tom okruženju gde je naredba uspostavljena da se ona uvuče u sistem.\nKako je ranije reditelj zapisao na ovu temu – Paradoks demokratije verovatno leži u tome što „sebe smatra za dobro, što večno želi dobro, a u procesu demokratizacije najčešće čini zlo“.\nKako je otkrio, sama predstava nema klasičnu radnju u formi zapleta i raspleta, a tema je univerzalna i savremena kroz fragmentarnu dramaturgiju, i može se odigravati u bilo kom sistemu na svetu.\nAkteri su predsednik i ministri jedne države koji dobijaju upravo taj nalog da implementiraju demokratiju.\n„Posmatramo na neki način voajeristički te situacije gde smo se poigravali posebnim žanrom groteske“, objasnio je reditelj.\n“Situacije u drami će verujem biti duhovite publici, ali se nadam da će taj smeh biti i gorak. Tako se uvek setim reči Nikolaja Gogolja, koji negde ima veze sa ovim delom – “Ne krivite ogledalo zato što vam je lice ružno”, zaključio je reditelj “Demokratije”.\nGlavni glumac, ponovo gost iz Hrvatske – Ozren Grabarić, zadovoljan je što se u istoj sezoni vraća u BDP nakon uspeha sa komadom “Ružni, prljavi, zli” u režiji Lenke Udovički.\n“U ovom pozorištu se dešavaju neke zaista izvanredne predstave, toliko regionalnih reditelja prolazi kroz kuću da je to impresivno”, podelio je utisak Grabarić.\nSrećan je što i ovde ima međunarodnu saradnju, odnosno u ekipi su i dva mađarska umetnika, koje je posebno pohvalio.\nOn je naveo da je rad na scenskom delu bio veoma precizan, specifičan, da ima dosta humora i da sve funkcioniše unutar te postavljene “matematike”.\n“Jedino je važno znati u samom umetničkom procesu rada, kao i inače u životu i temi drame, da moramo biti oprezni sa slobodom. Nije dobro kad je ima previše, ni premalo, već je neophodno da bude prisutna taman onoliko koliko nam treba”, zaključio je vodeći glumac u novoj predstavi.\nGlumica Tamara Aleksić, prisutna u nekoliko TV serija i filmova, kaže da je u ovom procesu osetila pravo zajedništvo kao nikada pre, i da je rad na ovakvoj predstavi razlog zašto se ona bavi glumom i dramskim umetnostima.\n“Milina je biti na sceni sa beskrajno talentovanim kolegama glumcima, kao i svima van pozornice, zaista sam uživala. Emituje se tako divna energija kroz naše probe, koja se snažno oseća svake sekunde”, prenela je svoje utiske Aleksić.\nIvana Nikolić se veoma raduje što se konačno vraćaju na Malu scenu, koja joj je veoma nedostajala, jer ima tu posebnu atmosferu kao malo koja pozornica u gradu.\nVeoma joj je drago što njena matična kuća BDP toliko puno radi u poslednjem periodu i da su se zaleteli sa tolikim brojem premijera (pet novih samo u aprilu).\n“Mi našu predstavu kao i druge komade u ovo vreme zovemo – “Mala Jugoslavija”, jer svaki projekat okuplja umetnike iz čitavog regiona. Naše novo iskustvo predstavlja individualan rast svih nas”, naglasila je Nikolić.\nAutor dela “Demokratija” Josif Aleksandrovič Brodski (1840-1996) bio je ruski pesnik i esejista jevrejskog porekla, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1987. godine.


Ko brani branitelje - Institut za evropske poslove Institut za evropske poslove\nProjekat Ko brani branitelje je dvogodišnji projekat koji Institut za evropske poslove zajednički realizuje sa Civil Rights Defenders. Projekat se bavi podizanjem svesti kod građana Srbije o aktivnostima onih građana i organizacija koji štite ljudska prava. Projekat promoviše i pruža mehanizme zaštite od pritisaka sa kojima se branitelji ljudskih prava suočavaju gotovo svakodnevno i osnažuje ih putem ekspertize da odole tim pritiscima. Novinari, uzbunjivači, predstavnici sindikata, organizacije koje se bave suočavanjem sa prošlošću i ratnim zločinima, LGBT organizcije i mnoge druge organizacije i pojedinci su na meti delova društva i države koji žele da ih ometu u pružanju zaštite i promovisanju ljudskih i manjinskih prava. Pritisci mogu biti administrativni, sudski u vidu tužbi koje su podnete protiv pojedinaca ili čitavih organizacija ili čak i otvoreni napadi na pojedince od strane ultra desnih partija ili ekstremističkih organizacija. U takvoj situaciji, organizacije i pojedinici nisu u stanju da obavljaju svoje redovne aktivnosti već se bave zaštitom svoje bezbednosti ili imovine.\nProjekat smanjuje rizik kojima su branitelji ljudskih prava izloženi kroz seriju aktivnosti: Izrada plana rizika kojima su izložene organizacije i bezbednosni menadžment za neometan rad na polju ljudskih prava, zastupanje 10 organizacija pred sudom u strateškim slučajevima kršenja prava branitelja ljudskih prava, seriju debata širom gradova Srbije gde bi građani mogli da čuju i uvere se u probleme i izazove sa kojima se branitelji ljudskih prava suočavaju, kratke video klipove koji će biti promovisani na društvenim mrežama koji će govoriti o situaciji, pritiscima i pretnjama sa kojima se suočavaju branitelji manjinskih prava, seriju orkuglih stolova sa organizacijama koje se bave ljudskim pravima, a izložene su riziku i jedan dokumentarni film o položaju branitelja ljudskih prava.\nProjekat uključuje organizacije koje se bave ljudskim pravima, građane Srbije da uzmu aktivno učešće u promociji i zaštiti prava branitelja ljudskih prava.


Stambena politika da bude zasnovana na zaslugama - CdM\nPolitika ŠEF JEDINICE ZA CRNU GORU U GENERALNOM DIREKTORATU EVROPSKE KOMISIJE\nStambena politika da bude zasnovana na zaslugama\nVladina politika dodjele stanova i kredita funkcionerima po povoljnim uslovima treba da bude transparentan sistem, zasnovan na zaslugama, rekao je šef Jedinice za Crnu Goru u Generalnom direktoratu Evropske komisije za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Tomas Haglajtner, pišu Dnevne novine.\nOn je istakao da institucije treba da istraže optužbe i da daju rezultate.\n“Pravni okvir postoji, ali moraju da obave svoj posao”, rekao je Haglajtner na konferenciji povodom devetog sastanka Pododbora za pravdu, slobodu i bezbjednost između predstavnika Crne Gore i Evropske komisije.\nUpitan da prokomentariše pokretanje klauzule balansa, Haglajtner je odgovorio da nije pokrenuta.\n“Jasno je da države članice pažljivo prate pitanje vladavine prava. Proces pristupanja uključuje 90 odsto rada u Crnoj Gori”, rekao je Haglajtner, dodajući da je konferencija koja se održava u Briselu mali dio stvari, te da se najveći dio odvija u Crnoj Gori.\nČlanica pregovaračke grupe za poglavlja 23 i 24 Marijana Laković-Drašković je rekla da su predstavljanjem konkretnih rezultata uvjerili da je jačanje nezavisnosti, nepristrasnosti i odgovornosti u pravosuđu, borba protiv organizovanog kriminala i korupcije na visokom nivou, kao i unapređenje slobode medija na samom vrhu naše agende.\nOna je kazala da je Vlada bezrezervno posvećena afirmaciji medijskih sloboda i stvaranju podsticajnog ambijenta za slobodno i profesionalno novinarstvo, kao i da se podrška Vlade realizuje u tri pravca: izradi zakonodavnog okvira, kreiranja transparentnih i ravnopravnih modela podrške finansijskoj održivosti nezavisnih medija i stvaranju ambijenta nulte tolerancije na nasilje nad novinarima.\nTagsdržava Evropska unija EU stanovi Tomas Haglajtner Vlada zasluge\nU CG JE SVE PO DPS ZASLUGAMA\nPa po zaslugama je, što si veći beskičmenjak i DPS obožavalac dobićeš stan (i ako imaš 3 već)\nI kod nas je stambena politika zasnovana na zaslugama za DPS! Nema ništa sporno.


Muzička fontana – Plezir\nMuzikaMay 16, 2017\nProbaćemo da vas i danas obradujemo hitom naše Muzičke fontane, a svesni smo da zadatak neće biti ni malo lak. Pesma je iz perioda kasnih 60-ih ili početak 70-ih, izdavačka kuća PGP-RTB, vokali Marko Jovičić i Ljubica Stojanović, numera se zove „Pođimo u Košutnjak“. Kada se ploča zavrti i kada čujete početne taktove instrumentala postoji momenat nade ali tada se oglase vokali i istog momenta nada umire.\nTekst zvuči kao da nisu imali novca da plate ceh u kafani, pa su za uzvrat smislili slogan i pesmu kao promo-materijal. Bili su upozoreni od šefa sale da sledi nasilje ili pranje posuđa ukoliko osoblje i menadžment ne dobiju nešto za uzvrat i tako je rođena pesma koja promoviše kafanu „Košuta“.\nTAGS: Muzička fontanaPlezirPlezir magazinPođimo u Košutu\nKraljica soula, Angie Stone stiže…\nAcid Radio: Muzičko buđenje iz…\nProslavljene tri decenije Hladnog piva\nEkološki dokumentarci na 25. FEF Palić: Od pojedinačnog ka opštem i nazad June 19, 2018\nBea Džonson u Podgorici: Priča o životu bez otpada June 19, 2018\nSonja Bajić: What My Girlfriends Told Me June 19, 2018\nPesma dana June 18, 2018


Otkriven Victoria's Secret Fantasy Bra - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nVictoria’s Secret predstavlja dugo očekivani 2018 Dream Angels Fantasy Bra, dizajniran ekskluzivno za Victoria’s Secret od strane Atelier Swarovski. Anđeo Elsa Hosk će nositi ovaj slavni brus niz modnu pistu, tokom The Victoria’s Secret Fashion Show Holiday specijala, koji će biti emitovan 2.decembra.\nOvogodišnji Fantasy Bra kreiran je upotrebom 100 % Swarovski kreiranih dijamanata i odgovorno dobavljenog topaza. Sa cenom od milion dolara, 2018 Dream Angels Fantasy Bra i lanci za telo, dekorisani su sa preko 2.100 Swarovski dijamanta. Ovaj set je kreiran tokom 930 radnih sati, a preko 71 karat dijamanata ga krasi.\nPo prvi put, ljubitelji ovog brenda će imati priliku da kupe verziju Victoria’s Secret Dream Angels Fantasy Bra koji je napravljen sa Swarovski kristalima po ceni od 250 dolara, počevši od 29.novembra.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Balmain priprema Haute Couture liniju


Dačić na Ekonomskom i ekološkom forumu OEBS u Pragu\nBeta\t 14. septembra 2015. 12:45\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić istakao je danas na otvaranju 23. Ekonomskog i ekološkog foruma OEBS-a u Pragu da sukob u Ukrajini i njegove ekonomske posledice, kao imigraciona kriza u Evropi, jačaju značaj ekonomsko-ekološke dimenzije i da preko nje OEBS može da da doprinos ukupnoj bezbednosti i saradnji u svetu.\n“Mogućnosti za korišćenje OEBS-a kao platforme za dijalog u okviru ekonomsko-bezbednosne sprege su ogromne. OEBS svoju ulogu može da odigra tako što će nam omogućiti da se vratimo zajedničkim perspektivama i vrednostima u pogledu ekonomske saradnje i gradimo mostove između regionalnih i podregionalnih formata”, kazao je Dačić u pozdravnom obraćanju kao predsedavajući OEBS-a.\nSrbija je zajedno sa Švajcarskom predložila da se OEBS, iako vode nisu nova tema, sada usredsredi na to kako da preko dobrog upravljanja vodama pojača bezbednost i stabilnost u zemljama članicama.\n“Smatramo da postoji potreba za većim političkim angažovanjem, povećanim nivoom saradnje, kao i za boljim razumevanjem složenih veza ove oblasti sa bezbednosnim i njima srodnim izazovima. Prošlogodišnje katastrofalne poplave na Zapadnom Balkanu dramatično su pokazale koliko prekogranična saradnja može da bude važna u rešavanju negativnih posledica nepogoda izazvanih ljudskom aktivnošću, kao i prirodnih nepogoda”, rekao je šef srpske diplomatije.\nUčesnicima foruma na kome se okupilo preko 200 predstavnika vlada, zvaničnika i eksperata medjunarodnih organizacija i nevladinih organizacija, Dačić je poručio da rešavajući izazove modernog doba kakav je upravljanje vodama, mogu da u regionalnom kontekstu pruže konkretan doprinos globalnoj bezbednosti i napretku.\n“Usvajanje Ciljeva UN o održivom razvoju kasnije tokom ovog meseca, kao i konferencija UN o klimatskim promenama u Parizu kasnije tokom ove godine, događaji koji su tematski blisko povezani sa vodama, čine našu današnju raspravu još aktuelnijom i neophodnijom”, rekao je Dačić.\nTokom 23. Ekonomskog i ekološkog foruma OEBS-a održana su dva pripremna sastanka, u Beču krajem januara i u Beogradu sredinom maja.\nZaključni sastanak u Pragu, koji traje do 16. septembra, daće predloge za unapredjenje bezbednosti preko dobrog upravljanja vodama za odluke Ministarskog saveta, kako je kazao Dačić, kasnije ove godine.


Otkazano obraćanje Salmana Ruždija na Festivalu književnosti - Bizlife.rs\nOtkazano obraćanje Salmana Ruždija na Festivalu književnosti\n13:31 London, 24.01.2012.\nPlanirano obraćanje indijskog pisca Salmana Ruždija iz Londona putem video linka Festivalu književnosti u Džajpuru otkazano je danas u poslednjem trenutku zbog bezbednosnih razloga, saopštila je indijska policija.\nObraćanje dobitnika Bukerove nagrade na najvećoj smotri knjige u Aziji otkazano je pod pritiskom muslimanskih grupa koje su tražile od policije da zabrani video link, prenosi AFP.\n“Vlasnici festivala obavestili su policiju da ne mogu da dozvole organizatorima da održe video link u sadašnjoj situaciji”, izjavio je novinarima zvaničnik policije u Džajpuru.\nDirektor festivala je nekoliko sati pre najavljenog obraćanja Salmana Ruždija dobio pretnje smrću. Zbog istih pretnji, Ruždi je pre nekoliko dana bio primoran da otkaže najavljenu posetu festivalu.\nPoziv koji je Festival književnosti u Džajpuru uputio Ruždiju, čiji je Roman “Satanski stihovi” iz 1988. zabranjen u Indiji, izazvao je proteste pojedinih muslimanskih grupa koji ovo delo smatraju uvredljivim za islam.\nPetodnevni festival, koji se završava danas, privukao je više od 70.000 posetilaca. Medju govornicima na ovoj velikoj smotri bili su pisci Ričard Dokins, Tom Stopard i Majkl Ondatje, kao i američka tv zvezda Opra Vinfri.


Zarađuju 1000 evra po satu sa samo jednim zaposlenim | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.02.2019. • 10:21 Srbija Danas/Blic\nVerovali ili ne, ali u Srbiji postoji na desetine firmi koje sa samo jednim zaposlenim zarađuju više od hiljadu evra po satu I to pakazuju zvanični podaci Agencije za privredne registre\nJedan zaposleni, čist profit od 2,5 miliona evra za godinu dana, sa iskustvom od desetak godina u proizvodnji. Ovako u najkraćem izgledaju firme u Srbiji koji imaju samo jednog zaposlenog, a nalaze se među top pet preduzeća koje sa najmanjim brojem radnika zarađuju najveći profit u zemlji.\nRačunica pokazuje da one u proseku svakog meseca zarađuju po 208.000 evra, svakog radnog dana po 9.500 evra, svakog sata po 1.183 evra, a svakog minuta po nešto manje od 20 evra.\nNa prvom mestu po visisni ostvarenog profita, uz uslov da imate jednog zaposlenog, jeste firma iz Beograda "Tiv produkt", koja se bavi proizvodnjom papira i kartona. Prema podacima iz najnovijeg objavljenog finansijskog izveštaja za 2017. ova kompanija je ostavrila čistu zaradu od 346.2 miliona dinara (2.8 miliona evra).\nPored fantastične dobiti, interesantno je i da je ista firma samo godinu dana ranije poslovala negativno i zabeležila neto gubitak od oko 144.000 evra. Negativno je poslovala i 2015. godine.\nIma jednog vlasnika, preduzeće "Umpak", koje se takođe bavi proizvodnjom papira, a u vlasništvu su tri fizička lica.\nNa drugom mestu je firma "Promo media", registrovana 2001. sa osnovnom delatnošću razrade građevinskih projekata. Sa jednim zaposlenim u 2017. godini je ostvarila dobit od 319.2 miliona dinara (2.6 miliona evra), a firma je bila u plusu i godinu dana ranije koju je završila sa profitom od 231 milion dinara.\nČetrdeset odsto firme je u vlasništvu građevinskog društva "Imperial gradnja", 20 odsto je u vlasništvu firme sa Kipra "Namesta Investement limited", a preostalih 40 odsto u rukama firme "Malex oil", koja je registrovana za uvoz, izvoz i ugostiteljstvo, a čiji je jedini vlasnik Dragi Mićović, ujedno i direktor u "Promo media". Mićović u javnosti slovi za bivšeg člana Upravnog odbora fudbalskog kluba Crvena zvezda.\nNa trećem mestu je beogradska firma "Marina Dorćol", osnovana 2005, koja je u 2017. sa jednim zaposlenim ostvarila dobit od 292 miliona dinara. Firma je u stečaju od aprila 2018. a interesantno je i to da je ova firma u 2016. ostvarila dobit od čak 1.5 milijardi dinara (12 miliona evra). Najveći pojedinačni vlasnik ove kompanije sa udelom od 5 odsto je preduzeće registrovano u Holandiji pod nazivom "Kimberly Enterprises", dok je pet odsto u vlasništvu beogradske firme za konsalting "Capital Investments", čiji je jedini vlasnik kompanija registrovana na Kipru pod nazivom "Blotton Management".\nKako je sve ovo moguće? Ekonomista Aleksandar Stevanović objašnjava da za slučajeve gde firme imaju jednog radnika, a ostvaruju viskoke profite, najčešće postoje dva objašnjenja.\n- Jedna mogućnost je da firme iznajmljuju potrebne radnike i za to plaćaju lizing kompanijama. Druga opcija je da je reč o firmamama koje nemaju potrebu za većim brojem zaposlenih jer imaju povezana lica, odnosno preduzeća koja zapošljavaju potrebne kadrove – ocenio je Stevanović.\nTagovi: privreda, trgovina, proizvodnja, Ekonomija, finansije, zarada, zaposlenost, profit, poslovanje, Tiv produkt, Promo media, Umpak, Imperial gradnja, Namesta Investment limited, Malex oil, Marina Dorćol, Kimberly Enterprises, Capital Investments, kipar, Blotton Management, Aleksandar Stevanović


Ostvaren značajan napredak u oblasti saobraćaja | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Ostvaren značajan napredak u oblasti saobraćaja\nMINA: Kolika je važnost saobraćaja za dalji razvoj jedinstvenog tržišta i unapređenje konkurentske pozicije Evropske unije? Šta će u narednom periodu biti prioritet u EU, ali i članicama kandidatima kada je u pitanju saobraćaj?\nBULC: Saobraćajni sektor je od temeljnog značaja za privredu i društvo Evropske unije. On obuhvata složenu mrežu privatnih i javnih preduzeća koja dopremaju dobra evropskim potrošačima, snabdijevaju evropske operatere i pomažu pri ispunjavanju potreba evropskih putnika kada je riječ o mobilnosti. Efikasne saobraćajne usluge i infrastruktura su ključni za ekonomski rast i koheziju među različitim regionima. Takođe su važni za trgovinsku konkurentnost.\nCilj saobraćajne politike EU se stoga svodi na poboljšanje konkurentnosti i ekonomske i ekološke održivosti transportnog sistema Unije. Moramo da promovišemo multimodalnost i djelotvornu upotrebu svih oblika prevoza, što zahtijeva kako efikasan jedinstveni evropski saobraćajni prostor tako i modernu infrastrukturu. Čitav talas inovacija će uskoro donijeti revoluciju u transportnom sektoru, a njega će donijeti upotreba novih izvora energije, moderne elektronike i informatičke i komunikacione tehnologije. EU mora prihvatiti i stimulisati ovakve šanse.\nKomisija će nastaviti da ulaže napore kako bi ostvarila mobilnost uz niske emisije ugljen-dioksida. Upravo smo pred ljetnje godišnje odmore objavili Strategiju Komisije u ovoj oblasti. Moramo i da se više posvetimo socijalnim pitanjima i uslovima rada u sektoru transporta, i da obratimo više pažnje na potrebe i prava korisnika prevoza promovišući pristup usmjeren na pružanje usluga.\nOvi prioriteti su jednako važni za zemlje kandidate koje žele da postanu dio saobraćajnog tržišta EU.\nMINA: Koliko je, prema Vašem mišljenju, važno ulaganje u saobraćaj i kakva je Vaša vizija razvoja infrastrukture u Evropi?\nBULC: U sektoru transporta radi oko 20 miliona građana EU. Istovremeno, investicije u oblasti saobraćaja su ključne za budućnost Evrope i za jačanje održivog rasta. Želimo da Evropa bude pristupačna kako ljudima tako i preduzećima.\nEvropa je zasnovana na policentričnom, uravnoteženom sistemu koji ne može funkcionisati bez odgovarajuće, multimodalne povezanosti među svojim centrima. Efikasna i inovativna saobraćajna infrastruktura i usluge neophodni su da bismo smanjili emisije ugljen-dioksida u ovoj oblasti za 60% – čime ispunjavamo obaveze sa klimatskog samita u Parizu – a i da bismo riješili problem saobraćajnih zastoja koji koštaju više od jedan odsto BDP-a EU.\nU cilju ostvarivanja ove vizije, moramo da modernizujemo naš saobraćajni sistem i da premostimo istorijski infrastrukturni jaz između “starih” i “novih” država članica. Moja vizija za razvoj saobraćajne infrastrukture oslikava se u Jedinstvenom evropskom saobraćajnom prostoru bez ikakvih barijera između nacionalnih saobraćajnih sistema, bez barijera u oblicima prevoza i saobraćajnim operacijama. Da bismo ostvarili ove ciljeve, moramo mnogo ulagati u prekogranično povezivanje, kao i u efikasan, multimodalni i pametan saobraćajni sistem, a sve u okviru koordinisanog pristupa sa energetskom politikom EU.\nMINA: Koliko je Crna Gora odmakla kada je u pitanju Poglavlje 14 – Saobraćajna politika i koliko je usklađeno crnogorsko zakonodavstvo sa EU pravnom tekovinom kada je u pitanju ta oblast?\nBULC: Činjenica da su pristupni pregovori u poglavlju 14 otvoreni u decembru 2015. predstavlja priznanje naporima uloženim u ovoj oblasti. Crna Gora je ostvarila značajan napredak po pitanju usklađivanja svog zakonodavstva sa pravilima EU, i nastavlja da ide tim putem.\nSigurno da postoji još važnog posla pred Crnom Gorom kako bi ispunila obaveze koje proističu iz članstva u EU u ovoj oblasti. Komisija je spremna da i dalje pruža smjernice i pomaže Crnoj Gori u ovoj fazi pregovaranja. Završetkom ovog procesa, unaprijediće se zaštita prava putnika, bezbjednosni standardi za sve vrste prevoza će biti bolji, pojačaće se konkurentnost, a smanjiće se i cijene za usluge prevoza.\nMINA: Šta je ono na čemu Crna Gora treba još da radi kada je u pitanju saobraćaj i infrastruktura, posebno imajući u vidu njen značaj za razvoj turizma, koji je strateška grana crnogorske privrede?\nBULC: Dobra saobraćajna mreža je katalizator ekonomskog rasta i ključna je za aktivnosti poput trgovine, ili kao što ste i sami rekli, za turizam. Međutim, izgrađivanje kvalitetne infrastrukture sa sobom nosi i troškove, kako finansijske tako i ekološke. Za zemlju poput Crne Gore, od ključne je važnosti da se obezbijedi ravnoteža između ta dva faktora i da se infrastruktura razvija na održiv način.\nCrna Gora bi takođe trebalo da razmišlja unaprijed i da predvidi koji su to trendovi u narednim decenijama: dekarbonizacija sektora transporta, pametni saobraćajni sistemi, itd. Kada je riječ o glavnim urbanim centrima i primorju, koji već trpe posljedice saobraćajnih zakrčenja, Crna Gora bi trebalo da promoviše saobraćajna rješenja koja su održiva i ekološka, te da izbjegava razvojni model koji je previše fokusiran na automobile.\nMINA: Kako ocjenjujete projekat gradnje autoputa u Crnoj Gori? Da li taj projekat, prema Vašem mišljenju, predstavlja rizik po javne finansije?\nBULC: U okviru agende povezivanja, Komisija je prepoznala važnost obezbjeđivanja odgovarajućih saobraćajnih veza između Crne Gore i njenih susjeda i dalje ka EU zemljama. Putna veza Bar-Boljare je uključena u glavnu mrežu.\nI dok je na svakoj pojedinačnoj zemlji da odluči o izboru investicionih projekata, Komisija je u nekoliko navrata naglasila da projekti u zemljama kandidatima moraju da ispunjavaju standarde EU koji se primjenjuju u javnim nabavkama, zaštiti životne sredine i državnoj pomoći, te da ne ugrožavaju ekonomsku stabilnost zemlje.\nTakođe, infrastrukturne projekte treba da prate jeftinije regulatorne reforme, uključujući mjere koje imaju za cilj da riješe problem gužvi, da unaprijede tok saobraćaja ali i bezbjednost na putevima.\nMINA: Kolika je bila podrška EU Crnoj Gori kada je u pitanju razvoj saobraćaja i infrastrukture?\nBULC: EU pruža finansijsku podršku Crnoj Gori tokom procesa pristupanja, kako u vidu tehničke pomoći tako i kroz infrastrukturne investicije. U periodu od 2017. do 2014. pored kredita Evropske investicione banke koji su uglavnom usmjereni na željeznički saobraćaj, EU je pružila preko 32 miliona eura bespovratnih sredstava za saobraćajne i infrastrukturne projekte u Crnoj Gori. Samo u 2015. godini, u okviru paketa povezivanja koji je usvojen na Bečkom samitu, Crna Gora je dobila dodatnih 20 miliona eura bespovratnih sredstava za sufinansiranje željezničke pruge Bar-Vrbnica.


Mihajlovićеva sa „Novinarkama protiv nasilja“: Zajеdno u borbi protiv nasilja nad žеnama | KTRR\nMihajlovićеva sa „Novinarkama protiv nasilja“: Zajеdno u borbi protiv nasilja nad žеnama\nObjavljeno 21/06/2018 - 09:23\nPotprеdsеdnica Vladе i prеdsеdnica Koordinacionog tеla za rodnu ravnopravnost, prof. dr Zorana Mihajlović, sastala sе danas sa grupom „Novinarkе protiv nasilja“, sa kojom jе razgovarala o zajеdničkoj saradnji u borbi protiv nasilja nad žеnama u Srbiji.\n„Porеd državе i nеvladinog sеktora koji sе bavi borbom protiv rodno zasnovanog nasilja, što kroz stvaranjе zakonodavnog okvira i konkrеtnih aktivnosti podrškе žrtvama nasilja, ali i prеvеncijom nasilja, trеći važan stub u ovom procеsu su mеdiji, koji imaju vеliku odgovornost i bеz kojih nе možеmo mnogo da uradimo“, izjavila jе Mihajlovićеva.\nPotprеdsеdnica Vladе pohvalila jе inicijativu grupе novinarki da sе okupе sa ciljеm da doprinеsu unaprеđеnju izvеštavanja kada jе nasiljе nad žеnama u pitanju i istakla da ćе Koordinaciono tеlo pružiti podršku radu ovе grupе.\n„Naš zajеdnički cilj jе da kroz saradnju i podršku podignеmo svеst javnosti o tomе koliko jе nasiljе štеtno, ali i da ukažеmo na to da sе o nasilju nе izvеštava tabloidno i sеnzacionalistički jеr to štеti žеnama, žrtvama nasilja i cеlom društvu. Statistika jе porazna i zato moramo da radimo višе na prеvеnciji nasilja, da zajеdno gradimo nеnasilno društvo“, rеkla jе ona.\nMaša Milеusnić, članica grupе „Novinarkе protiv nasilja“, zahvalila jе potprеdsеdnici Vladе, rеkavši da jе Koordinaciono tеlo važan partnеr ovе grupе i da kroz zajеdnički rad trеba da ističеmo da jе nasiljе vеliki društvеni problеm.\n„Naš zadatak jе da istaknеmo odgovornost mеdija u borbi protiv nasilja nad žеnama. Nasiljе nijе privatan, pojеdinačni problеm, vеć pogađa cеlo društvo i nе smеmo dozvoliti da sе kroz izvеštavanjе o počinjеnom nasilju vrši sеkundarna viktimizacija žеna, vеć da sе dostojanstvo žrtvе očuva, a o problеmu govori na profеsionalan način“, rеkla jе Milеusnićеva.\nOna jе dodala da jе grupa „Novinarkе protiv nasilja“ javna i otvorеna za svе kolеginicе kojе žеlе da daju svoj doprinos boljеm i profеsionalnijеm izvеštavanju o nasilju nad žеnama i prеvеnciji nasilja.\nPotprеdsеdnica Vladе saglasila sе sa prеdlogom novinarki da sе formira baza odgovornih i profеsionalnih sagovornika iz državnih institucija, koji nеćе praviti dodatnu štеtu kada govorе u mеdijima o ovoj tеmi, posеbno kada sе nasiljе dogodi.\nKako bi sе podigla svеst mеdija i unaprеdio kvalitеt mеdijskog izvеštavanja o rodno zasnovanom nasilju, kao jеdna od komponеnti projеkta „Intеgrisani odgovor na nasiljе nad žеnama i dеvojčicama“ osnovana jе grupa „Novinarkе protiv nasilja“, koju za sada čini višе od 25 novinarki i urеdnica istaknutih nacionalnih mеdija.


Predstavnici deset općina u Bosni i Hercegovini potpisali su memorandum o razumijevanju potvrdivši svoju opredijeljenost za uključivanje romskih građana u rad lokalnih vlasti.\nDio je to zajedničkog programa Evropske unije i Vijeća Evrope – ROMACTED (“Promocija dobrog upravljanja i osnaživanja romske zajednice na lokalnom nivou”) koji je zvanično predstavljen u Sarajevu 20. marta. Cilj programa je osnažiti romsko stanovništvo u lokalnim zajednicama i doprinijeti unapređenju života ove ranjive grupe.\nVršilac dužnosti šefa Odjela za društveni razvoj, civilno društvo i prekograničnu saradnju pri Delegaciji Evropske unije u BiH Gianluca Vannini istakao je da nediskriminacija i integracija manjinskih grupa predstavljaju osnovne vrijednosti na kojima je bazirana Evropska unija.\n“Poštivanje prava manjina i njihova integracija u društvo predstavlja jedan od uslova za prijem svake nove članice u EU. Evropska unija je do sada za projekte inkluzije Roma u BiH izdvojila 7,5 miliona eura. Ovim projektom potvrđujemo nastavak naše pomoći i podršku uspostavljanju saradnje svih relevantnih sudionika u vezi s politikama uključivanja Roma”, kazao je Vannini.\n“Cilj ovog projekta je integrisati politiku romske populacije u politike lokalnih zajednica, ali i uključiti Rome u donošenje odluka na lokalnom nivou, kao što su donošenje budžeta, socijalnih politika i slično. Na ovaj način se nastoji unaprijediti aktivno učešće Roma u životu lokalne zajednice u kojoj žive”, istakao je Stefanek.\nProgram ROMACTED će biti realizovan u 10 općina u BiH i to u Bijeljini, Brčko Distriktu, Donjem Vakufu, Gradišci, Kaknju, Prnjavoru, Tuzli, Visokom, Vukosavlju i Travniku.\n“Prema popisu stanovništva, Vukosavlje je općina koja ima najbrojniju romsku populaciju, u odnosu na ukupan broj stanovnika u općini i ta stopa iznosi više od pet posto. To za nas predstavlja dodatnu obavezu da aktivno radimo na pitanjima inkluzije Roma u život lokalne zajednice. Jedna od prvih aktivnosti koju ćemo realizovati u okviru programa ROMACTED je nabavka kombibusa za prevoz djece od kuće do škole i nazad”, kazao je načelnik Vukosavlja Borislav Rakić.\nPomoćnik načelnika općine Travnik Mato Jozak je napomenuo da je jedan od problema što na prostoru općine nema aktivnih romskih organizacija sa kojima bi mogli sarađivati i dodao” očekujem da putem ovog programa riješimo taj problem i da dobijemo partnera sa kojim ćemo raditi na inkluziji romske populacije”.\nRomacted program se provodi u šest zemalja zapadnog Balkana i u Turskoj i trajat će do 30. aprila 2020. godine. Programom će biti obuhvaćeno ukupno 50 lokalnih zajednica, odnosno općina u ovim državama, a za njegovu realizaciju Evropska unija i Vijeće Evrope su izdvojili 3,7 miliona eura.


Balkanska politika će oživeti u Washingtonu\nJanusz Bugajski, direktor Projekta Nove evropske demokratije u vašingtonskom Centru za strateške i međunarodne studije (Center for Strategic and international Studies) u intervjuu za RSE ocenjuje, uz ostalo, zbog čega se Priština protivi planu UN-a, te šta je smisao nove evropske strategije za BiH.\nRSE: Šta je to u UN planu za razmeštanje EULEX-a na Kosovu čemu se vlada u Prištini protivi?\nBugajski: Priština smatra da ovaj plan uspostavlja dvostruku vlast na Kosovu. Drugim rečima, policijske snage u severnom delu Kosova bi bile pod mandatom UNMIK-a, dok bi one u ostatku Kosova bile pod mandatom EULEX-a. Upravo to vlada u Prištini pokušava da izbegne jer joj izgleda kao prvi korak ka autonomiji, možda čak i federalizaciji i secesiji severnog dela Kosova. Dakle, u Prištini strahuju da bi sve ovo moglo da bude neka vrsta bosanskog scenarija – formiranje posebnog entiteta, koji bi imao svoju separatnu vlast, separatnu policiju, carinu. To je, po mom mišljenju, suština neprihvatanja tog plana od strane Prištine.\nRSE: Verujete li, onda, da će plan biti usvojen? Čini se da Brisel, a i UN, insistiraju da ga Priština usvoji?\nEvropska unija, nažalost, nema dovoljno autoriteta da uspostavi vlast EULEX-a na čitavoj teritoriji Kosova. Zato pokušava da izdejstvuje kompromis.\nBugajski: Brisel vrši pritisak, a istovremeno američka pozicija u ovom trenutku nije dovoljno čvrsta, s obzirom da Bušova administracija odbrojava svoje poslednje dane i da je suviše zaokupljena drugim pitanjima. Na drugoj strani, Evropska unija, nažalost, nema dovoljno autoriteta da uspostavi vlast EULEX-a na čitavoj teritoriji Kosova. Zato pokušava da izdejstvuje kompromis koji bi bio prihvatljiv za sve članice Saveta bezbednosti, uključujući i Rusiju.\nRSE: Da li je u ovakvim okolnostima verovatno da će sporazum biti prihvaćen do kraja ove nedelje, na čemu insistira visoki predstavnik Evropske unije Havier Solana?\nBugajski: Mislim da će se o planu još diskutovati. Smatram da vlada u Prištini mora dobiti neke garancije – a to se može postići unošenjem odgovarajućih odredbi u tekst - da plan neće biti korak ka podeli ili federalizaciji Kosova. Poruka da će UNMIK na kraju preneti svoja ovlašćenja na EULEX dosta bi u tom smislu pomogla. Tako vidim kompromisnu soluciju koja bi rezultirala usvajanjem plana.\nHapšenje Mladića je pitanje vremena\nRSE: Šta je po Vašem mišljenju smisao nedavno najavljene nove evropske strategije za Bosnu i Hercegovinu? Da li se ukidanjem postojeće Kancelarije visokog predstavnika i uvođenjem neke vrste specijalnog evropskog izaslanika za BiH želi osnažiti ili oslabiti međunarodno prisustvo u toj zemlji?\nBugajski: Trenutno je visoki predstavnik i izaslanik međunarodne zajednice i Evropske unije. Ako ta promena donese samo predstavnika Evropske unije, to će značiti da druge sile, uključujući i Sjedinjene Države, neće imati tako značajnu ulogu kao do sada, što smatram greškom, čija će posledica biti slabljenje uloge međunarodne zajednice u BiH. Druga priča bi bila kad bi Evropska unija imala iza sebe istoriju efektivne organizacije u podršci i pomoći funkcionisanju nezavisnih država, ali, kao što slučaj Kosova pokazuje, EU ima tu sklonost da pravi kompromise oko bazičnih principa.\nRSE: Kad je uhapšen Radovan Karadžić, izjavili ste da se steže i omča oko Mladićevog vrata. Kako vam sada stvari izgledaju: hoće li ga uhapsiti ili neće?\nBugajski: Da, mislim da hoće, ne sumnjam u nameru srpskih vlasti da ga uhapse, rekao bih da je to samo pitanje vremena. Može biti da je to hapšenje i pitanje tajminga. Sa novodolazećom američkom administracijom moguće je da će Beograd hteti da demonstrira svoju kooperativnost, da pokaže da je sposoban da uhapsi jednog od dvojice preostalih otpuženika za ratne zločine.\nRSE: Da li očekujete da će nova administracija predsednika Obame imati više interesovanja za Zapadni Balkan nego prethodne dve Bushove vlade?\nBugajski: Očekujem da će se revitalizovati američko interesovanje za spoljnu politiku, dakle za svet, pa u tom smislu i za Zapadni Balkan. Iako to ne znači da će Balkan ponovo postati visoki američki prioritet, svakako će na taj region biti usmerena dodatna pažnja kako bi se rešila preostala pitanja, kao što su Kosovo i Bosna i Hercegovina. U prilog tome da će balkanska politika oživeti u Washingtonu govori i činjenica da novi američki potpredsednik Joseph Biden ima za sobom dugu istoriju zalaganja za ovaj deo sveta, tako da će on verovatno Balkan podići na spoljnopolitičkoj agendi dolazeće američke administracije.