Beograd, 23. Februar 2012.\nPRIŠTINA, 23. februara 2012. (Beta) Premijer Kosova Hašim Tači ocenio je da će Srbija, novim dogovorom u Briselu, priznati kosovsku nezavisnost. "Novim dogovorom koji će biti postignut u Briselu, Srbija će priznati nezavisnost Kosova. Ona (Srbija) prihvata Deklaraciju o nezavisnsoti Kosova, dok je Rezolucija 1244 bila mrtva i ostaje mrtva", kazao je Tači u interviju za današnji Expres. Prištinski dnevnik je na svom portalu gazetaexpreš.com danas preneo samo izvode iz intervjua s Tačijem koji se tiču pitanja regionalnog predstavljanja Prištine koje je na Kosovu izazvalo oštre rasprave.\nBRISEL, 23. februara 2012. (Beta) Razgovor delegacija Beograda i Prištine prekinut je zbog pauze za ručak i trebalo bi da bude nastavljen posle 14 sati, rečeno je agenciji Beta u izvorima Evropske unije u Briselu. Nova runda pregovora na kojoj se raspravlja o regionalnom predstavljanju Kosova i sprovođenju ranijih dogovora počela je juče, a razgovori su nastavljeni jutros oko 10 sati. Po rečima Stefanovića, delegacija Beograda je spremna da prilikom predstavljanja Kosova, uz pozivanje na Reozluciju 1244 SB UN, bude naveden i još jedan važan međunarodni dokument, a to je savetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde. Stefanović je rekao da je "sad na Prištini i na predstavnicima međunarodne zajednice da ne dozvole da bilo ko drži evropske integracije celog Zapadnog Balkana kao taoce". Šef srpske delegacije je podvukao da stav Beograda ima široku podršku međunarodne zajednice što pokazuje i pismo koje su šefovi diplomatija Austrije, Francuske i Italije poslali visokoj predstavnici EU Ketrin Ešton, a u kojem podržavaju kandidaturu Srbije za članstvo u EU. Šefica prištinske delegacije Edita Tahiri nije davala izjave.\nJEREMIĆ OCEKUJE DOGOVOR O REGIONALNOM PREDSTAVLJANJU KOSOVA\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić izrazio je očekivanje da će Beograd i Priština pronaći rešenje za učešće Kosova u regionalnoj saradnji. Na pitanje novinara u Medija centru, Jeremić je rekao da Beograd ne želi da se bilo čiji glas ne čuje u okviru regionalnih debata, ali da, kada je reč o Kosovu, postoje politička, ustavna i međunarodno pravna ograničenja poput Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN. "Nismo želeli da udaljimo bilo koga od prilike da učestvuje u regionalnoj saradnji. Mislim da se to na jedan civilizovan i prilično uređen način ovog trenutka diskutuje u Briselu u okviru dijaloga. Očekujem da će to biti slučaj u budućnosti i da ćemo pronaći rešenje", rekao je Jeremić. Na pitanje o negativnom predstavljanju u srpskoj javnosti Srba koji su u kosovskoj vladi, Jeremić je kazao da, prema njegovom uverenju, "oni koji učestvuju u Tačijevoj vladi nemaju veći kredibilitet od Albanaca koji su učestvovali u vladi Slobodana Miloševića" do 1999. godine. Jeremić je u Medija centru govorio na promociji knjige "Regionalne inicijative i multilateralna saradnja na Balkanu" pomocnika ministra Duška Lopandića.\nBRISEL, 23. februara 2012. (Beta) Šef srpskog pregovaračkog tima Borislav Stefanović izjavio je danas da će se srpski tim u dijalogu Beograda u Prištine "boriti do kraja" da dođe do rešenja za pitanje regionalnog predstavljanja Prištine, uprkos, kako je naglasio, krutom i tvrdom stavu prištinske delegacije. Stefanović je pred početak današnje runde razgovora u Briselu naglasio da je "očigledno da Priština postavlja nerealne zahteve koji obesmišljavaju sve dosad dogovreno". Srbija je pristala na asimetrično predstavljanje Prištine, objasnio je Stefanović, naglasivši da je Rezolucija 1244 saveta bezbednosti UN suština te asimetričnosti, odnosno nejednakosti. Pregovori Beograda i Prišitne nastavljeni su oko 10 sati. Po rečima Stefanovića, delegacija Beograda je spremna da prilikom predstavljanja Kosova, uz pozivanje na Reozluciju 1244 SB UN, bude naveden i još jedan važan međunarodni dokument, a to je savetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde. Stefanović je rekao da je "sad na Prišitni i na predstavnicima međunarodne zajednice da ne dozvole da bilo ko drži evropske integracije celog Zapadnog Balkana kao taoce". Šef srpske delegacije je podvukao da stav Beograda ima široku podršku međunarodne zajednice i naglasio da to pokazuje pismo koje su šefovi diplomatija Austrije, Francuske i Italije poslali visokoj predstavnici EU Ketrin Ešton, a u kojem podržavaju kandidaturu Srbije za članstvo u EU. Na pitanje kako procenjuje izglede Srbije da dobije status kandidata za članstvo u EU, Stefanović je rekao da je to za sada ipak nezahvalno procenjivati. "Nismo se još približiili statusu kandidata za člabsrvo u EU", dodao je. Šefioca prištinskog pregovaračkog tima Edita tahiri nije davala izjave pred početak današnje runde razgovora.\nBEOGRAD, 23. februara 2012. (Beta) Ministar za Kosovo i Metohiju Goran Bogdanović rekao je danas, tokom razgovora sa šefom Euleksa Gzavijeom de Marnakom u Beogradu, da Srbija čini sve da bi se misiji EU omogućilo nesmetano kretanje na celoj teritoriji Kosova i kako bi ostvarila povereni mandat. Bogdanović je, kako se navodi u saopštenju Ministarstva za Kosovo i Metohiju, naveo da je interes Srbije da Euleks bude što uspešniji i pomogne održavanju mira i stabilnosti na Kosovu i Metohiji. Ministar je dodao da će, dok god se misija EU bude držala mandata i statusne neutralnosti, imati u "Beogradu pouzdanog i predvidivog partnera". Srbi na severu Kosova, koji su u julu postavili barikade želeći da spreče kosovske vlasti da zauzmu prelaze ka Srbiji, i dalje u pojedinim slučajevima blokiraju kretanje Euleksa, uz navode da je ta misija izašla van mandata i pomaže prištinskim institucijama. Euleks je saopštio da im sloboda kretanja mora biti bezuslovno garantovana.\nSTEFANOVIĆ: UDALJENE POZICIJE, NASTAVAK PREGOVORA\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Šef pregovaračkog tima Srbije Borislav Stefanović izjavio je večeras da će dijalog sa Prištinom biti nastavljen sutra, ali je ukazao da su pozicije dve strane i dalje "udaljene". Stefanović je u telefonskoj izjavi agenciji Beta iz Brisela rekao da će srpska strana učiniti sve da se postigne dogovor o regionalnom predstavljanju Kosova. "Razgovori se nastavljaju. Situacija je vrlo teška i pregovori su teški", rekao je on i dodao da Srbija "ostaje na poziciji" da se o regionalnom predstavljanju nađe prihvatljivo rešenje, u skladu sa Rezolucijom UN 1244. "Učinićemo sve da dogovor bude postignut", istakao je posle runde razgovora sa prištinskom delegacijom na čelu sa Editom Tahiri uz posredstvo EU.\nPRISTINA TRAZI DA FUSNOTA SADRZI DEKLARACIJU O NEZAVISNOSTI\nPRIŠTINA, 22. februara 2012. (Beta) Pregovarački tim Prištine u razgovoru sa Beogradom o regionalnom predstavljanju Kosova neće odustati od zahteva da deo fusnote bude i deklaracija o proglašenju nezavisnosti, saznaje danas agencija Beta u Vladi Kosova. Kako je Beti rečeno, pregovarački tim Prištine "snažno i nepopustljivo zahteva da deo fusnote u regionalnom predstavljanju bude i deklaracija Skupštine Kosova o proglašenju nezavisnosti Kosova". Prema tom izvoru, od tog stava se neće odustati i njegovo prihvatanje je preduslov da se prihvati i drugi deo fusnote u kojoj se spominje mišljenje Međunarodnog suda pravde o deklaraciji o proglašavanju nezavisnosti Kosova i Rezolucija 1244. Kosovska strana zahteva i da redosled dokumenata u fusnoti bude takav da na prvom mestu bude deklaracija o nezavisnosti Kosova, zatim mišljenje Međunarodnog suda pravde i tek na kraju Rezolucija 1244. Poslednji zahtevi kosovske strane ili popuštanje, kako se to ocenjuje u Prištini, usledili su nakon sastanaka američkog državnog sekretara Vilijama Bernsa sa predsednicom i premijerom Kosova, Atifetom Jahjaga i Hašimom Tačijem prošle nedelje u Prištini. U intervjuu prištinskim medijima Tači je rekao da je preduslov da Priština prihvati spominjanje Rezolucije 1244 da Srbije prihvati da u fusnoti bude pomenuta deklaracija Skupštine Kosova od 17. februara 2008. Taj Tačijev stav opozicija je oštro kritikovala i najavila da će zatražiti vanrednu sednicu Skupštine Kosova na kojoj bi se raspravljalo o načinu predstavljanja Kosova na regionalnim skupovima, kako bi se onemogučilo prihvatanje spominjanja rezolucije 1244 u fusnoti ispod imena Kosova.\nKUCI: REZOLUCIJA 1244 "JOŠ UVEK ŽIVA"\nPRIŠTINA, 22. februara 2012. (Tanjug) Zamenik premijera Kosova Hajredin Kuci je izjavio da Vlada Kosova nije aplaudirala sadržini fusnote u regionalnom predstavljanju Kosova, ali je rezolucija 1244 realnost. Isticuci da je stav Kosova jasan i decidiran o ovom pitanju Kuci je na konferenciji za štampu posle sastanka Vlade Kosova rekao da je "Vlada Kosova jasno iznela svoj stav. Delegacija Kosova ima jasne stavove unutar tog stava", kazao je Kuci. Kuci je rekao da je rezolucija 1244 "još uvek živa", pošto u Savetu bezbednosti, zbog veta Rusije i Srbije ona ne može za sada da bude stavljena van snage. "Ovo je pitanje pravnih i politickih balansa. U politickom smislu mišljenje Medunarodnog suda pravde ima prednosti nad Rezolucijom 1244. U pravnom smislu za nas najveci uticaj ima Deklaracija o proglašavanju nezavisnosti Kosova, Ustav i zakoni. Medutim, još uvek je "živa" i rezolucija 1244", kazao je Kuci.\nTACI PODIŽE BEZBEDNOST\nBRISEL/PRIŠTINA, 22. februara 2012. (Tanjug) Dok timovi za dijalog Beograda i Prištine razgovaraju u Briselu o regionalnom predstavljanju Kosova, u Prištini je u centru pažnje fusnota, zbog koje kosovske vlasti trpe pritiske, a premijer Hašim Taci navodno podiže nivo bezbednosti. Pozivajuci se na neimenovani izvor, prištinski list Koha ditore piše da je kosovski premijer Hašim Taci pozvao snage bezbednosti da budu spremne u narednim danima, jer se mogu ocekivati nemiri zbog sporazuma o regionalnom predstavljanju Prištine. "Premijer je svestan da je pitanje fusnote veoma osetljivo i pozvao je na oprez. Moguce su reakcije, zbog cega treba biti spreman", rekao je izvor lista koji je, kako se navodi, prisustvovao sastanku kosovskog Saveta za bezbednost. Štampa u Prištini piše da je stvar smirivala i americka državna sekretarka Hilari Klinton. Ona je, kako navode, prenela Taciju u telefonskom razgovoru da Priština ima bezrezervnu podršku SAD za clanstvo u EU i NATO, te da Vašington ne bi predlagao smer aktivnosti koje bi bile suprotne interesima Kosova. Šef Kancelarije Vlade Srbije za saradnju sa medijima Milivoje Mihajlovic izjavio je da ukoliko i u ovoj rundi ne dodje do dogovora realno je ocekivati novi talas pritisaka na Prištinu, a verovatno i na Beograd od medunarodne zajednice, odnosno EU.\nKONSTANTIN DOLGOV: SRBIMA TEŠKO I NA SEVERU I U ENKLAVAMA\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Tanjug) Izaslanik ruskog Ministarstva spoljnih poslova za ljudska prava i vladavinu prava Konstantin Dolgov ocenio je da je 12 godina posle donošenja Rezolucije 1244 i uspostavljanja prelazne administracije na Kosovu, situacija na planu ljudskih prava u pokrajini još uvek izuzetno teška. On je istakao i da Rusija podržava incijativu Srbije za istragu o trgovini organima na Kosovu pod pokroviteljstvom UN. "Još uvek postoje veliki problemi pocevši od nedovoljne bezbednosti i sigurnosti nacionalnih manjina posebno Srba, ali i Roma i drugih. Još uvek imamo više od 200.000 interno raseljenih lica sa Kosova u Srbiji, što je veliki humanitarni izazov. I sve se to dešava u 21. veku u srcu Evrope", rekao je na kraju trodnevne posete Srbiji. Ruski zvanicnik je u Srbiju doputovao kako bi iz prve ruke dobio informacije o stanju ljudskih prava u Srbiji, posebno na Kosovu. On se u Beogradu sastao sa ministrom spoljnih poslova Vukom Jeremicem, prestavnicima Ministarstva za KIM i Ministarstva za regionalni razvoj, patrijarhom Irinejom, predstavnicima SPC i udruženja porodica nestalih i kidnapovanih na KIM, kao i sa šefom misije OEBS. Dolgov je na Kosovu razgovarao sa rukovodstvom Unmika, Euleksa i Kfora i OEBS, predstavnicima kosovskih Srba, a posetio je i manastir Gracanicu. Tokom tih razgovora bilo je reci o bezbednosti manjina, imovini otetoj od kosovskih Srba koji su pobegli pred nasiljem kao i o zaštiti verskih objekata, naveo je on. "Ponovio sam medunarodnim predstavnicima da u skladu sa mandatom koji im je dao SB UN oni treba da rade za dobrobit svih naroda na Kosovu, ne samo kosovskih Albanaca vec i Srba, Roma i drugih", istakao je. Dolgov je sa srpskim i medunarodnim zvanicnicima razgovarao i o problemu trgovine ogranima. "Mi smatramo da istraga o tome mora da se odvija na najprofesionalniji, najdetaljniji i najnepristrasniji moguci nacin jer izveštaj Dika Martija sadrži šokantne podatke," rekao je. Prema njegovim recima, Euleks je zapoceo istragu, odvojio izvesna sredstva, istražioce i tužioce ali to nije dovoljno. "Taj proces se odvija sporo, a dodatni problem je što na Kosovu ne postoji adekvatna zaštita svedoka što su mi potvrdili i predstavnici medunarodne zajednice," naveo je. Pored toga, Euleks ima mandat da deluje samo unutar Kosova dok se istraga mora sprovesti i u nekim drugim zemljama, objasnio je. "Zato Rusija podržava inicijativu Srbije da se usvoji rezolucija SB koja bi tražila istragu i uspostavila mehanizme pod pokroviteljstvom UN," istakao je. On kaže da je predstavnicima Euleksa, ukljucujuci šefa misije Gzavijea Bo De Marnjaka, postavio niz pitanja o istrazi koju sprovodi Euleks ali da su ga oni uputili na glavnog tužioca Euleksa Klinta Vilijamsona, sa kojim ce, kako se nada, razgovarati u Briselu. Napominjuci da po Rezoluciji 1244 Kosovo treba da bude multietnicko, multikulturno i demokratsko društvo a status odreden uz poštovanje principa suvereniteta i integriteta Srbije, on je podsetio da je taj princip prekršen 2008. jednostranim proglašenjem nezavisnosti Kosova, koju Rusija ne priznaje. "Rusija ne priznaje nezavisnost Kosova. Mi podržavamo napore da se pitanje Kosova reši politickim sredstvima", naglasio je. Stav Rusije je, takode, da bilo kakav unilateralan pokušaj da se reše politicka i dnevna pitanja kao što su carine i kontrola prelaza, ne može biti produktivan vec samo rezultirati novim tenzijama, dodao je. "Upravo to se dogodilo. Apelovali smo na medunarodnu zajednicu da bude fer i pravedna i da radi u skladu sa mandatom", dodao je. Po njegovoj oceni, srpska zajednica je u teškoj situaciji kako na severu Kosova tako i na jugu u enklavama. "Gotovo cetvrt miliona ljudi je napustilo Kosovo a broj povratnika je neznatan. Njima su potrebni sigurnost i garancije da ce povratiti svoju imovinu. A medunarodna zajednica po rezoluciji 1244 snosi odgovornost za rešavanje svih tih pitanja", ukazao je. Dolgov je upozorio i na to da je na Kosovu u toku proces predaje ovlašcenja sa medjunarodnih na prištinske institucije u domenima poput policije i carine a da Savet bezbednosti UN o tome nije razgovaro na odgovarajuci nacin.\nIZBORI NA KOSOVU?\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Tanjug) Predsednica Skupštine Slavica Đukic Dejanovic izjavila je da je Ustav Srbije obavezuje da raspiše lokalne izbore i na Kosovu i Metohiji, ali je i ukazala na cinjenicu da je njihova realizacija delikatna zbog Rezolicije 1244 koja predvidja saradnju sa medunarodnom zajednicom. Dejanovic je rekla da lokalni izbori nece biti raspisani na celoj teritoriji jer postoje sredine u kojima još nije istekao mandat samoupravama. Ona je još dodala da ce lokalni izbori biti raspisani kada i parlamentarni.\nTADIĆ: VRLO TEŠKO DOSTIĆI STATUS KANDIDATA\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Predsednik Tadić izjavio je da ne može da iskaže optimizam kada je u pitanju dodela statusa kandidata Srbiji za članstvo u EU jer je danas "malo dalje" rešenje za problem Kosova nego sinoć. "Situacija je lošija nego sinoć zbog načina na koji Priština predlaže rešenja", rekao je Tadić novinarima u Beogradu i ocenio da je prištinski predlog "van svake realnosti". Tadić je ocenio da je vrlo teško dostići status kandidata jer se u svakom satu Srbija suočava sa novim iskušenjem, ali da će se on do poslednjeg trenutka truditi da se to i ostvari. "Ne zavisi samo od nas nego od svake države članice EU", rekao je Tadić i poručio da Srbija nikada neće odustati od svojih strateških ciljeva sadržanih u formuli "i EU i Kosovo". Tadić je kazao da Beograd vodi kompleksne i otežane razgovore. "Bili smo blizu rešenja u jednom trenutku, onda se udaljimo od rešenja, to je oscilacija vidljiva u pregovorima. Danas smo malo dalje od rešenja nego što smo bili sinoć ali je bitno da nastavimo. Videćemo da li će na kraju ovog dana situacija biti bolja nego što je jutros", naveo je Tadić. Na pitanje da li će Srbija raspisati izbore na sveru Kosova, Tadić je kazao da će sve institucije u Srbiji razgovarati i o tom pitanju. "Ima tu i pravnih pitanja, ima tu međunarodnih pitanja, ali Srbija šta god da učini neće odustati od vlastitog integriteta na Kosovu", poručio je Tadić. Prema njegovim rečima, Srbija neće odustati od pravne, mirotvorne borbe za očuvanje svog integriteta na Kosovu bilo da je u pitanju dijalog sa Prištinom, bilo da su u pitanju izbori. "Sve što činimo biće u saglasnosti sa strategijskim ciljem očuvanja našeg integriteta", kazao je Tadić. On je rekao da ne odustaje ni od Kosova ni od EU i da je to centar politike koju vodi i za koju je dobijena podrška građana na proteklim izborima. "Ovih dana ćemo videti da li je ta politika održiva ili nije. Biće to politički test i za mene. Ja ću pred građane izaći posle svih pregovora i razgovora i izneti svoj stav. Ja ne odustajem", poručio je.\nTADIĆ TELEFONOM SA EŠTON O STATUSU KANDIDATA\nBEOGRAD, 23. februara 2012. (Beta) Predsednik Tadić istakao je, u telefonskom razgovoru sa šeficom diplomatije Evropske unije Ketrin Ešton, da je Rezolucija 1244 UN za Srbiju nezaobilazni faktor kada je reč o regionalnom predstavljanju Prištine. Tadić i Ešton su telefonom razgovarali o mogućnostima da Srbija dobije status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, saopštila je Pres služba predsednika.\nITALIJA, FRANCUSKA I AUSTRIJA ŽELE KANDIDATURU ZA SRBIJU\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Ministri spoljnih poslova Austrije, Francuske i Italije uputili su danas pismo visokoj predstavnici EU za spoljnu politiku Ketrin Ešton u kojem ističu da je Srbija ispunila sve uslove za dobijanje statusa kandidata i pozivaju da Beogradu bude dodeljen status kandidata. "U zaključcima Evropskog saveta od 9. decembra jasno je šta Beograd treba da uradi. Napredak mora biti postignut u sprovođenju sporazuma postignutih u dijalogu, mora biti postignut dogovor oko učešća Kosova u regionalnim forumima. Pored toga traženo je da Beograd sarađuje sa misijom Euleksa", navodi se u pismu u koji je imala uvid agencija Beta."Analizirajući napredak Srbije, zaključili smo da su ti uslovi ispunjeni. Učinjenin je značajan napredak u implementaciji postignutih sporazuma u dijalogu Beograda i Prištine, a poslednji od njih je priznavanje diploma", piše u pismu ministara. Šefovi diplomatija Italije, Francuske i Austrije, Đulio Terci, Alen Žipe i Mihael Špindeleger naglašavaju da je "Beograd dao veoma konstruktivne predloge za uključivanje Kosova u regionalnu saradnju, uzimajući u obzir stavove o statusu obe strane". Dalje se naglašava da je "Beograd aktivno sarađivao kako bi omogućio misijama Euleksa i Kfora da sprovode svoje mandate". "Trebalo bi da ispunimo naša obećanja iz decembra, odamo priznanje pojačanim naporima Srbije i njenoj posvećenosti i odobrimo joj status kandidata. Uslovljavanje je najefikasnije kada je neumoljivo, ali i pravedno. Kredibilitet politike proširenja EU zavisi takođe i od naše predvidivosti", ukazuje se u pismu. Ministri u pismu zaključuju da će odlukom da se dodeli status kandidata, Srbija biti ohrabrena "da nastavi ukupnu normalizaciju odnosa sa Kosovom, što je u skladu sa uslovima iz SSP".\nBEOGRAD, 23. februara 2012. (Beta) Premijer Srbije Mirko Cvetković izjavio je danas da nije ni optimista ni pesimista u pogledu dobijanja statusa kandidata za članstvo u EU, ali da smatra da je Srbija već sada ispunila sve postavljene uslove za dobijanje kandidature. "Sačekajmo da vidimo šta će se događati narednih nekoliko dana. Ne želim da širim ni optimizam ni pesimizam, ali Vlada čini sve u okviru poznatih ograničenja da Srbija dobije status kandidata", rekao je Cvetković novinarima u pauzi skupa "Jugoistočna Evropa region povoljnog poslovnog okruženja". On je dodao da postoje politički uslovi za dobijanje statusa kandidata o čemu se vode razgovri u Briselu i "na drugim nivoima". Komentarišući ocene da Srbiji zbog velikog javnog duga preti grčki scenario, Cvetković je rekao da nema opasnosti za tako nešto i da će rebalansom ovogodišnjeg budžeta biti predviđene mere za svođenje državnog duga u predviđene granice. Srbija bi, prema njegovim rečima, mogla da dođe u situaciju u kojoj se sada nalazi Grčka ukoliko bi, kako je rekao, u narednih 10 godina trajala ekonomska kriza veća od sadašnje. Cvetković je rekao da Vlada Srbije nije razmatrala ograničenje marži na gorivo i da je moguće da se o tome vodi rasprava u Ministarstvu za infrastrukturu i energetiku. Ministar za infrastrukturu i energetiku Milutin Mrkonjić juče je izjavio da se pripremaju mere kojima će se ograničiti cena goriva, a da je jedna od tih i ograničenje marži. "Ograničenje marži je složeno pitanje o čemu ne odlučuje samo jedno ministarstvo, a Srbija ima i međunarodne obaveze vezane za slobodno tržište. U tom kontekstu ne mogu niti da potvrdim niti da negiram šta će se dalje dešavati po pitanju cena energenata u Srbiji", rekao je Cvetković.\nLAJČAK: NADAM SE DA NEĆE BITI BLOKADE ODLUKE O SRBIJI\nBEOGRAD, 23. februara 2012. (Beta) Izvršni direktor za Evropu i Centralnu Aziju u Evropskoj službi za spoljne poslove Miroslav Lajčak izrazio je danas nadu da "neće biti unilateralne blokade" odluke o dodeli statusa kandidata Srbiji. "Za tu odluku je potreban konsenzus. U EU postoji snažan osećaj da proces pridruživanja ne sme da se uslovljava pitanjima koja nisu vezana za taj proces. Nadam se da neće biti unilateralne blokade. To je sve što mogu da kažem", kazao je Lajčak na otvaranju konferencije "Srbija i EU Kraj početka" u Beogradu. Evropski zvaničnik je istakao da je regionalna saradnja ključni element procesa saradnje i pridruživanja u regionu Zapadnog Balkana i s tim u vezi ukazao na značaj uspeha dijaloga Beograda i Prištine. "Regionalna saradnja je za Srbiju važan uslov ove godine. To je najbolji način za prevazilaženje istorije i pomirenje. Ubeđen sam da je evropska perspektiva ključ za napredovanje za Kosovo i Srbiju", kazao je Lajčak. Lajčak je istakao da je važno da se pozitivan odgovor o kandidaturi Srbije dobije sada, imajući u vidu da Srbiju ove godine čekaju dva izborna procesa. "Treba uraditi sve da se pozitivan odgovor dobije sada. Treba iskoristiti svaki sat do odluke Evropskog saveta (ES)", poručio je. Lajčak je kazao i da je prerano za predviđanje odluke ES, pošto se, kako je rekao, u ovom trenutku "mnogo toga dešava u Beogradu, Prištini i Briselu". "Srbija je uložila mnogo truda. Uspesi su priznati, posle mišljenja EK i preporuke da Srbija postane kandidat i da počne pregovore, kada ispuni uslov Kosovo", kazao je Lajčak. Evropski zvaničnik je ukazao i da zamrznut sukob na severu Kosova "nikome ne koristi" i da je "najvažniji dijalog". Dodao je da je pitanje proširenje za EU od velikog značaja, uprkos izazovu koju je pred uniju postavila ekonomska kriza. Lajčak je podsetio da je EU za zemlje Zapadnog Balkana razvila okvir za put ka EU, kroz proces stabilizacije i pridruživanja i ocenio da je to najbolji put za članstvo u EU. Direktorka kancelarija za evropske integracije Milica Delević ocenila je da su vlasti Srbije od 9. decembra do danas uložile velike napore u ostvarivanje uslova za dobijanje statusa kandidata za EU i istakla da je između Srbije i EU uspostavljen viši "nivo poverenja". "U pogledu ostvarivanja uslova mislim da je najjasnije da je od decembra u potpunosti zaokružen pravni okvir koji omogućuje primenu do sada postignutih dogovora u oblasti matičnih knjiga, katastra, slobode kretanja i u okviru toga se može proceniti kako se ti sporazumi primenjuju", kazala je. "Kada govorimo o integrisanim prelazima i regionalnom predstavljanju, razgovori o tome još uvek traju i treba da sačekamo da vidimo kako će to izgledati", dodao je. Milica Delević je istakla da je za dobijanje statusa kandidata neophodno razumevanje obeju strana u dijalogu BeogradPriština, kao i uvažavanje različitih stavova zemalja članica EU. "Da bi do statusa došlo neophodno je razumevanje obeju strana i uvažavanje u potpunosti stava EU gde imate nekih razlika u pogledu državnosti Kosova, ali postoji potpuna saglasnost o tome da region kao celina mora učestvovati u regionalnoj saradnji, kretati se ka EU".\nAMBASADORKA SAŠA BEJLI: LUKSEMBURG ZA DODELJIVANJE STATUSA KANDIDATA\nBEOGRAD, 23. februara 2012. (Beta) Luksemburg smatra da Srbiji treba dodeliti status kandidata, ali će odluka o tome zavisiti od ispunjavanja uslova koji su u decembru naznačeni, rekla je novoimenovana ambasadorka Luksemburga u Srbiji Saša Bejli. "Mi smo uvek jasno stavljali do znanja da smatramo da je došao trenutak da se Srbiji odobri status kandidata zbog izuzetnih napora koje je učinila, ali postoje i uslovi koje treba ispuniti. Sada je ključan trenutak u naporima za ispunjavanje tih uslova", rekla je Saša Bejli za agenciju Beta i portal EurAktiv Srbija (www.euractiv.rs). Ona je ocenila da će odluka o zahtevu Srbije da joj se dodeli status kandidata zavisiti od napretka koji bude ostvaren u narednim danima i podsetila da će Evropski savet odlučivati na osnovu uslova za koje je u decembru jasno naznačio da moraju biti ispunjeni. "Vrlo je teško reći danas šta će se desiti u narednih nekoliko dana jer mislim da mnogo toga zavisi od razgovora koji su toku i napora koje će Srbija, uvereni smo, učiniti u tom kontekstu", rekla je Saša Bejli. Ona je navela da je veliki broj zahteva za azil koje su u njenoj zemlji podneli građani Srbije nakon ukidanja viza iznenadio vlasti Luksembruga i izazvao zabrinutost, ali je istakla da je saradnja sa srpskim vlastima na pronalaženju načina da se zaustavi priliv azilanata vrlo dobra. Saša Bejli je rekla da i Srbija i Luksemburg moraju preduzeti korake da bi sprečili zloupotrebu bezviznog režima, a kao jedan od koraka koje su luksembruške vlasti preduzele navela je smanjivanje socijalne pomoći azilantima koja je često, kako je navela, bila i razlog za podnošenje zahteva za azil. Ambasadorka Luksemburga, koja je u utorak predala akreditive predsedniku Srbije Borisu Tadiću, rekla da je potrebno usmeriti pažnju i na sam izvor problema, odnosno na siromaštvo u pojedinim delovima Srbije. "Ti ljudi dolaze iz vrlo siromašnih oblasti tako da zato moramo videti kako možemo da pomognemo na samom izvoru, a ne da rešavamo problem u kasnijim fazama", rekla je ona. Bejli je ocenila da su politički odnosi dve zemlje vrlo dobri i istakla da je njeno imenovanje za prvog ambasadora Luskemburga u Srbiji znak da ta zemlja želi da dodatno osnaži odnose sa Srbijom i uspostavi direktnije veze i redovnije kontakte. Saša Bejli je objasnila da je ambasadorka na nerezidencijalnoj osnovi, odnosno da ne boravi stalno u Srbiji već da je njeno sedište u Luksembrugu. To, kako je navela, može doprineti i razvoju ekonomske saradnje. "To mi daje vrlo dobar uvid u to šta se događa u Luksemburgu, ko su različiti akteri, ne samo u Minstarstvu spoljnih poslova već i u drugim oblastima poput ekonomije i finansija. Mislim da to mogu dobro da iskoristim za pronalaženje mogućnosti za saradnju između Srbije i Luksemburga i na ekonomskom planu", rekla je ona.\nJEREMIĆ: ZBOG EKONOMSKE KRIZE PRODUBITI SARADNJU U REGIONU\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić izjavio je da zbog ekonomske krize u Evropi koja utiče i na proširenje Evropske unije, treba produbiti regionalnu saradnju na Zapadnom Balkanu. Jeremić je na predstavljanju knjige "Regionalne inicijative i multilateralna saradnja na Balkanu" rekao da je regionalna saradnja sve značajnija u ovom delu sveta, kao i da je jedan od deklarisanih prioriteta spoljne politike Srbije. "Verujem da nakon angažmana ove vlade u prethodne četiri godine, koja je za svoj priritet imala regionalnu saradnju, pomirenje i zatvaranje nekih od prilično bolnih poglavnja iz naše bliske istorije, imamo razloga da sa sigurnošću gledamo u budućnost. Mislim da nemamo razloga da budemo inhibirani i nesigurni u našem regionalom nastupu", rekao je Jeremić. On je dodao da Srbija sa zemljama u regionu trenutno ima najbolje odnose od početka ratova 1990ih i da ima razloga za zadovoljstvo kada je reč o doprisnosu regionalnoj saradnji u proteklih nekoliko godina, posebno prethodne godine kada je predsedavala skoro svim regionalnim inicijativama. "Živimo u doba ekonomske krize. Epicentar te možda i svetske ekonomske krize se nalazi u Evropi i nema sumnje da postoje političke posledice te ekonomske krize i da ona ne utiče na najbolji način na proces evropske budućnosti Zapadnog Balkana", rekao je. On je izrazio uverenje da će zbog toga zemlje regiona biti sve više upućene jedne na druge i da treba produbiti saradnju. Dodao je da je u pismu ministrima članica Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi tražio od njih ideje o poboljšanju saradnje. Autor knjige i pomoćnik ministra spoljnih poslova Duško Lopandić rekao je da je "knjiga zamišljena kao neka vrsta alata za studente i novinare i sve one koji su zainteresovani za regionalnu saradnju". Kao primer istorije regionalne saradnje, Lopandić je naveo da se još 1930ih u regionu predlagalo da se granice prelaze samo s ličnim kartama, zajedničko zdravstveno osiguranje, ali i zajedničko izdavanje udžbenika istorije. On je kazao da regionalne inicijative imaju "komplementarnu ulogu" evrointegracijskom procesu, ali i da evrointegracije imaju povratno dejstvo na regionalnu saradnju. Lopandić je rekao da je knjiga, koja je uz pomoć fondacije Fridrih Ebert prevedena i na engleski, posvećana "deci Balkana građanima Evrope" uz nadu da će ceo Balkan uskoro biti u EU. Koautorka Jasminka Kronja rekla je da se postavlja pitanje kako će izgledati dalja regionalna saradnja, kada većuina zemalja regiona bude u Evropskoj uniji, da li će to biti neka vrsta istočne saradnje u Uniji ili će se saradnja u regionu raspasti.\nCVETKOVIĆ: REGIONALNA SARADNJA KLJUČ STABILNOSTI I RASTA\nBEOGRAD, 23. februara 2012. (Beta) Premijer Srbije Mirko Cvetković izjavio je danas da je vlada opredeljena za sve vidove saradnje u jugoistočnoj Evropi i ocenio da je taj region dobro mesto za investiranje. "Kroz saradnju možemo da obezbedimo stabilnost i dugoročni prosperitet u ovom delu Evrope. Poverenje koje je izgrađeno između država jugoistočne Evrope predstavlja veliki kapital za povećanje privredne aktivnosti i jačanje konkurentnosti regiona", rekao je Cvetković otvarajući regionalni kongres "Jugoistočna Evropa region povoljnog poslovnog okruženja". Srpski premijer naveo je da je ključ za privlačenje investicija zaokružen regulatorni okvir i povoljni poslovni ambijent. "Vlada Srbije je u budžetu za ovu godinu obezbedila znatna sredstva za podsticaj investitorima, ali u privlačenju investicija značajnu ulogu imaju i lokalne samouprave koje mogu da utiču na smanjenje korupcije, birokratskih procedura i efikasnost administracije", kazao je Cvetković. Srbija je, prema njegovim rečima, u prošloj godini imala rast brutodomaćeg proizvoda od dva odsto, što je više nego u mnogim zemljama u okruženju, a direktne investicije od preko dve milijarde dolara su bile najveće u regionu. Mnoge od tih investicija, kako je premijer, u ovoj će godini dati efekte u većoj proizvodnji, izvozu i zapošljavanju. Cvetković je istakao značaj projekta sertifikacije opština na osnovu uslova za privlačenje investicija, koji sprovodi Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED), koja je organizator današnjeg skupa zajedno s Nemačkom agencijom za regionalni razvoj (GIZ). Cvetković je podsetio da su Beograd, Sremska Mitrovica, Vranje, Inđija, Subotica i region Vojvodine, prema istraživanju magazina FDI intelidžense, jednog od izdanja Fajnenešel tajmsa, među gradovima i regionima u Evropi koji imaju najveće izglede za privlačenje stranih investicija, ekonomski rast i razvoj. Predsednik Upravnog odbbora NALEDa Vladimir Čupić istakao je da u uslovima ekonomske krize zemlje jugoistočne Evrope mogu pronaći svoju šansu u jačanju regionalne saradnje i ekonomske razmene, ukrupnjavanju tržišta kroz sporazume o slobodnoj trgovini i usaglašavanju standarada i uslova poslovanja na nivou regiona. Sertifikat o povoljnom poslovnom okruženju dobilo je 17 opština i gradova u Srbiji koji su u proteklih pet godina privukli više od dve milijarde evra investicija, istakao je Čupić. "Stabilno, predvidivo i podsticajno poslovno okruženje ono je što traže strani investitori kada razmatraju potencijalne lokacije za ulaganje, i to je ono što treba da im ponudimo ako želimo ekonomski rast", rekao je Čupić.\nAUTOMOBILI PROIZVEDENI U KRAGUJEVCU IZVOZIĆE SE PREKO BARA\nPODGORICA, 22. februara 2012. (Beta) Italijanski proizvođač automobila Fiat će maja, preko Luke Bar, početi da izvozi vozila proizvedena u fabrici u Kragujevcu. To predviđa ugovor o poslovnoj saradnji koji će sutra u Baru potpisati predstavnici Fiata i Luke Bar. Crnogorski ministar saobraćaja Andrija Lompar kazao je medijima da bi izvoz trebalo da počne maja i da je prve godine planiran izvoz više od 90.000 vozila, "da bi na kraju treće godine bio poveća na 200.000 automobila godišnje". Lompar je naveo da će izvoz rasti "postepeno" i da će oko 95 odsto ukupne proizvodnje kragujevačke fabrike biti izvezeno preko Luke Bar. Ministar saobraćaja je objasnio da će od ovog posla u prvoj godini 700.000 evra prihoda imati kompanija za teretni prevoz Montekargo, jer će se deo opreme za Fiatove automobile uvoziti preko Luke Bar. "U narednim godina ti prihodi će značajno porasti na dva do četiri miliona evra, zavisno od broja prevezenih automobila", kazao je Lompar i ocenio da je ovaj ugovor značajan "za reputaciju celog transportnog lanca". "Nakon dugo godina, dobijamo jedan stabilan dugoročan posao i na ovaj način Luka Bar koristi svoj ogromni potencijal".\nTADIĆ: SVE JE POVEZANO – NOVA RADNA MESTA, OČUVANJE INTEGRITETA I EU PERSPEKTIVA\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Američka kompanija NCR je u Beogradu otvorila operativni i informacioni centar, ukupne vrednosti od 3,8 miliona evra, u kome će zaposliti oko 300 visokoobrazovanih ljudi iz Srbije. Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja Srbije je u okviru Programa za dodelu bespovratnih sredstava za podsticaj investicija kompaniji NCR dodelilo 1,5 miliona evra za nova radna mesta, rečeno je prilikom otvaranja. Kako je istaknuto, NCR je svetski tehnološki lider u pružanju visokokvalitetne i stručne podrške kompanijama iz različitih industrija među kojima su vodeće firme iz oblasti finansija, turizma, ugostiteljstva, telekomunikacija, zabave, igara na sreću, javnog sektora i telekomunikacija u više od 100 zemalja. Centar NCRa u Beogradu, u kome trenutno ima 200 zaposlenih, pružaće podršku na devet jezika: holandskom, engleskom, francuskom, nemačkom, grčkom, mađarskom, italijanskom, španskom i turskom. Otvaranju centra prisustvovao je predsednik Srbije Boris Tadić koji je poručio da su nova radna mesta najveći zahtev čitavog sveta. "Borimo se za egzistenciju svakog čoveka u najtežim oklonostima. Nećemo odustati od strateških ciljeva. Strateški cilj su nova radna mesta, očuvanje integriteta i evropska perspektiva. Sve je to povezano", rekao je Tadić. On je kazao da je jedna američka kompanija JuEs stil otišla iz Srbije i da će njoj biti nađena zamena, ali da je druga NCR došla. Tadić je izrazio nadu da će srpski radnici svojim delom dokazati da je izbor NCR da otvori centar u Srbiji bio dobar, ali i da će ta firma proizvoditi u Srbiji. Tadić je ocenio da investitiori imaju loše rakcije na pomen Srbije zbog devedesetih godina prošlog veka, odnosno da je njihovo poimanje Srbije posledica nasleđa najgore dekade devedesetih godina 20. veka. Ministar ekonomije i regionalnog razvoja Srbije Nebojša Ćirić kazao je da će centar NCR u Beogradu pružati usluge korisnicima iz velikog dela Evrope i severne Afrike. On je pozvao predstavnike američke kompanije da budu ambasadori Srbije jer nema boljeg promotera od onoga ko se lično uveri u porednosti određenog tržišta. Dolazak NCRa u Srbiju je, prema rečima Ćirića, veliki uspeh jer je, posle dužeg vremena Srbija uspela da privuče kompaniju koja pruža usluge iz oblasti visokih tehnologija. Potpredsednik NCR za Evropu Džef Mek Kroski kazao je da je ta kompanija odabrala Srbiju zbog obrazovanih radnika koji govore više jezika, zatim solidne infrastrukture i podrške vladajuće strukture. On je kazao da je godišnji obrt te kompanije, koja posluje u više od 100 zemalja, veći od 5,4 milijarde dolara.\nMRKONJIĆ: RUSKI KREDIT ZA NAJVIŠE DVE SEDMICE\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Ministar za infrastrukturu i energetiku Milutin Mrkonjić izjavio je da očekuje da će u naredne dve sedmice biti potpisan ugovor sa Rusijom o kreditu za infrastrukturu. On je novinarima rekao da će delegacija Srbije 27. februara biti u Moskvi na finalnim pregovorima i da očekuje da će tada biti utvrđeni svi detalji kredita od 800 miliona dolara. Na pitanje o tome ko će biti formalni davalac kredita, Mrkonjić je rekao da "postoje dve ili tri varijante" i dodao da će su predmet finalnih pregovora biti i uslovi kredita. Načelni dogovor o ruskom kreditu od ukupno milijardu dolara postigli su predsednici Srbije i Rusije Tadić i Medvedev, a pregovori o tome su počeli krajem oktobra 2009.Do sada je povučen deo od 200 miliona dolara za podršku državnom budžetu, dok je, kako je potvrdio i ambasador Rusije Aleksandar Konuzin, bilo problema za sprovođenje dela namenjenog za infrastrukturu. Prema planu Ministarstva za infrastrukturu i energetiku Srbije, od 800 milona dolara ruskog kredita, 700 miliona dolara će biti potrošeno za železničku infrastrukturu na Evropskom koridoru 10, a 100 miliona za kupovinu vozova.\nBAJATOVIĆ RAZGOVARAO SA MILEROM O JUŽNOM TOKU I GASU\nMOSKVA, 22. februara 2012. (Beta) Generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović i predsednik ruskog Gasproma Aleksej Miler razgovarali su u Moskvi o realizaciji projekta izgradnje gasovoda Južni tok, u okviru kojeg se uskoro očekuje potpisivanje sporazuma o projektovanju dela gasovoda u Srbiji, saoštio je Gasprom. Bajatović i Miler su potrvrdili spremnost za potpisivanje dugoročnog ugovora o kupoprodaji ruskog gasa u količini od oko dve milijarde kubnih metara godišnje, navodi se u saopštenju, ali se ne navode detalji. Dodaje se da su njih dvojica razgovarali i o zajedničkom podzemnom skladištu gasa Srbijagasa i Gasproma u Banatskom Dvoru. Bajatović je, kako je istaknuto, izjavio da zahvaljujući rezervama gasa u Banatskom dvoru Srbija nije imala teškoća u isporukama gasa potrošačima u vreme velikih hladonoća. Miler je ranije izjavio da će konačna investiciona odluka o izgradnji Južnog toka i njegova trasa biti poznati krajem ove godine, posle čega bi se pristupilo izgradnji tog gasovoda.\nMOSKVA, 22. februara 2012. (Beta) Predsednik Rusije Dmitrij Medvedev naložio je Gaspromu da se prilikom projektovanja i izgradnje gasovoda Južni tok orijentiše na maksimalni kapacitet transporta od 63 milijarde kubnih metara godišnje, prenela je agencija Interfaks. Medvedev je u razgovoru sa šefom Gasproma Aleksejem Milerom rekao da su hladnoće s početka ove godine u Evropi i Rusiji "dovoljan razlog da naloži Gaspromu da se orijentiše na maksimalni kapacitet protoka" kroz Južni tok. Ruski gas će gasovodom Južni tok ići do centralne i južne Evrope i Gasprom će tako diversifikovati tranzitne rute. Izgradnja Južnog toka počeće krajem ove godine a ne 2013, kako je prvobitno planirano. Miler je u razgovoru sa Medvedevom rekao da je studija izvodljivosti projekta Južni tok završena i da je Gasprom "spreman da počne gradnju u decebru ove godine". Gasprom pokriva četvrtinu evropskog uvoza gasa.\nDEŽER I MRKONJIĆ RAZLIČITO O ZADUŽIVANJU SRBIJE\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Šef Delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer ocenio je u Beogradu da Srbija treba da vodi računa prilikom zaduživanja kod drugih država jer je javni dug prešao 45 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP). "Videli smo da je granica od 45 odsto pređena i to upozorava da treba odrediti prioritete", rekao je on na tribini o saobraćaju i energetici kao razvojnim šansama Srbije, koje je organizvalo Ministarstvo za infrastrukturu i energetiku. Dežer je rekao da EU podržava i to da treće strane učestvuju u investicijama u Srbiji, ali je rekao da prilikom uzimanja komercijanih kredita treba uporediti uslove sa zajmovima Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Evropske investicione banke (EIB). Ministar za infrastrukturu i energetiku Milutin Mrkonjić je posle skupa rekao novinarima da Srbija zna da je je javni dug na dozvoljenoj granici, ali da on i dalje smatra da "može još malo da se zadužuje". "Mislim da je o tome lepo govorio guverner (NBS Dejan) Šoskić da smo blizu da budemo zadužena ili prezadužena zemlja, ali ću vas podsetiti da Hrvatska... ima dug od 150 milijardi evra. Dakle, bez investicionih dugovanja, mi ne možemo napred", rekao je on. Kako je izneo, Srbija zato prelazi na komercijalne kredite država, kao što su kineski, ruski, azerbejdžanski kredit. Mrkonjić je ukazao da se uzimanjem tih kredita ne ukida konkurencija jer su do sada za sve projekte raspisivani tenderi.\nEVROPA NASTAVLJA DA ULAŽE U RAZVOJ INFRASTRUKTURE SRBIJE\nBEOGRAD, 22. februara 2012. (Beta) Predstavnic Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Evropske investicione banke (EIB) su u Beogradu najavili nova ulaganja u saobraćaj i energetiku u Srbiji. Na tribini "Srbija u Evropi" koju je organizvalo Ministarstvo za infrastrukturu i energetiku Srbije, predstavnik EIB Andreas Beikos je rekao da će IEB dati još 80 miliona evra za obilaznicu oko Beograda i 200 miliona evra za železničku prugu od Stare Pazove do Novog Sada. On je istakoo da je EIB Srbiji u 2010. odobrio 690 miliiona evra kredita i da su prošle godine potpisani ugovori 711 miliona evra. Prema rečima Beikosa, najviše novca EIB je investirao u puteve, ali ti projekti sporo napreduju zbog toga što se kasni sa pripremom i objavljivanjem tendera. Za izgrađnu autoputa od Niša do Dimitrovgrada i od Niša do Preševa odobreno je 579 miliona evra, rekao jer on i istakao da ohrabruje što su obavljeni svi tenederi, tako da će taj novac moći da se povuče u drugoj polovini godine. Direktorka kancelarije EBRD u Beogradu Hildegard Gacek je istakla da je ta banka u poslednjih 10 godina u Srbiji uložila tri milijarde evra u više od 180 projekata. Kako je precizirala, više od 40 odsto novca koji je odobrila EBRD, otišlo je u transport i energetiku. Infrastruktira i energetika su kičma svake ekonomije, istakla je Gacek. Šef Kancelarije EU u Beogradu Vensan Dežer je istakao da su energetika i saobraćaj veoma važni za buduće članstvo Srbije u EU. Dežer je naveo da je EU do sada u energetiku Srbije pomogla sa pola milijarde evra, a razvoj transporta sa više od 180 miliona evra. Ministar za infrastrukturu i energetiku Srbije Milutin Mrkonjić izjavio je takođe da su saobraćaj i energetika najveće razvojne šanse Srbije. "Dobro je i logočno što su i do sada za razvoj saobraćajne i energetske mreže u Srbiji pokazilvale mnoge evropske zemlje. I ne samo evropske", rekao je on. Mrkonjić je na skupu, u čijem su radu učestvovali ambasadori desetak zemalja EU, rekao da se nada da će razvoj saobraćane i energetske mreže Srbije i ubuduće biti među priritetima u odnosima sa evroskim zemljama.\nUSAID: IZAZOV NOVE VLADE SPROVOĐENJE REFORMI\nVRANJE, 22. februara 2012. (Beta) Direktor USAIDovog Projekta za bolje uslove poslovanja Džozef Lauter izjavio je danas da će buduća Vlada Srbije morati da se suoči sa velikim uticajem države na privredu, ogromnim brojem propisa i taksi, kao i zakonima koji su kvalitetni, ali se ne primenjuju u praksi. "Dobre su vesti da svi znaju šta treba da se uradi da bi se poboljšali uslovi poslovanja u Srbiji, a od nove Vlade Srbije će se očekivati da se suoči sa izazovima sprovođenja reformi", rekao je on agenciji Beta nakon okruglog stola "Pristup izvorima finansiranja malih i srednjih preduzeća" u organizaciji Privredne komore Leskovac, odeljenja u Vranju. Lauter je precizirao da je opterećenje propisima u ovom trenutku "ogromno" i naveo da "samo na poštovanje propisa poslovni sektor privrede u ovom trenutku izdvaja 4,5 odsto bruto društvenog proizvoda, što je ogroman procenat". On je kazao i da birokratske procedure, sa kojom se suočavaju firme koje posluju u Srbiji, u velikoj meri negativno utiče na zapošljavanje novih radnika. "Birokratske procedure su toliko komplikovane i obimne da strane kompanije koje posluju u Srbiji zapošljavaju posebne manje firme koje za njih sve to rade, što domaće firme ne mogu da priušte", kazao je on. Poslovanje sigurno ne ohrabruje ni podatak da je prošle godine samo u "Filip Morisu" u Nišu "inspekcija boravila devet meseci neprekidno", rekao je. Prema njegovim rečima "primer u smislu nepoštovanja kvalitetnih zakona koje je usvojila Skupština Srbije predstavlja i Zakon o planiranju i izgradnji, čija je primena i dalje problematična, pa je Srbija po složenosti izdavanja građevinskih dozvola i dalje među najgorim zemljama u svetu". Lauter je naveo da će mali i srednji privrednici moći da daju svoj doprinos rešavanju problema u poslovanju i na okruglim stolovima koje organizuju regionalne privredne komore i USAID gde će moći da identifikuju prepreke u poslovanju i predlože promene u zakonima i propisima. Predloge i sugestije malih i srednjih privrednika, iza kojih stoji Privredna komora Srbije kao organizator okruglih stolova, biće objedinjeni i predstavljeni Vladi Srbije da bi jasnije sagledala lokalne probleme preduzeća u različitim regionima. Lauter je naglasio i da se svetska ekonomska kriza u srpskoj privredi često koristi kao izgovor za nerešene probleme.


Pogledajte kako je izgledao dramatičan vikend u Crnoj Gori – Badgesrecpro\nDvodnevne demonstracije Crnogoraca nisu spriječile ustoličenje mitropolita crnogorsko-primorski Joanikija na Cetinju, koje se desilo jutros u historijskoj vjerskoj prijestolnici Crne Gore. Fotografije s Cetinja svjedoče o nivou napetosti i “dešavanju naroda”.\nU subotu je stotine demonstranata postavilo barikade kako bi blokiralo pristup Cetinju, a demonstracije su se nastavile i u nedjelju kada se održala ceremonija.\nGrađani su još ranije napravili blokade na ulazima u Cetinje, a osim incidenata u gradu, haotična situacija vladala je danas i na lokaciji Belvedere, odnosno kružnom toku. Eskalirala je paljenjem guma, eksplozijom i pucnjevima. Policija je upotrijebila suzavac protiv demonstranata koji su bacali kamenje i boce.\nNakon što je sveštenstvo u ranim jutarnjim satima vraćeno pri pokušaju da iz Podgorice dođe do Cetinja, mitropolit Joanikije i patrijarh srpski Porfirije potom su došli helikopterom i u pratnji specijalne policije.\nPodjele oko srpskog uticaja protežu se do vrha crnogorskog političkog rukovodstva, a prosrpski premijer Zdravko Krivokapić nazvao je demonstracije “terorističkim aktima”.\nDok je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović nakon ceremonije kazao je kako je ovo ustoličenje protivno volji građana ove države, te da je sramotno to što je Srpska pravoslavna crkva na silu “intronizovala Joanikija”.\nPrema posljednjim informacijama, privedeno je 14 osoba, dvije su uhapšene, a u današnjim neredima na Cetinju povrijeđeno je ukupno 60 osoba od čega 20 policijskih službenika.\nGdje gledati utakmicu BiH - Kazahstan?


Potpisani ugovori o dodeli sadnog materijala - GEM info\nPotpisani ugovori o dodeli sadnog materijala\n16. decembra 2020. 16. decembra 2020. Redakcija 0 Comments go lazarevac, subvencije, Voćarstvo\nU sali predsedništva opštine Lazarevac potpisani su ugovori o dodeli sertifikovanog sadnog materijala za 20 poljoprivrednika. Ugovore je sa poljoprivrednicima potpisao predsednik opštine Bojan Stević koji je istakao da su obezbeđena dodatna sredstva krajem ove godine kako bi bili potpisani ovi ugovori i naglasio da će lokalno rukovodstvo i u narednoj godini podržati poljoprivrednike. Član Veća zadužen za poljoprivredu Nenad Bačanac rekao je da je ova godina bila rekordna kada su podsticaji u pitanju.\nRukovodstvo opštine Lazarevac nastavlja da ulaže u razvoj poljoprivrede na teritoriji opštine Lazarevac kroz mnoge podsticaje. Krajem ove godine, koja je izuzetno teška za sve, opština je uspela da obezbedi dodatna novčana sredstva u oblasti voćarstva. Ovi ugovori o dodeli sertifikovanog sadnog materijala omogućiće poljoprivrednicima da dobiju veći kapacitet u proizvodnji, izjavio je predsednik opštine Bojan Stević.\nUprkos pandemiji koronavirusa, ova godina je bila rekordna kada su podsticaji u pitanju. U 2020. godini ostvareno je preko 50 podsticaja u poljoprivrednoj mehanizaciji, 60 pčelara je dobilo nove košnice, a u saradnji sa Gradom Beogradom stočarstvo je bogatije za 50 priplodnih grla, rekao je između ostalog član Veća zadužen za poljoprivredu Nenad Bačanac.\nVeć drugu godinu Ivan Ranković aplicira za sadnice dunje, a trenutno ima zasad od oko 50 ari, a cilj mu je da ima oko 500 sadnica dunje. On ističe da je zadovoljan podsticajima koje daju kako opština Lazarevac, Grad Beograd, tako i država. Planira sledeće godine da na parceli od jednog hektara u Trbušnici podigne zasad šljive.\nMladen Gajić ima relativno mladu vinariju koja postoji pet godina. Ističe da će mu ova subvencija biti od velike pomoći zbog novonastale situacije. Ovom mladom poljoprivrednom proizvođaču cilj je da u narednom periodu gazdinstvo proširi za 1000 čokota tamjanike.\nPredsednik opštine Bojan Stević pozvao je sve poljoprivredne proizvođače da maksimalno iskoriste sve javne pozive u narednoj godini koji budu raspisani od strane Gradske opštine Lazarevac, Grada Beograda i Ministarstva poljoprivrede.\nShare the post "Potpisani ugovori o dodeli sadnog materijala"\n← Kolubara – Dinamik sutra u Mionici\nNarodna banka Srbije donela nove mere za olakšanu otplatu kredita →


Dodik: Predstavništvo RS i u Sarajevu\nSrna 05.08.2011 09:12\nBANjALUKA - Predsjednik Republike Srpske /RS/ Milorad Dodik rekao je da u Sarajevu i OHR-u sjede glavni prekršioci Dejtonskog mirovnog sporazuma, zbog čega se, kako je rekao, odavno razmišlja o otvaranju predstavništva RS u Sarajevu.\n"Učinili smo ogromne napore da pojačamo ekonomsku aktivnost u RS i mogao bih da nabrajam niz stvari, ali je činjenica da ima i loših stvari. Negativni efekti ekonomske krize su izraženiji na ekonomiji kao što je naša, koja se oporavlja, koja je izašla iz rata, koja nikada nije imala akumulirane rezerve i koja nikada kroz istoriju nije podržana imperijalističkim aktivnostima", rekao je Dodik za "Pres RS".\nKao najznačajniji unutrašnji politički problem RS Dodik je naveo "zloupotrebu Vijeća naroda RS koje na svaku odluku Narodne skupštine ulaže veto".\n"Vijeće naroda nije dejtonska kategorija i razmišljamo ili o redefinisanju njegove uloge ili o traženju mehanizama za njegovo ukidanje", istakao je Dodik.\nGovoreći o formiranju vlasti na nivou BiH Dodik je rekao da će se BiH, ukoliko nastavi da funkcioniše pod pritiskom, pretvoriti "u lešinu koju neće moći da oživi nikakav kiseonik međunarodne zajednice".\n"BiH je prema Dejtonu državna zajednica sastavljena od dva entiteta i tri konstitutivna naroda i mi to ne sporimo. Prema Dejtonu, BiH ima samo šest zajedničkih institucija, a danas ima 87 i pretvorila se u aždaju koja bi sve da uvuče u svoju utrobu u Sarajevu! Mi smo zato da se poštuje Dejton, odnosno teritorijalni integritet BiH, njen međunarodni subjektivitet i njena unutrašnja organizacija", rekao je Dodik.\nOn je naglasio da je svojevremeno (lider PDP-a) Mladen Ivanić pristao da se Srpskoj oduzme fiskalni suverenitet što je, kako je rekao, najkatastrofalnija odluka po RS od Dejtona, te da je upravo zahvaljujući tome "od BiH napravljena aždaja koja danas ima 22.000 zaposlenih sa visokim platama".\nNa pitanje koliko je realna priča da (predsjednik SDP-a) Zlatko Lagumdžija ima kao plan ekonomskog iscrpljivanja RS i neprodate "BH telekom" ili mostarski "Aluminijum" kao svojevrsne adute, Dodik je rekao da prodaja "BH telekoma" ne može pomoći FBiH da zakrpi rupe koje su napravili, a da je bivši federalni ministar finansija nedavno govorio da je FBiH pred bankrotom.\nDodik je rekao i da u međunarodnoj zajednici postoje oni koji po svijetu lažu i šire priču da u RS caruju kriminal i korupcija.\n"Ne kažem da nema korupcije i kriminala, ali moraju da poštuju rezultate rada naših institucija. Trebinje je prije nekoliko godina bilo glavno tranzitno područje za šverc droge, a to je sada suzbijeno u velikoj meri. Banjaluka je miran grad, Istočno Sarajevo je danas miran grad, ali oni to ne žele da vide i ne prestaju da proturaju razne priče i vrijeđaju ljude", istakao je Dodik.


U Beogradu otvorena prva izložba selfija na temu kulturnog nasleđa - News - Turistički svet\nU okviru Evropske godine kulturnog nasleđa, u EU info centru (Kralja Milana 7) u Beogradu, 11. jula otvorena je prva izložba selfija u Srbiji na temu evropske kulturne baštine. Izloženo je 20 selfija učesnika koji su ušli u uži izbor nagradnog konkursa pod nazivom "Delimo kulturno nasleđe", koji je održan u aprilu i maju ove godine.\nNa svečanom otvaranju podeljenje su nagrade za tri najlepša selfija.\nPrvu nagradu u iznosu od 300 evra osvojio je Nikola Dopuđ iz Niša za selfi na lokaciji Morske orgulje (Zadar, Hrvatska). Drugu nagradu od 200 evra osvojila je Sanja Stojanović iz Petrovca na Mlavi za sliku kod Fontane di Trevi (Rim, Italija), Treće mesto i 100 evra osvojila je Nada Jovanović iz Pirota i njen selfi uz Lazarev grad (Kruševac, Srbija).\nSelfi koji je osvojio treću nagradu


Lončar: Rad klinike 'Dragiša Mišović' nije ugrožen\nMinistar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar izjavio je danas da KBC "Dragiša Mišović" radi normalno, da gradjani nemaju razloga za zabrinutost, ali je dodao da će nadležni poštovati sudske odluke.\nDanašnji protest zaposlenih u Kliničko-bolničkom centru "Dragiša Mišović" zbog dolaska izvršitelja, otkazan je jer je odložen popis imovine te ustanove, prenosi Beta.\nPosle kraćeg boravka u Upravnoj zgradi KBC "Dragiša Mišović" pošto je otkazan prethodno najavljeni dolazak izvršitelja po privatnoj tužbi za plenidbu imovine, Lončar je novinarima rekao da rad te bolnice nije ugrožen.\nIspred Upravne zgrade okupilo se nekoliko desetina predstavnika organizacije "7 zahteva" koji su Lončarevo obraćanje prekidali skandiranjem "Lopovi, lopovi" i "Kasno ste se setili".\nLončar je rekao da se resorno ministarstvo ne meša u rad sudstva niti vrše pritiske i da će prvo sačekati rezultat žalbe koju je ta bolnica uputila Višem sudu.\nDug KBC "Dragiša Mišović" je nastao zbog nacionalizovana parcele od 12 ari za koju su advokati vlasnice dobili rešenje o povraćaju.\nPo tom osnovu, ova bolnica Simonidi Tanasijević treba da isplati 116 miliona dinara za plac od 12 ari koji odavno nije u vlasništvu bolnice.


Tim sa Mašinskog fakulteta najbolji na ovogodišnjem takmičenju „Niški pobednici“ : Nadlanu.com\nObjavljeno 22. apr 2017. / 21:19:05\n„Mi problemu sa opštom higijenom pristupamo sa dve strane. Pre svega potrebno je trenutno očistiti Medijanu, kao i održati je takvom i uz to doprineti društvu u budućem periodu. Medijanu bismo očistili akcijom "Očistimo Medijanu" u kojoj bismo ljude izveli na ulice koji bi očistili te ulice i na kraju bi bili nagrađeni koncertom i proslavom. Druga akcija naziva se "Održimo Medijanu čistom" u sklopu koje bismo rešavali probleme podizanja nivoa ljudske svesti o značaju održavanja higijene i očuvanja životne sredine. U škole bismo uveli obavezna predavanja tokom građanskog vaspitanja. Na taj način bi deca bila edukovana o značaju ovoga i samim tim tu stečenu kulturu bipreneli na svoje drugare, roditelje, rodbinu... Problem pasa lutalica rešili bismo izgradnjom azila u koji bi bili premešteni. Taj azil finansirao bi se od novca prikupljenog od reciklaže. Problem uličnih prodavaca rešili bismo tako što bismo za njih sagradili novu pijacu na kojoj bi troškovi zakupa bili niski, a postojala bi i mogućnost da prodavci umesto plaćanja zakupa određenu količinu dobara daju u dobrotvorne svrhe“ – izjavio je Dino Dervišić, student druge godine OAS Mašinskog fakulteta i član pobedničkog tima.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Zbog šokantnih snimaka, Anđelina Džoli gubi starateljstvo nad decom?\nIako je Anđelina Džoli dobila puno starateljstvo nad šestoro dece nakon razvoda sa Bredom Pitom, postoje sumnje da ni to nije sigurno budući da postoje "šokantni snimci" iz njene prošlosti koji bi mogli biti objavljeni.\nProšlost bi mogla da joj se vrati kao bumerang: Anđelina Džoli\nKako piše britanski "San", ukoliko bi bili objavljeni ovi audio-zapisi bi mogli da osramote Anđelinu i pomognu Bredu da dobije starateljstvo.\n- Verujemo da postoje Anđelinini audio-snimci koji bi bili dinamit za nju kada bi bili objavljeni. Niko ne želi da igra prljavo, ali Anđelina i njen tim su čvrsto rešili da diskredituju Breda kako on ne bi dobio starateljstvo nad decom - navodi izvor.\nInače, holivudski glumac je i zvanično oslobođen optužbi zbog navoda da je zlostavljao decu, a šuška se da je tu istragu inicirala Anđelina kako bi lakše došla do starateljstva.\nŠOUBIZNIS Bred Pit na lečenju: Da sam ispijao votke sa Rusom, on bi završio na podu\nŠOUBIZNIS Ima se, može se: Anđa za novi dom iskeširala 25 miliona dolara


f Udruženja građana traže rešenje za pijaću vodu - Arhus Centar Subotica\nUdruženja građana traže rešenje za pijaću vodu\nVršilac dužnosti direktora zrenjaninskog "Vodovoda i kanalizacije" Goran Tajdić danas je izrazio očekivanje da će do kraja meseca skupština grada i nadležni organi izaći sa konačnim predlogom kako da se reši problem pijaće vode u tom gradu.\n"Nadam se da će krajem 2015. godine Zrenjaninci imati zdravu pijaću vodu, ali to zavisi od mnogo faktora", kazao je Tajdić na sastanku sa predstavnicima udruženja građana koji su u nekoliko navrata organizovali proteste zbog vode koja nije dobra po zdravlje.\nTajdić kaže da su protesti građana opravdani, kao i da je zakazan sastanak sa predstavnicima Vasertehnika, nemačke kompanije sa kojom je ranije potpisan ugovor o izgradnju fabrike.\n"Imali smo javnu nabavku po pitanju izgradnje fabrike vode iz 2007. godine, koja nije prošla i obavljena je nova i potpisan preliminarni ugovor sa nemačkom firmom Vasertehnik. Međutim, naišli su određeni problemi po pitanju državne garancije, a drugo, standardi koji su u pilot projektu postignuti zadovoljavaju evropske standarde, ali ne i naše" objasnio je on.\nTajdić je rekao da je ugovor potpisan sa Vasertehnikom vredan 25 miliona evra, a da bi za rešavanje problema izgradnom regionalnog vodovoda trebalo 27 miliona evra, a razmatraju se i druge mogućnosti i načini finansiranja.\nZdravko Vujasinović iz Udruženja "Naš grad naša stvar" je rekao da će protesti za zdravu pijaću vodu biti ponovo organizovani, i da je peticiju za zdravu pijaću vodu, koju će predati republičkom parlamentu, do sada potpisalo oko 5.000 Zrenjaninaca.\nPredstavici udruženja su taj sastanak zatražili kako bi se građanima Zrenjanina, koji zdravu pijaću vodu nemaju već gotovo 10 godina, predočile namere i planovi, ali i sudbina izgradnje fabrike vode u tom gradu, i kada Zrenjaninci mogu očekivati da iz vodovodne mreže poteče zdrava voda.


Čadež: Srbija među pet najboljih zemalja u svetu za blokčejn eksperte - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Čadež: Srbija među pet najboljih zemalja u svetu za blokčejn eksperte\nPredsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež izjavio je danas da je Srbija među pet zemalja u svetu koje su najbolje podneblje za blokčejn eksperte.\n3Piše: Beta 19. novembra 2020. 13.44 Izmenjeno: 14.03\nČadež je na online konferenciji posvećenoj blokčejn tehnologiji i dodao da će Srbija u ovoj oblasti sarađivati sa Privrednom komorom Dubaija.\n„Razgovarali smo o tome kako da se ova tehnologija približi ljudima i da se iskoristi u smanjenju troškova i podizanju produktivnosti“, rekao je Čadež.\nOn je istakao da su Ujedinjeni Arapski Emirati jedna od najinovativnijih ekonomija sveta, gde se blokčejn tehnologija primenjuje u mnogim oblastima poslovanja, kao što su trgovina, praćenje lanaca snabdevanja, zaštita dokumenata.\n„Nadam se da će današnji događaj rezultirati novim skupom na kome ćemo se baviti projektima koje možemo zajedno da razvijamo i da unapređujemo saradnju“, kazao je Čadež.\nPrema njegovim rečima, koncept 2021. u Dubaiju je nešto što može biti u skladu sa onim što se radi i u Srbiji.\nČadež je podsetio i da blokčejn u ovom trenutku ima primenu svuda gde se nalazi bilo koja vrsta transakcija, a služi i kao alat za praćenje robe.\nOn je naveo i da je Vlada Srbije prepoznala blokčejn tehnologiju kao najbrže rastuću granu IT sektora u Srbiji.\nPredsednik Privredne komore Dubaija Hamad Buamim rekao je da su svi iz krize naučili da je tehnologija ključna za kompanije da prežive u ovom periodu.\n„Verujem da će sadašnja kriza sa pandemijom korona virusa ubrzati mnoge stvari u razvoju ove oblasti“, naveo je Buamim.\nPrema njegovim rečima, blokčejn za Dubai je veoma zanimljiva oblast, dodavši da je njihov cilj da mnoge državne servise i usluge realizuju i transformišu koristeći digitalizaciju i blokčejn tehnologiju.\n„To će doneti mnoge koristi, u vidu ušteda, veće efikasnosti i brzine“, zaključio je Buamim.\nMarko Čadež, Vlada Srbije\n19. novembra 2020. u 13.57\nDubai, Srbija, blokčejn. Naprednjacima mokre gaće\n19. novembra 2020. u 15.08\nZato izrucujete bez pravng osnova tim srpski blokchain strucnjaka koji su izmislili BitCoin 2.0, za to obezbedili fond, i kada ih je drzava amerika zabranila jer se boji transakcija kojima ne mogu da udju u trag izmislivsi da su prevarili investitore iz Texasa, sada ih drzava srbija izrucuje, bez presude, sudskog naloga, sporazuma, bez zastite srpskih gradjana.\n19. novembra 2020. u 15.33\nPostoji i lista zemalja sa najboljim kvalitetom zivota. Mi smo na 70. mestu, od 73 zemlje prisutne, Hrvatska je na 29. mestu a Slovenija na 44.


U Novom Sadu obeležen Međunarodni dan slepih i slabovidih | NSU\nNaslovna Vesti U Novom Sadu obeležen Međunarodni dan slepih i slabovidih\nU Novom Sadu obeležen Međunarodni dan slepih i slabovidih\nČlanica gradskog veća za socijalnu zaštitu i brigu o porodici i deci Branka Bežanov i savetnica gradonačelnika Novog Sada Ljiljana Кoković primile su predstavnike Gradske organizacije slepih i slabovidih Novog Sada povodom Međunarodnog dana slepih i slabovidih, poznatijeg kao Dan belog štapa.\nPrema rečima Branke Bežanov ovaj dan je prilika da se skrene pažnja celokupne javnosti na probleme sa kojima se slepi i slabovidi susreću u svakodnevnom životu, a zadatak Gradske uprave jeste da sumira koliko je učinila za unapređenje položaja slepih i slabovidih osoba.\nPredsednik gradske organizacije slepih i slabovidih Goran Vuković je rekao da je izuzetno važno da Grad Novi Sad nastavi sa realizacijom strategije pristupačnosti, s obzirom na to da se oni i dalje susreću sa preprekama pri kretanju.\nOn je takođe ukazao na nedostatak bezbednih i dostupnih gradskih područja, kao i na nedostatak taktilnih markera koji se mogu koristiti pomoću belog štapa.\nGrad Novi Sad nastoji da obezbedi jednake uslove za sve građane i da im omogući da ravnopravno učestvuju u svim oblastima društvenog života, a pristupačnost je veoma važan segment i nastavićemo da preduzimamo aktivnosti kako bi ona bila na što višem nivou- istakla je Branka Bežanov.


Nevolje radnika nekadašnjih društvenih firmi u Nišu: „Doživotni“ protest zbog zaostalih plata - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tNevolje radnika nekadašnjih društvenih firmi u Nišu: „Doživotni“ protest zbog zaostalih plata\nRadnici bivših društvenih preduzeća u Nišu su prve proteste zbog neisplaćenih plata organizovali još u junu 2009. godine i od tada do sada su se okupljali nebrojeno puta, uvek sa istom nadom – da će čuti da će im zarade biti isplaćene. U poslednjih godinu dana protesti su svakog petka u deset sati ispred Gradske kuće, ali za njih javnost gotovo i ne zna, jer ih mediji retko ili uopšte ne prate.\nRadnici kažu da su svojom pričom dosadili već i novinarima i „bogu i narodu“ i sa žaljenjem konstatuju da ih je sve manje i manje ispred Gradske kuće, jer su mnoge njihove kolege izgubile bitku sa godinama, kancerom, korona virusom…\nIstiču da se protest zbog zaostalih plata sa punim pravom može nazvati „Doživotnim“ jer veliki broj ljudi nije dočekao da se okonča. Tačan broj onih koji potražuju zaostale zarade niko sa sigurnošću ne zna, ali se procenjuje da ih je oko 7.000, a da bi trebalo da naplate oko 2,5 milijardi dinara. Neki među njima nisu naplatili po desetak zarada, ali ima i onih koji potražuju više od 100 zarada.\nPostepeno dolazili do „lanca i katanca“\nMiodrag Miljković, nekadašnji radnik fabrike EI Profesionalna elektronika objašnjava kako su se zaposleni našli u situaciji da nisu naplatili zarade za više godina, što mnogima sada izgleda neverovatno.\n„Fabrike nisu zatvorene odjednom, već su propadale postepeno. Primili bi sedam plata, a onda ne bi primili dve, onda bi primili pet, a šest ne bi i tako redom. Za sve to vreme smo radili i nadali se da će se situacija popraviti, ali nije. Na kraju su dolazili ’lanac i katanac’ na fabričkim kapijama“, priča Miljković, kojem firma u kojoj je radio nije isplatila 35 plata, odnosno oko 700.000 dinara.\nSveta Ilić ističe da radnike koji nisu isplaćeni boli to što „malo, malo“ naša država uplati nekome pomoć, samo ne i zarađene plate radnicima.\n„Ukoliko ima para u budžetu neka daju pomoć ne 100 evra, nego 1.000 evra, nemamo ništa protiv, ali da prvo nama budu isplaćene zaostale zarade. Mi smo radili i gradili ovu zemlju i tražimo ono što smo poštenim radom zaradili. Zbog neisplaćenih plata smanjene su nam penzije, ali ima i onih koji još nisu ni stigli do njih jer nemaju 65 godina. Oni su ’ni na nebu, ni na zemlji’. Žive jako teško, struja im je isključena, a izvršitelji su im uzeli sve što su mogli zbog dugova za komunalije“, ogorčen je Ilić.\nBivši radnici propalih društvenih firmi u Nišu podsećaju da najveći broj njih već godinama ima izvršne sudske presude i da nisu zaboravili obećanja Aleksandra Vučića i Ane Brnabić da će im plate biti isplaćene. Kazali su da im je u jesen 2016. godine, kada je Vlada Srbije bila u Nišu, Vučić obećao da će do kraja te godine biti isplaćeni.\nPotom je, naveli su, februara 2017. godine kada je polagao kamen temeljac firme Leoni, Vučić ponovio da će problem zaostalih plata biti rešen, a kada je otvarao tu fabriku, aprila 2018. godine, rekao je da su ovlastili premijerku Anu Brnabić da u roku od tri dana pronađe konačno rešenje. Poslednje obećanje dobili su od premijerke juna 2020. godine, kada je, boraveći u Nišu, obećala da će njihov problem biti rešen „po hitnom postupku“.\nReagovao i sud u Strazburu\nRadoslav Spajić, jedan od predstavnika radnika u pregovorima sa državom, veruje da naša Vlada neće moći još dugo da ignoriše zahteve za isplatu zaostalih plata.\n„Stižu presude iz Strazbura u kojima je navedeno da je Vlada Srbije odgovorna i mora da isplati radnicima plate. Dogovorili smo sa gradonačelnicom Niša Draganom Sotirovski da grad prikupi spiskove radnika koji nisu naplatili zaostale plate, kako bi bio utvrđen tačan broj ljudi kojima se duguje i visina dugovanja“, naglašava Spajić, bivši radnik Fabrike pumpi Jastrebac.\nPrema njegovim rečima, jedan spisak je iz Privrednog suda, a drugi iz Centra za socijalni rad gde su se svojevremeno za pomoć države prijavljivali radnici kojima nisu isplaćene plate. Podsetio je da su za pomoć mogli da se prijave i radnici koji imaju izvršna sudska rešenja i oni koji nisu tužili preduzeća u kojima su radili, ali imaju potpisane sporazume sa tadašnjim direktorima da će zarade dobiti kada se preduzeća oporave.\n„Radnici su do sada dva puta dobili pomoć države i to 2016. godine, najpre 10.000 dinara, a onda 21.300 dinara, koliko je u to vreme iznosila minimalna zarada. Očekujemo sastanak u Vladi Srbije sa premijerkom Anom Brnabić, kako bi dogovorili isplatu svih zaostalih zarada, najpre onih radnika koji imaju izvršne sudske presude, a potom onih koji imaju sporazume o neisplaćenim platama sa preduzećima“, kaže Spajić.\nRadiša Spasić, sindikalac koji je u Nišu pokrenuo proteste zaposlenih i dugi niz godina bio predstavnik radnika u pregovorima sa gradom i državom, mišljenja je da bi problem zaostalih plata mogao da se reši već ove godine, ukoliko bi se ispoštovali dogovori sa državom postignuti 2013. godine.\n„Na pregovorima u Ministarstvu finansija i privrede mi smo najpre nedvosmisleno utvrdili da je nakon pokretanja postupka restrukturiranja, država odgovorna za isplatu zaostalih plata u nekadašnjim industrijskim gigantima, jer je tamo država poslodavac, ona postavlja organe upravljanja i direktore. U budžetu za 2014. godinu izdvojena su sredstva za isplatu zaostalih plata radnicima čije su fabrike u postupku restrukturiranja, ali iz razloga koje nismo uspeli da saznamo, taj novac nije isplaćen radnicima“, navodi Spasić, kojem je fabrika EI Komponente ostala dužna 77 zarada.\nIsplata po modelu stare devizne štednje?\nPrema njegovim rečima, na sastancima u Ministarstvu finansija i privrede tokom 2013. godine dogovoreno je da se zaostale plate isplate na više godišnjih rata, po modelu isplate stare devizne štednje, pošto bi isplata svih potraživanja odjednom predstavljala preveliki teret za državu.\n„U junu 2013. godine trebalo je u ministarstvu da potpišemo konačan dogovor oko dinamike isplate. Do toga nije došlo zbog rekonstrukcije Vlade, ali su se sredstva za isplatu ipak našla u budžetu za narednu godinu, na predlog tadašnjeg ministra privrede Saše Radulovića. Od te 2014. godine je, međutim, krenulo odugovlačenje i ’igra bez granica’ sa zaostalim zaradama“, žali se Spasić.\nDodaje da bi sada trebalo uputiti radnike čije su firme još u stečaju, a imaju izvršne sudske presude, da do zaostalih zarada dođu podnošenjem tužbi za zaštitu prava na suđenje u razumnom roku, jer, naglašava, njihove plate ne mogu da budu predmet nikakvih pregovora ili dogovora. Ostali, koji su radili u firmama u restrukturiranju, naplatili bi zaostale zarade pozivanjem na budžet iz 2014. godine i tadašnjim priznanjem države da je ona u tim preduzećima poslodavac.\nU Savezu samostalnih sindikata Grada Niša nemaju nikakvu dilemu da li radnicima koji potražuju zaostale zarade one treba da budu isplaćene ili ne. Predsednica ovog sindikata Olivera Bobić podseća da je Evropski sud za ljudska prava u Strazburu pravo na isplatu plata radnicima društvenih firmi klasifikovao kao osnovno ljudsko pravo.\n„Stav sindikata je da država što pre treba da prekine agoniju tih ljudi i ponudi im konkretno rešenje. Pri tom ne treba praviti nikakvu podelu među radnicima, u smislu da zarade treba da dobiju samo oni čije firme nisu brisane iz registra Agencije za privredne registre ili samo oni koji su tužili firme u kojima su radili“, izričita je Bobić. Napominje i da su radnici svesni situacije u kojoj se nalazi naša zemlja i ne očekuju da kompletan iznos potraživanja dobiju odjednom, već u ratama.\nIpak neće biti masovne urbanizacije Divčibara


Poglavlje 3: Izrada popisa regulisanih profesija - PLAC III projekat\nPružanje usluga i priznavanje profesionalnih kvalifikacija omogućavaju rad ljudi na celoj teritoriji EU. Prema Direktivi o profesionalnim kvalifikacijama 2005/36/EC, sedam profesija ima status regulisanih profesija u svim zemljama članicama Unije i to su lekari, medicinske sestre, stomatolozi, veterinari, babice, farmaceuti i arhitekte. Modernizovana verzija te direktive, iz 2013. godine, uvela je princip reciprociteta i uzajamnog priznavanja, kao i okvir za uzajamnu evaluaciju na osnovu treninga.\nRepublika Srbija je u septembru 2019. godine usvojila Zakon o regulisanim profesijama i profesionalnim kvalifikacijama, koji će stupiti na snagu tek danom pristupanja Evropskoj uniji a kojim se regulišu opšti sistem priznavanja i automatsko priznavanje kvalifikacija. Usvajanjem tog zakona završena je transpozicija Direktive 2005/36/EC, njene izmenjene verzije iz 2013. godine kao i Uredbe 1024/2012 o administrativnoj saradnji kroz informacioni sistem unutrašnjeg tržišta.\nU procesu dalje harmonizacije, neophodno je usvajanje sektorskog zakonodavstva, kao i podzakonskog akta sa utvrđenom listom regulisanih profesija. Ekspertska podrška PLAC III projekta obuhvatila je analizu preliminarne liste regulisanih profesija koja je sačinjena 2017. godine i preporuke za dalje usaglašavanje sačinjene nakon konsultacija sa nadležnim ministarstvima u više sektora (prosveta i obrazovanje, građevinarstvo, unutrašnji poslovi, etc).\nNa radionici održanoj 14. decembra 2021, ekspertkinja Davorka Borić predstavila je obaveze koje proističu iz pravnih tekovina EU, kao i nacrt popisa regulisanih profesija Republike Srbije. Popis se odnosi na oblasti koje potpadaju pod nadležnosti Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture (31 profesija), Ministarstva zdravlja (30 profesija), Ministarstva omadine i sporta (13 profesija), Ministarstva pravde (šest profesija), Ministarstva turizma, trgovine i telekomunikacija (7 profesija), Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodopriivrede (tri profesije), Ministarstva kulture i informisanja (14 profesija), Ministarstva unutrašnjih poslova (7 profesija), Ministarstva rudarstva i energetike (27 profesija), Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja (pet profesija) i Ministarstva finansija (dve profesije).\nPredložena rešenja razmatrana su u diskusiji sa predstavnicima ministarstava koji su prisustvovali radionici održanoj putem Zoom platforme.\nDirektiva 2005/36/EC o priznavanju profesionalnih kvalifikacija\nDirektiva 2013/55/EU kojom se menja Direktiva 2005/36/EC\nUredba 1024/2012 o administrativnoj saradnji kroz Informacioni sistem unutrašnjeg tržišta


Slovenci uložili 107 miliona evra u Impol Seval • RTK\nValjaonica aluminijuma u Sevojnu je za poslednjih 17 godina, od kada je prešla u ruke slovenačkog Impola, povećala proizvodnju za pet puta, 96 odsto proizvoda se izvozi, a u modernizaciju fabrike uloženo je 107 miliona evra.\n„Svaka poslovna godina Impol Sevala je bolje od prethodne, pa i ove se uspešno borimo sa recesijom na evropskom tržištu. Ostvarena dobit od početka godine je 95 odsto od planirane. Prošle je dobit Impol sevala bila preko 7,5 miliona evra, a najveći deo je stavljen u funkciju nastavka realizacije novog investicionog ciklusa“, istakao je Tešić.\nSamo u junu 130.000 otpuštenih u Meksiku\nEvropa ostaje bez nafte?\nZemaj: Pokrenuta istraga o četiri smrtna slučaja\nHoti danas sa Makronom


Izvor: RTS, 13.Dec.2019, 06:19\nU meču koji je nije imao rezultatski značaj, pošto su obe selekcije izborile plasman >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << na kvalifikacioni turnir za Olimpijske igre, Crna Gora je slavila pobedu nakon velike borbe i neizvesnosti.\nNajefikasnije u pobedničkoj ekipi bile su Raičevićeva i Ramusovićeva sa po četiri gola.\nU redovima Srbije istakla se Jovana Stojiljković sa šest pogodaka.\nSrbija turnir u Japanu završava na šestom mestu, dok je Crna Gora peta.\nKurir: PORAZ KOJI NE BOLI: Crna Gora slavila! Srpske rukometašice šeste na Svetskom prvenstvu u Japanu\nKurir: LJUBOMIR OBRADOVIĆ NAKON PORAZA OD CRNE GORE: Ovo je bilo stvar prestiža, čekaju nas kvalifikacije za OI\nDanas: Srpske rukometašice šeste na Svetskom prvenstvu\nRTS: Holanđanke prve finalistkinje, savladana Rusije\nRukometašice Srbije izgubile su od Crne Gore 28:26 u meču za peto mesto na Svetskom prvenstvu u Japanu...Naše rukometašice su dobro ušle u meč, povele 6:2, ali Crna Gora preokreće serijom 10:2 na 12:8. Srpkinje uspevaju da preokrenu početkom drugog poluvremena (14:13), da bi nakon nekoliko minuta...\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije zauzela je šesto mjesto na Svjetskom prvenstvu u Japanu, pošto je rano jutros u borbi za petu poziciji izgubila od Crne Gore 28:26 (13:12).\nSelektor Ljubomir Obradović je čestitao rukometašicama Crne Gore na pobedi, ali i svojim igračicama jer će, kao šeste na svetu, u martu igrati na kvalifikacionom turniru za Olimpijske igre. Iako je turnir bio naporan, zadovoljan je što nisu imale većih problema s povredama. ...\nRukometašice loše prošle: Čekaju ih Kineskinje, možda u Ruskinje\nIzvor: MozzartSport.com, 13.Dec.2019\nPosle osvajanja šestog mesta na Prvenstvu sveta, ženska rukometna reprezentacija Srbije nije imala sreće na žrebu za plasman na Olimpijske igre u Tokiju. Selekcija Srbije naći će se u grupi sa reprezentacijama Kine, koje su prošle godine osvojile bronzanu medalju na prvenstvu Azije u Tokiju i...


Timovi EU nastavljaju da pomažu Srbiji da se izbori sa posledicama poplava - EU Delegacija u Srbiji\nTimovi EU nastavljaju da pomažu Srbiji da se izbori sa posledicama poplava\nBy Jovan objavljeno\t 26/05/2014 Vesti\nTimovi EU za civilnu zaštitu su nastavili da pružaju pomoć srpskim vlastima da se izbore sa posledicama poplava, prvenstveno putem operacija drenaže, ispumpavanja i prečišćavanja vode.\nAktivnosti ispumpavanja vode su nastavljene sa značajnim uspehom tokom vikenda. Austrijski tim zadužen za ispumpavanje vode radi u starom delu Šapca, dok bugarski tim radi na drenaži privatnih kuća u jugoistočnom delu Jagodine. Češki, danski, nemački i slovenački timovi i dalje rade na ispumpavanju vode u Obrenovcu.\nFrancuska i Nemačka su obezbedile dve jedinice za prečišćavanje vode, procenili na kojim lokacijama su najpotrebnije i postavili uređaje. Rumunski tim je u selu Jamena, gde sprovodi akcije traženja i spasavanja u urbanom području, čišćenja tla, obezbeđivanja prenosive vode i procenjivanja minski ugroženih područja.\nFrancuski tim u Kostolcu nastavlja ispumpavanje manjim pumpama u naseljima, dok na većim površinama ovo radi pumpama velikog kapaciteta.\nHolandski stručnjaci su poslati u Kolubaru kako bi pružili stručnu pomoć vezanu za površinske kopove termoelektrana. Tamo će biti potreban sistem za ispumpavanje većeg kapaciteta.\nHolandija, Poljska i Španija su u slučaju potrebe obezbedile srpskim vlastima drenažne sisteme, za koje je sektor MUPa za vanredne situacije tražio da ostanu na raspolaganju za sada.\nStručnjaci EU su udružili snage sa timom UN, Švajcarske jedinice za humanitarnu pomoć, pojačanom ekološkom inspekcijom u Srbiji i Agencijom za zaštitu životne sredine Srbije kako bi sproveli procenu situacije u industrijskim područjima u blizini Obrenovca i Šapca. Zajednički tim je posetio industrijska područja Prve iskre u Bariču, Šapcu, područje kompanije Eliksir Zorka Šabac, te područje šabačkog pogona Beli limovi u sklopu Železare Smederevo.


Iz „Trajala” milion guma za „Fijat”\nKruševac – Poslovodstvo "Trajala" je juče objavilo da su pri kraju pregovori sa italijanskim "Fijatom" o isporuci milion auto-guma godišnje.\nGeneralni direktor te kruševačke korporacije Hristo Krušarski je juče rekao novinarima da je ostalo da do kraja marta proradi nova mašina za "konfekcioniranje guma, što će znatno poboljšati kvalitet" i da uskoro stignu rezultati ispitivanja guma u jednoj nezavisnoj laboratoriji.\nOn je kazao da se ugovor neće odnositi samo na "Fijatove" pogone u Kragujevcu, već da će kruševački proizvođač snabdevati celu "Fijat grupu", a da će nakon instaliranja nove mašine imati proizvodnju od oko 8.000 guma dnevno.\nOn je kazao da u okviru korporacije "Trajal" radi četiri od pet fabrika, sa 75 odsto kapaciteta, i da se nada da će u martu imati stoprocentnu uposlenost kapaciteta. "U januaru smo ostvarili obim proizvodnje od 1,4 miliona evra, plan za februar je tri miliona evra", kazao je on i dodao da očekuje da se 70 odsto robe plasira na inostrana tržišta, pre svega u Nemačku, Englesku i Rusiju.\nKrušarski je kazao da se plate zaposlenih izmiruju uz neznatno kašnjenje, a da su odnosi uprave i sindikata dobri.\n"Trajal" je privatizovan novembra 2006. godine kada je, za oko 12 miliona evra većinski kapital firme kupila bugarska kompanija Brikel EAD, uz obavezu da u prvih pet godina u firmu investira 25 miliona evra.


Novi poslovni modeli kao rezultat fokusa na inovacije | ICT Hub\nDanas kada se poslovno okruženje menja neverovatnom brzinom, nova konkurentska prednost kompanija postaje njihova sposobnost da se menjaju na pravi način i brzina kojom to čine. Jednostavna tvrdnja, ali u njenoj pozadini je daleko složeniji i zahtevniji proces. Mnogi se onda sa pravom pitaju šta tačno određuje uspešnost poslovanja u budućnosti?\nFokus mora da se stavi na inovacije, a ne na kratkoročne pokretače rasta\nGlobalno istraživanje koje je Institut za tehnologiju u Masačusetsu (MIT) sproveo među članovima upravnih odbora velikih kompanija, ukazuje na to da 32% ispitanika ima racionalan strah od gubitka prihoda u narednih pet godina, verujući da glavni uzorak leži u novim digitalnim kompanijama koje donose disrupciju na sva tržišta i u gotovo svim aspektima poslovanja. Njih 60% je spremno da u narednoj godini mnogo više vremena posveti ovom izazovu.\nInovacije zahtevaju vreme, strpljenje, učenje na greškama i eksperimentisanje kojim bi se došlo do pravog odgovora, a za sve to velike kompanije često nemaju strpljenja, dovoljno iskustva niti liderske podrške. Organizaciona inertnost i dalje dovodi do favorizovanja aktivnosti koje donose brze rezultate, naspram onih koje razvijaju organizacione sposobnosti za mogućnost postizanja boljih rezultata u budućnosti.\nPodrška promenama mora da dođe sa vrha\nKljučni faktor uspešnosti budućeg poslovanja predstavlja podrška liderstva kompanije. Istraživanje koje je ove godine sprovedeno među Fortune 1000 kompanijama, ukazuje na činjenicu da gotovo 75% ispitanika ovaj faktor vidi kao kritičan, naspram 26% njih koji posedovanje odgovarajuće tehnologije zapravo vidi kao najvažnije.\nNajveći izazov sa kojim se menadžment kompanije suočava je taj što su navikli da donose odluke na osnovu iskustva, a iskustvo koje bi im pomoglo da bolje razumeju i reše probleme koje donosi disrupcija njihove industrije jednostavno nisu imali prilike da unapred steknu.\nStvaranje novih poslovnih modela kao odgovora na dinamične promene u poslovnom okruženju nije nemoguća misija. Potrebno da kompanije budu hrabre, pametne i otvorene. Hrabre da više eksperimentišu, da budu ambicioznije kada su u pitanju novi poslovni modeli i da izdvoje resurse koji će ispratiti ovu ambiciju. Pametne da sve što je naučeno, ali u današnje vreme neprimenjivo, zaborave i usvoje nove načine stvaranja vrednosti za svoje korisnike. Otvorene da pronađu partnere koji na ovom putu mogu pružiti podršku i koji su spremni da zajedno s njima grade nove poslovne modele, promovišući tako i novu kulturu i brzinu rada.\nStvaranje novih poslovnih modela kao odgovora na dinamične promene u poslovnom okruženju nije nemoguća misija, ali je potrebno da kompanije budu hrabre, pametne i otvorene – hrabre da više eksperimentišu, da budu ambicioznije kada su u pitanju novi poslovni modeli i da izdvoje resurse koji će ispratiti ovu ambiciju; pametne da sve što je naučeno, ali u današnje vreme neprimenjivo, zaborave i usvoje nove načine stvaranja vrednosti za svoje korisnike, a otvorene da pronađu partnere koji na ovom putu mogu pružiti podršku i koji su spremni da zajedno s njima grade nove poslovne modele, promovišući tako i novu kulturu i brzinu rada.


FIFA i FIFPro potpisali važan sporazum i najavljuju mjere koje će unaprijediti profesionalni fudbal\nCreated: Tuesday, 07 November 2017 18:13\n06.10.2017. FIFA i FIFPro danas su potpisali sveobuhvatni šestogodišnji ugovir o saradnji . Sporazum je potpisan u cilju osnaživanja saradnje između ove dvije organizacije i unaprijeđenja rukovođenja profesionalnim fudbalom širom svijeta.\nPovrh toga, postignuta je saglasnost između FIFA, FIFPro, Asocijacije evropskih klubova (ECA) i Foruma svjetske lige (WFL) pod krovom novoformiranog FIFA tijela - Fudbalskog komiteta interesnih strana, koji uključuje saveze, organizacije članice i interesne strane u profesionalnom fudbalu. Nova pravila pojednostaviće rješavanje sporova između igrača i klubova, pogotovo po pitanju odluka u slučajevima neisplaćenih zarada. Promjene će takođe predstaviti novu odredbu kako bi se izbjeglo uvrijedljivo ponašanje strana u sporu, poput primoravanja igrača da treniraju sami. Ovaj sporazum je rezultat 18-mjesečnog pregovaranja između FIFA i ključnih interesnih strana ovog sporta.\nTransfer sistem će takođe biti dalje unaprijeđen pošto se FIFA Fudbalski komitet ineteresnih strana složio da formira radnu grupu koja će proučiti i obaviti širi pregled transfer sistema. Zajedničke inicijative uključuju kontinuirano uvođenje licenciranja klubova, uspostavljanje nacionalnih komora za rješavanje sporova, i razmatranje minimum zahtjeva ugovora sa svim interesnim stranama na globalnom nivou. Zdravlje i zaštita na radu igrača biće obuhvaćena, pogotovo po pitanju kalendara međunarodnih mečeva, a o čemu će se dikutovati sa svim interesnim stranama. Povrh toga, FIFA i FIFPro su posvećeni poštovanju međunarodno priznatih ljudskih prava, uključujući njihovu primjenu u profesionalnom fudbalu, kao i promovisanje jednakosti i interesa fudbalerki, rast ženskog fudbala, i žena u fudbalu.\nKao posljedica ovih posvećenosti i primjeni današnjeg sporazuma, FIFPro će povući žalbu protiv FIFA podnijetu Evropskoj komisiji septembra 2015.godine.\n„Današnji dan predstavlja važan korak u poboljšanju globalnog upravljanja profesionalnim fudbalom“, rekao je predsjednik FIFA, Đani Infantino. „Svjedok sam do sada nezabilježene saradnje između FIFA, FIFPro, ECA i WFL. Imali smo komplikovane pregovore sa klučnim interesnim stranama ovog sporta i svako je morao da napravi neke kompromise, ali na kraju dana, ovaj sporazum je od koristi za sve i ultimativni pobjednik je fudbal. Raduje me da vidim kooperativni pristup diskusijama koje će sada početi u vezi šireg pregleda transfer sistema. Sve strane – organizacije članice, savezi, igrači, klubovi i lige – imaju važnu ulogu u tom procesu.“\n„FIFPro je zadovoljan sa novim duhom saradnje koji je pokazala FIFA kao i spremnošću da sasluša sve ono što se odnosi na igrače“, rekao je predsjednik FIFPro Filip Pijat. „Ovo uzajamno razumijevanje pomoglo je da se pokrenu nejveće promjene u pravilima fudbalskih transfera od 2001.godine. Dok klubovi u najbogatijim ligama gotovo uvijek dobro tretiraju igrače, postoje i one lige u kojima se radna prava fudbalera rutinski ignorišu.Ova pravila pomoći će da se 60.000 igrač,a koje predstavlja FIFPro, zaštite od nepravičnog tretmana. FIFPro je takođe zadovoljan što i ostale ključne interesne strane dijele naš stav u pogledu reforme transfer sisrtema i u ineteresu zaštite zdravlja ovog sporta. Raduje nas što ćemo u narednim nedeljama raditi zajedno na ovome.“


Đubrenje lucerke tokom korišćenja - Forum PSSS - PSSS\nĐubrenje lucerke tokom korišćenja\n04 nov 2018 22:59\t#34847 od Vuksanović Ljiljana\nVuksanović Ljiljana je napravio novu temu: Đubrenje lucerke tokom korišćenja\nVeoma važna mera nege u gajenju lucerke je određivanje normi đubrenja jer se na korenu leguminoza formiraju kvržice koje potiču od bakterija azotofiksatora koje inertni azot iz vazduha prevode u organski oblik. Posle odumiranja delova korena i kvržica dolazi do mineralizacije i azot postaje dostupan svim biljkama. U zemljištu se za vreme gajenja lucerke može nakupiti i 300 kg/ ha azota. Formirajući prinos , lucerka iznosi iz zemljišta manju ili veću količinu hranljivih materija. Jedan deo se može podmiriti iz potencijalne plodnosti zemljišta ali se jedan deo mora uneti putem đubrenja. Koju količinu treba uneti zavisi od plodnosti zemljišta, predhodnog useva i njegovog đubrenja, metereoloških uslova, prvenstveno od rasporeda padavina.\nLucerka prinosom od 10 t/ha sena iznese iz zemljišta 250-300 kg/ha azota, oko 75 kgfosfora, 140 kg kalijuma i 150-200 kg kalcijuma.\nKoren lucerke prodire duboko u zemljište, a tokom korišćenja lucerišta, površinski sloj se sabija, đubrenje mineralnim đubrivima može biti opravdano ali ne i neophodno.Dosadašnje iskustvo je pokazalo da primena oko 200 kg/ha kompleksnog đubriva( NPK 16:16.16) u jesen i 100-150 kg/ha KAN –a u proleće povećava prinos, što opravdava troškove primene. Drljanje , naročito u jesen, treba da bude obavezna mera nege.


Serološko testiranje u dva banjalučka naselja po nasumičnom odabiru - BIGportal.ba\nSerološko testiranje u dva banjalučka naselja po nasumičnom odabiru\n“Porodični ljekari nasumično biraju lica za testiranje. Nakon telefonskog poziva, pristanak na testiranje je dobrovoljan za lica koja žele da znaju da li imaju antitijela na virus korona”, rekao je Škrbić za Radio-televiziju Republike Srpske.\nŠkrbić je istakao da je ovo projekat Medicinskog fakulteta u Foči i Medicinskog fakulteta u Banjaluci, uz saradnju s Institutom za javno zdravstvo Republike Srpske, te podršku i koordinaciju Svjetske zdravstvene organizacije (SZO).\n“U međuvremenu smo sredstvima Vlade Republike Srpske kupili uređaje i dodatnu opremu za serološka ispitivanja, i za Foču i za Banjaluku, dok su kolege iz SZO obezbijedile dovoljan broj seroloških kitova neophodnih za analitiku”, rekao je Škrbić.\nOn je dodao da je već urađeno 150 testiranja zaposlenih na Medicinskom fakultetu, kao i studenata.\n“Možemo reći da imamo i prve rezultate, koji su nekada očekivani, a nekada ne, i koji pokazuju da su neka lica imala kontakte, međutim, ne znaju da su bila zaražena. Svakako, lica bez simptoma su najinteresantnija za ispitivanje”, rekao je Škrbić.\nSva zlodjela Tomislava Merčepa: Nema pravde za srpske žrtve


Održana Konfindustrijina konferencija u Beogradu posvećena 5G tehnologijama i primenama | PC Press\nOdržana Konfindustrijina konferencija u Beogradu posvećena 5G tehnologijama i primenama\n30. oktobar 2019. 1. novembar 2019. PC Press\nStručnjaci predviđaju impresivan globalni, socijalni i ekonomski uticaj 5G, koji će koristiti celoj ekonomiji i širem društvu. Očekuje se da će 5G u narednim godinama proizvesti trilionske vrednosti prihoda, a da bi za sektore poput medicine i automobilske industrije 5G doslovno mogao predstavljati revoluciju.\nIrena Brajović, direktorka Konfindustrije Srbija\nKonferenciju Konfindustrije – Udruženja italijanskih industrijalaca u Srbiji, pod nazivom „5G and enabled technologies conference” o 5G mreži i tehnologijama koje ona omogućava su otvorili direktorka Konfindustrije Irena Brajović, potpredsednik Konfinduistrije Romano Rosi, ambasador Italije Karlo Lo Kašo, ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović i gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić.\nPočasni gosti 5G konferencije koja je otvorena danas u svečanoj Sali Skupštine grada su govorili o o mogućnostima 5G mreže i njenog uticaja kao i o tome šta je neophodno da bi 5G postala stvarnost sa posebnim fokusom na veću brzinu, nižu latenciju i mogućnost povezivanja mnogo više uređaja istovremeno. Govornici su se saglasili da će, kako 5G bude napredovala, bezbednost postati još veća potreba. Na današnjoj konferenciji će se analizirati i upotreba blockchain tehnologije kao garancija za privatnost, transparentnost i sigurnost.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojicic\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić je prilikom otvaranja prisutne pozdravio sledećim rečima: „Razvoj Beograda u pravcu pametenog grada je naša jasna strategija, a širenje 5G mreže jedan je od ključnih faktora funkcionisanja. Nove tehnologije su značajne kao mogućnost za razvoj novih poslova i novih radnih mesta u našim gradovima. Radojičić je rekao da Beograd i Srbija teže da zadrže poziciju lidera u regionu u razvoju digitalne ekonomije i inovacija i podsetio da je u junu u Naučno-tehnološkom parku u Beogradu puštena u rad prva 5G bazna stanica u Srbiji koja je na raspolaganju kompanijama, preduzetnicima i studentima tehničkih fakulteta za razvoj različitih tehnoloških rešenja. Projekcije su da će u narednih desetak godina u Beogradu živeti između 100.000 do 200.000 stanovnika više pa je stoga potreban sistem koji će moći da prikupi, obradi podatke i u realnom vremenu sinhronizovano odgovori potrebama, a 5G je vrlo obećavajuća mreža“ zaključio je Radojičić.\nPročitajte i: Broj 5G korisnika širom sveta dostigao 200 miliona\nMinistar za inovacije i tehnološki napredak Nenad Popović\nMinistar za inovacije i tehnološki napredak Nenad Popović je pozdravivši mnogobrojne učesnike konferencije rekao da će tehnologija 5G biti infrastruktura za novu generaciju tehnoloških inovacija koje će oblikovati svet u narednoj deceniji, te da će 5G omogućiti još brži prenos podataka, ali i otvoriti nove poslove i stvoriti potrebu za zapošljavanjem najboljih inženjera.\nAmbasador Italije Karlo Lo Kašo\nAmbasador Italije Karlo Lo Kašo je istakao da prisustvo ministra Popovića na 5G konferenciji pokazuje volju Vlade Srbije za saradnju sa italijanskom poslovnom zajednicom. „ 2019. godina je za bilateralne veze Srbije i Italije veoma važna godina, jer naše dve zemlje slave 140 diplomatskih odnosa i 10 godina strateškog partnerstva Italije i Srbije, istakao je ambasador i dodao da se u Italiji već testiraju neke aplikacije koje se zasnivaju na 5G tehnologiji u velikim gradovima poput Rima, Milana, Torina i Napulja. Jedan od pilot projekata, nazvan „BariMatera 5G“, finansiran od strane Ministarstva ekonomskog razvoja sa više od šezdeset miliona evra uključuje 52 javna i privatna partnera s ciljem da Bari i Matera postanu dva od prvih „5G gradova“ u Evropi. „Zato me posebno raduje što grad Beograd koji je domaćin ove konferencije Konfindustrije i grad Niš danas učestvuju na ovom skupu. U ne tako dalekoj budućnosti, srpski i italijanski gradovi će biti još bliži zahvaljujući tehnologiji 5G,“ zaključio je ambasador Lo Kašo.\nPotpredsednik Konfindustrije Romano Rosi je rekao da ima veliko zadovoljstvo i čast da otvori ovu konferenciju, četvrtu u nizu godišnjih „digital“ konferencija Konfindustrije Srbija koja je već postala važna tradicija i skup koji se svake jeseni fokusira na digitalnu revoluciju, revoluciju koja utiče i na naše profesionalne i privatne životima. „Konfindustrija je 2016. započela niz događaja koji su fokusirani na start-upove i mlade talenata, kojih Srbija ima u izobilju. Potom je organizovan i događaj čiji je domaćin bio izvanredni inkubator mladih talenata Naučno – tehnološki park Zvezdara.\nPotpredsednik Konfindustrije Romano Rosi\n„Prošle godine se Konfindustrija na „digital“ konferenciji bavila i vitalno važnim pitanjem sajber sigurnosti“, naglasio je Rosi i pozdravio saradnju sa prof. dr Dejanom Drajićem a zahvalio se i na podršci velikim telekomunikacijskim kompanijama koje posluju u Srbiji naglasivši da je Telenor već obavio prvo testiranje mreže 5G u Srbiji, simbolično, u tehnološkom parku Zvezdara. Rosi je dodao da će se na današnjoj konferenciji govoriti i o budućim planovima kompanije Erikson kao i o novim aplikacijama kompanija Nokia, Telegroup i Asseco. O aspektu 5G tehnlogije koja ima veoma koristan uticaj na svakodnevni život italijanskih gradova, imajući u vidu iskustvo iz Torina govoriće zamenik gradonačelnika Grada Torina Marko Pironti koji je zadužen za inovacije i sprovođenje strategije smart city koncepta koji će torinsko iskustvo uporediti s iskustvom Niša i Beograda, u saradnji sa Dragomirom Petronijevićem članom gradskog veća grada Beograda.\nOrganizaciju ove konferencije su kroz pokroviteljstvo podržali Ambasada Italije i Grad Beograd.\nSpecijalna gošća ove Konfindustrijine konferencije je Loreta Džozef, savetnica brojnih vlada, međunarodnih organizacija i kompanija za blockchain tehnologije među kojima su OEBS i OECD. Osim brojnih domaćih eksperata i predstavnika telekomunikacionih operatera, na konferenciji je govorio i Đampaolo Fjorentino član Upravnog odbora zajedničke inicijative Evropske komisije i evropske IKT industrije „5G PPP“ (5G Infrastructure Public Private Partnership).\nTagovi: 5G, 5g mreže, konferencija, konfindustrija\n← Fortnite horor stiže na vreme za Noć veštica\nDJI Mavic Mini je prvi dron namenjen – svima →


ZALEĐENE REKE PROBLEM: Šta bi se desilo ako se sav led otopi odjednom? - Nova Borba\nZALEĐENE REKE PROBLEM: Šta bi se desilo ako se sav led otopi odjednom?\nReke u Srbiji su danima zaleđene, a plovidbe na Savi, Tisi i Dunavu su obustavljene.\nNa Dunavu, od Bezdana do Zemuna je ploveći led (pokrivenosti 30-60)%, kod Pančeva i Velikog Gradišta je ledostaj (pokrivenost 100%), na Savi zbog niskog vodostaja priobalni i ploveći led (20-80)%, Tisa i banatski vodotoci su 100% ledostaj, na Velikoj Moravi oko 60%, a na Južnoj Moravi oko 40%.\nNormalno je da se postavlja pitanje šta bi se desilo ako bi se sav led otopio odjednom, da li bi moglo da dođe do poplava.\nStručnjaci tvrde da je to najverovatniji scenario ukoliko bi došlo do naglog otopljenja, ali iz Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine tvrde da je to ipak nemoguće iz razloga što je čitav tim stručnjaka stalno na terenu.\nZbog talasa hladnog vremena i formiranja leda na vodotokovima, održan je sastanak ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislava Nedimovića i predstavnika nadležnih institucija, na kome je odlučeno da se ledolomac „Greben“ pokrene sa predpristaništa prevodnice „Đerdap 1“ uzvodno ka mestu Sokolovac, opština Golubac, na početnu poziciju za dejstvovanje, kako bi obezbedio kontinualni ledohod nizvodno ka akumulaciji Đerdap.\nRedovna odbrana od leda je proglašena na Dunavu od Mađarske granice do Bačke Palanke, kod Golupca i Velikog Gradišta, u Beogradu kod Zemuna i Novog Beograda, na Savi od granice sa Hrvatskom do Hrtkovaca, na slivu Save (Topčiderska reka, Pariguz, Kolubara sa Tamnavom, Peštan).\nSudeći po vremenskoj prognozi za narednih mesec dana, nema mesta panici jer neće doći do velikih promena u temperaturi, a prema rečima stručnjaci led će se topiti postepeno i umereno.