Komisija za zaštitu konkurencije: Osam preduzeća nameštala ponude za nabaku birotehničke opreme - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Komisija za zaštitu konkurencije: Osam preduzeća nameštala ponude za nabaku birotehničke opreme\nKomisija za zaštitu konkurencije: Osam preduzeća nameštala ponude za nabaku birotehničke opreme\nКomisija za zaštitu konkurencije saopštila je danas da je izrekla kaznu, odnosno meru zaštite konkurencije, u ukupnom iznosu od gotovo 60 miliona dinara za osam privrednih društava iz Beograda, Niša i Jagodine koja su povredila konkurencije, jer su nameštala ponude u javnim i privatnim nabavkama birotehničke opreme i njenog servisiranja.\n0Piše: Beta 18. oktobra 2019. 13.43 Izmenjeno: 14.13\nKomisija je utvrdila da su komapnije Original, Mikops, Birolinija, Biro Print sistemi, Dikti Line, Birodeveloping, Birotehnika Jagodina i Кonica Minolta poslovna rešenja, „zaključile zabranjeni restriktivni sporazum kojim se neposredno ili posredno utvrđivale prodajne cene ili druge uslove trgovine, a koji su za cilj imale ograničavanje i sprečavanje konkurencije“.\nU saopštenju Komisije je istaknuto da „nameštanje ponuda predstavlja veoma tešku povredu konkurencije i da se ovakvo ponašanje od strane većine društava ponavljalo iz nabavke u nabavku u periodu dužem od tri godine“.\nPojedinačno, novčana obaveza se kreće od 179.000 dinara do iznosa većeg od 27 miliona dinara, u zavisnosti od prihoda uključenih društava.\n„Predmet nabavki u kojima su ponude koordinirane je birotehnička oprema koja odgovara opremi proizvodjača ‘Кonica Minolta’ ili potrošni materijal, odnosno usluga servisiranja te birotehničke opreme“, navedeno je u saopštenju.\nKako je precizirano, te firme su „nameštale“ ponude u javnim i privatnim nabavkama u periodu od 2015. godine, odnosno društvo Biro Print Sistemi u periodu od aprila 2017. godine.\n„To su radili na taj način što su preko društva Original razmenjivali informacije o tome koje društvo će podneti ponudu i kog naručioca, dok su se ostali uzdržavali od podnošenja ponuda. Primenjivali su i drugu formu nameštenih ponuda tako što su simulirali konkurenciju pribavljajući uslužne, odnosno prateće ponude sa višom cenom od ciljanog ponudjača, koje se mogu tretirati kao fiktivne ponude“, navela je Komisija za zaštitu konkurencije.\nTajni dogovor konkurenata Komisija je otkrila uz pomoć učesnika u tom sporazumu, koji je Кomisiji dostavio dokaze za učinjeni sporazum i obezbedio sebi oslobađanje plaćanja novčane obaveze na ime učinjene povrede konkurencije, što je omogućeno zahvaljujući pokajničkom programu koji sprovodi Кomisija, piše u saopštenju.\nIz Komisije su podsetili da do tajno dogovorenih ponuda, i u javnim tako i u privatnim nabavkama, dolazi s ciljem da se eliminiše konkurencija, „jer rizik od konkurencije vrši pritisak na ponudjače da ponude niže cene i/ili bolje uslove trgovine“.\n„Učesnici na tržištu mogu razumno da se prilagode postojećim ili predvidivim postupanjima njihovih konkurenata na tržištu, pri čemu ne treba međusobno da ostvaruju kontakt čiji je cilj ili efekat ograničavanje ili sprečavanje konkurencije“, navedeno je u saopštenju.\nJavne nabavke, Komisija za zaštitu konkurencijeBeograd\nCEP: Pravo potrošača samo na papiru\nNadležnima upućena inicijativa za odlaganje početka primene Zakona o javnim nabavkama\nToplički centar za demokratiju: Vlast da položi račune o nabavkama medicinske opreme zbog epidemije


"Lepa fotografija sa premijerom Ramom. Sliku i napisano 100 % je napravio Rama", piše ispod objave koja je naišla na veliko odobravanje Albanaca ukoliko je sudeći po komentarima koji su napisani.\nOdluka vlade u Prištini o uvođenju carina od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije i BiH stupila je na snagu odmah po usvajanju. Povodom povećanja taksi Prištine na robu iz Srbije na 100 odsto privrednici na Kosmetu su rekli da hrane u pokrajini još ima i istovremeno apelovali građanima da ne prave zalihe. S druge strane, mediji navode da u Kosovsku Mitrovicu jutros nije stigao ni litar mleka. Zaliha lekova ima za još desetak dana, a kiseonika za pet-šest dana, rekao je direktor zdravstvenog centra u Kosovskoj Mitrovici Milan Ivanović.


Evropska komisija predstavila je u Briselu prijedlog nove EU Strategije sigurnosne unije za period od 2020. do 2025. godine\nBalkan se spominje i u kontekstu suzbijanja prometa ilegalnog oružja\nEvropska komisija predstavila je u Briselu prijedlog nove EU Strategije sigurnosne unije za period od 2020. do 2025. godine. Cilj strategije je povećanje nivoa sigurnosti svih onih koji žive na području Evrope, kako u fizičkoj tako i u digitalnoj sferi, saopćeno je iz Centra za sigurnosne studije Bosne i Hercegovine.\nZa razliku od prethodne strategije, koja je obuhvatala period od 2015. do 2020. godine, prijedlog nove sigurnosne strategije zvanično ne spominje regiju Zapadnog Balkana kao područje s kojim EU dijeli identične sigurnosne izazove. Istina, naglašena je potreba dodatnog razvoja saradnje s različitim međunarodnim akterima, a Zajednički akcioni plan za borbu protiv terorizma na Zapadnom Balkanu se navodi kao dobar primjer ciljane saradnje.\nBalkan se spominje i u kontekstu suzbijanja prometa ilegalnog oružja, jer krijumčarenje na područje EU se odvija putem neposrednih susjeda.\n- Međutim, opći je utisak da je strategija okrenuta suočavanju Unije s novim sigurnosnim prijetnjama, posebno naglašavajući one vezane za novu digitalnu eru. Prijedlog nove strategije definiše četiri prioriteta za djelovanje na nivou EU. Prvi prioritet se odnosi na buduće sigurnosno okruženje koje u fokus stavlja zaštitu i povećanje otpornosti ključne fizičke i digitalne infrastrukture.\nDrugi prioritet prepoznaje problem prijetnji koje se rapidno razvijaju te potrebu EU da se tome prilagodi u cilju njihovog suzbijanja. To se u prvom redu odnosi na sveprisutniji cyber kriminal te nužnost poboljšanja kapaciteta u digitalnim istragama, ali i na suzbijanje hibridnih prijetnji kojima je cilj narušiti društvenu koheziju te povjerenje u institucije – navodi se u saopćenju.\nIzgradnja jakog sigurnosnog ekosistema Foto: Ilustracija\nTreći prioritet odnosi se na borbu protiv terorizma i organiziranog kriminala. U pogledu borbe protiv terorizma, strategija naglašava važnost otklanjanja uzroka radikalizacije, procesuiranja terorista i stranih terorističkih boraca te saradnje sa zemljama koje nisu članice EU i međunarodnim organizacijama.\nŠto se tiče organiziranog kriminala, mjere će biti usmjerene na borbu protiv krijumčarenja ljudi, posebno migranata, trgovine drogama i ilegalnog oružja.\nPrijedlog strategije, kojeg je 24. jula 2020. godine objelodanila Evropska komisija, trebaju još da usvoje Evropski parlament i Vijeće EU, kako bi ona postala zvaničan dokument EU.\n- Ostaje da se vidi kako će se institucije BiH pozicionirati u odnosu na ovu strategiju i da li će iskazati namjeru usaglašavanja sa strategijama i politikama u oblasti evropske sigurnosti.\nNapominjemo da je postojeći dokument Sigurnosne politike BiH usvojen još 2006. godine, a od tada su se desile tolike promjene da se nameće imperativ donošenja novog strateškog dokumenta koji bi odražavao trendove savremenih sigurnosnih izazova, rizika i prijetnji – navodi CSS BiH.\nEvropska unija Strategija sigurnosne unije Bosna i Hercegovina


Jeremić i Bremer: Virus korona ubrzao kraj globalizacije - CIRSD\nHome > Vesti > Jeremić i Bremer: Virus korona ubrzao kraj globalizacije\n„Ova kriza se, dakle, odvija u G-nula svetu, u kojem države ne sarađuju, nego se sukobljavaju. Amerika je u sukobu sa Kinom, koju optužuje za krizu, a Donald Tramp planira da na tome zasnuje svoju kampanju za reizbor za predsednika SAD“, rekao je Bremer.\n„Kina, međutim, može da izgubi mnogo više od Amerike, koja ima veće šanse za pobedu u ekonomskom hladnom ratu. Taj rat za Kinu znači zatvaranje tržišta SAD, Japana i bogatih evropskih država. Kineski sistem bi u tom slučaju mogao da implodira, jer će biti oslonjen prvenstveno na domaću potrošnju, a moraće da izdržava i čitav sistem neefikasnih državnih preduzeća“, rekao je Bremer.


Medijsko izvještavanje o evropskim integracijama u BiH | MC_ONLINE\nIako je kvalitet medijskog izvještavanja o EU u BiH zadovoljavajući, nedostaje analitičkog pristupa i polemičnosti, kao i redovnih izvještača iz Brisela.\nU proteklih desetak godina, koliko su aktuelne evropske integracije, nije bilo mnogo pokušaja da se problematizira medijsko izvještavanje o učešću BiH u tom procesu. Osvrt na protekli period je samo jedan od razloga zašto bi jedna takva analiza bila korisna novinarima ili njihovim urednicima.\nUkratko, ako je kvantitet medijskog izvještavanja o evropskim integracijama do sada bio zadovoljavajući, onda je njegov pristup bio izrazito reaktivan. S druge strane, predstojeća srednjoročna faza, aplikacija za status kandidata, te pregovori o pristupanju, kritični su za cijelo društvo, uključujući i medije.\nUzimajući u obzir do sada neiskorištene izvore informacija, iskustvo institucionalnog komuniciranja, razne ponude za obuku itd, za očekivati je određen pomak u medijskom izvještavanju u narednom periodu.\nIskustvo pristupnih država srednje i istočne Evrope s početka ovog stoljeća je pokazalo da se najveće društvene promjene očekuju u toj srednjoročnoj fazi. Stoga će i kvalitet medijskog izvještavanja, kritika angažmana lokalnih struktura vlasti u ispunjavanju odgovarajućih obaveza, kao i otvaranje javne debate i osjetljivih integracijskih tema pokazati koliko smo zreli za pristupanje EU.\nOd euforije do skepticizma\nEvropska unija je aktuelna u BiH medijima u proteklih 11 godina, koliko i traje proces evropskih integracija naše zemlje. Naime, u junu 1999. je službeno i promoviran Proces stabilizacije i pridruživanja u koji su uključene države nastale raspadom bivše Jugoslavije, minus Slovenija, plus Albanija.\nPrva polovina tog perioda nudila je više optimizma, moj je utisak, najvjerovatnije zbog čestih posjeta visokih EU zvaničnika1, Samita u Solunu 2003. i potvrde evropske perspektive BiH, novih evropskih fondova, pozitivne Studije izvodljivosti… Osim izvještavanja o evropskom putu BiH, lokalni mediji su, sa više ili manje uspjeha, pratili i analizirali aktuelne EU teme.\nU tom periodu desile su se mnoge reforme od kojih se izdvajaju posebno tri: uvođenje Eura, najveće proširenje Evropske unije u povijesti i ustavna reforma EU. Prve dvije su predstavljale pravu euforiju u procesu evropskih integracija, što se odrazilo i na medijsko izvještavanje širom Evrope. Medijski eurofanovi su dominirali u odnosu na euroskeptike. Zajednička valuta i uključenje deset novih članica 2004. godine također su, uz pozitivan publicitet, vratili Evropsku uniju na naslovne strane sedmičnih i dnevnih izdanja u BiH.\nMoj izbor medijske manifestacije EU euforije pada na talk-show emisiju FAKTA urednika i voditelja Zekerijaha Smajića, emitiranu na BHT-u i OBN-u tokom 2004-2005. Kao dobar poznavalac evropskih integracija, urednik se potrudio da obezbjedi kvalitetne izvore informacija iz Brisela i drugih evropskih i regionalnih centara, debatni ambijent, uključujući čest izbor integracijskih tema, pregled evropske prakse i regionalnih iskustava.\nTreća velika reforma je rezultat prolongirane ustavne krize EU-a koja je počela odbijanjem novog evropskog ustava na referendumu u Francuskoj u maju 2005. Uporedo sa trajanjem evropske institucionalne krize, BiH je također sve više zaostajala za susjednim državama u procesu evropskih integracija.\nDo sredine 2010. godine, skoro pet godina nakon otpočinjanja pregovora, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju BiH u EU još nije stupio na snagu zbog prolongiranja njegove ratifikacije među svim državama članicama. U tom periodu i euforija u izvještavanju zamjenjena je sa više kritičkih analiza i jačanjem euroskeptika. U posljednje vrijeme se nameće još jedna velika tema - kriza zajedničke valute i budućnost Eura, što će dodatno osnažiti antievropski tabor.\nIzvještavati o evropskim integracijama nije jednostavno. Pogotovo se to odnosi na zemlje bivše Jugoslavije koje su propustile povjesna dešavanja evropskih integracija, prije svega potpisivanje Ugovora iz Mastrihta iz 1993, kada se od Evropske ekonomske zajednice stvorila Evropska unija sa tri nova stuba - jedinstvenim tržištem, zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom i zajedničkom saradnjom u oblasti pravosuđa i unutrašnjih poslova.\nIsto se odnosi i na medijsku scenu u BiH, koja se jednog jutra probudila sa novim redakcijskim zadacima. Ako je rani postdejtonski period obilježilo izvještavanje o povratku, slobodi kretanja i drugim postkonfliktnim temama, proces evropskih integracija je otvorio više tranzicijska pitanja: jedinstveno tržište, sigurnost hrane, reformu javne uprave…\nNove institucionalne obaveze je nametala EU kroz razne Mape puta što se odrazilo i na medijski prostor BiH. Novinari su morali brzo usvajati novu terminologiju, uključujući i česte dopune evropskih propisa. Kada je 1999. godine započeo Proces stabilizacije i pridruživanja, evropsko pravno nasljeđe je brojalo oko 80.000 gusto kucanih stranica objavljenih u službenim listu Evropske unije. Danas je taj broj veći za nekih 30-40 hiljada stranica novih zakona, uredbi i preporuka.\nBroj pregovaračkih poglavlja acquis communitarea (poljoprivreda, finansije, javne nabavke….) je narastao sa 31, koliko su pregovarale Slovenija, Mađarska, Litvanija, Poljska i druge države srednje i istočne Evrope…., na 35, koliko je pregovarala i još uvjek pregovara Hrvatska. Savladati i pratiti samo jednu oblast zahtijevalo je ogromno odricanje i upornost, kako novinara, tako i njihovih redakcija.\nKako su se u svemu tome snalazili novinari i njihove redakcije u BiH? Prije svega, treba naglasiti da u BiH nije postojalo institucionalnog iskustva i znanja u početku samog procesa, da su izvori informacija bili ograničeni, da nije bilo prakse institucionalnog komuniciranja (službi za odnose sa javnošću), odgovarajućih web stranica, da se broj objavljenih knjiga u BiH o procesu evropskih integracija ograničio na prste jedne ruke…\nNovinari su učili u hodu uz greške koje su bile evidentne. Posebno se to odnosi na dnevna izdanja štampanih medija zbog prirode posla, rokova i pokrivanja većeg broja tema. Stoga nije bilo rijetkost vidjeti da se miješaju pojmovi Vijeća Evrope i Evropskog Vijeća, dobrovoljnih ISO standarda i CE označavanja, pridruženog člana i kandidata za članstvo u EU…\nI danas se sjećam nekih euforičnih naslova u dnevnoj štampi, uglavnom politički motiviranih, poput: “BiH na pragu Evrope”, iako takav stav nikako nije odražavao stvarno stanje i složenost evropskog integracijskog puta.\nIpak, kvalitet izvještavanja bio je sve bolji kako je BiH prelazila iz jedne u drugu etapu integracija, od Mape puta, Studije izvodljivosti do pregovaranja i potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Pojedine redakcije dnevnih novina su štampale specijalizirane publikacije posvećene Procesu2.\nJačanjem PR službi u institucijama BiH, pogotovo u Direkciji za evropske integracije, novinarima je obezbijeđen brži i lakši pristup odgovarajućim informacijama. Za primjer može poslužiti i bilten Direkcije za evropske integracije EUROPULS. U saradnji sa stručnim službama iz DEI-a, njega uređuju upravo novinari štampanih medija. Učešće jednog manjeg broja lokalnih NGO-a u istraživanju i analiziranju integracijskih politika obezbijedili su bolje uvide u evropska i regionalna iskustva te (ne)rad lokalnih institucija, što je rezultiralo boljim uvjetima za rad zainteresiranih novinara.\nKako su na dnevni red dolazile i prolazile integracijske teme, od uvođenja jedinstvenog ekonomskog prostora do reforme javne uprave, tako su i novinari savladavali novu terminologiju, upoznavali se sa evropskim uvjetima i standardima. To je na koncu rezultiralo boljom informiranošcu građana i većim pritiskom na vlasti.\nZa primjer može poslužiti kontinuirano medijsko izvještavanje o liberalizaciji viznog režima, čiji je kritični osvrt obilježio neodgovorne institucije i pojedince. Kao rezultat, javnost je bila upoznata sa tim koje su obaveze BiH te ko usporava njihovu provedbu. Time su mediji doprinjeli stvaranju ambijetna za veći pritisak javnosti, što je indirektno uticalo na pokretanje odreîenih reformi i smanjenje neispunjenih obaveza.\nTrendovi medijskog izvješvanja u BiH o EU integracijama\nOsim općih ocjena, može se ustvrditi da su kod bosanskohercegovačkog medijskog izvještavanja aktuelni sljedeći trendovi:\n1. Kvantitet medijskog izvještavanja o evropskim integracijama je zadovoljavajući.\nStalni su prilozi o Evropskoj uniji, uključujući aktivnosti BiH vlasti u Procesu stabilizacije i pridruživanja. Međutim, većina ovog izvještavanja se odnosi na takozvani reaktivni pristup, prenošenje agencijskih vijesti, saopštenja za javnost i konferencije za štampu. Prema vlastitom priznanju Nataše Tešanović sa ATV Banja Luka, teško je pronaći dovoljno interesantan i plastičan način na koji bi se građanima plasirale informacije o EU. Tom izjavom samo se potvrđuje odsustvo kreativnog načina izvještavanja.\nS druge strane, da bi zainteresirali javnost, novinari u Hrvatskoj su nametnuli teme proizvodnje domaće rakije i dalmatinskog pršuta kada se govorilo o sigurnosti hrane i evropskim standardima. Tako su lokalizacijom tema privukli mnogo veću pažnju hrvatske javnosti.\n2. Odsustvo analitičkog pristupa.\nOva vrsta izvještavanja je svojstvena više sedmičnim izdanjima ili stručnim publikacijama, kojih gotovo da i nema na bh. medijskoj sceni. Brzi pregled sedmičnih štampanih izdanja nam pokazuje da u samo 2-3 slučaja imamo redovne EU priloge3. U većini drugih slučajeva integracijske teme su povremene. Treba napomenuti i da izdanja koja praktikuju redovne priloge također pate od reaktivnog pristupa, prenošenja dnevnih vijesti uz odsustvo tematskih analiza.\nElektronski mediji u BiH, a pogotovo njegov javni TV servis, praktikovali su emitiranje redovnih emisija magazinskog tipa, uglavnom zahvaljujući donacijama delegacije Evropske komisije i kroz projekte promocije evropskih integracija. Osim informiranja javnosti, ove su emisije poslužile i za edukaciju novinara. Ipak, moj je utisak da njihova gledanost nije bila na zavidnom nivou jer su sadržaji bili uglavnom afirmativnog karaktera, bez kritičkog osvrta na proces i angažman kako domaćih, tako i EU institucija. Također, ni tajming emitiranja nije bio posebno atraktivan.\nS druge strane, redovne vanjsko-političke emisije, poput “Globala” na BHT i “Paralela” na FTV, samo povremeno uključuju priloge o evropskim integracijama. Može se reći da je emisija Global pozitivan izuzetak od pravila, upravo zbog javljanja jedinog stalnog dopisnika iz Brisela Elvira Bucala.\nNa ovo se nadovezuje i manji broj specijalaca, novinara i izvještača koji su posebno profilirani, ne samo u oblasti evropskih integracija, nego u određenim integracijskim politikama. Izuzetak od ovog trenda u proteklih desetak godina mogu biti povremeni ili stalni (bivši ili sadašnji) saradnici sedmičnih izdanja BH Dana i Slobodne Bosne4. Kod dnevnih novina izdvajali su se novinari Dnevnog avaza5 i Oslobođenja6.\nIz tog razloga neke od tema su potpuno zapostavljene, mada bi zbog finansijske komponente trebale biti u vrhu prioriteta.\nZa primjer može poslužiti tema koja se odnosi na novi decentralizirani sistem upravljanja evropskim fondovima u BiH. U grubom prevodu, govorimo o trošenju evropskih donacija. Lokalni mediji o ovoj temi izvještavaju uglavnom jednom u toku godine, na dan potpisivanja ugovora o finansiranju između BiH i Evropske komisije. Kao jedna od važnijih i još uvjek aktuelnih evropskih reformi, ista nudi odgovore na pitanja ko programira evropsku pomoć u BiH, ko određuje prioritete, ko ugovara poslove i finansira provedbu projekata, ko nadzire njihovu implementaciju itd. Javnost je uskraćena za odgovore na većinu ovih pitanja, mada će kroz ovaj sistem EU donirati 550 miliona Eura korisniocima u BiH do 2013. godine.\n3. Odsustvo polemičnosti.\nU BiH još uvjek nije profiliran tabor euroskeptika koji ima kritični osvrt na integracijske tokove. Ovdje, naravno, mislim na euroskeptični tabor u njegovom najzdravijem obliku, a nikako ne na nacionalističku retoriku koja isključuje otvaranje i društvenu integraciju.\nNedostaju i ankete o stavovima građana u BiH u odnosu na EU reforme. Ove su ankete do sada uglavnom finansirali i naručivali u delegaciji Evropske komisije u Sarajevu te jednom godišnje prezentirali njihove rezultate.\n4. BiH nema redovnih izvješača iz Brisela.\nNa kraju, uz jedan ili dva izuzetka, značajno je napomenuti i da BiH nema redovnih izvješača iz Brisela koji su u stalnom kontaktu sa institucijama, lobistima, ministrima, stručnim službama… Bogatije redakcije imaju običaj poslati novinarske ekipe radi izravnog izvještavanja sa događaja, važnog za prilike u BiH ili dobivanja ekskluzivnog intervjua nekog od EU zvaničnika.\nS druge strane, jedini stalno angažiran medijski saradnik je bio i ostao Elvir Bucalo. Međutim, to nije dovoljno za državu koje pretendira da aplicira za status kandidata za članstvo u EU u narednih godinu do dvije. Dok javni servis ima obavezu da obezbjedi odgovarajuće sagovornike i redovna javljanja iz Brisela, privatni mediji bi eventualnim otvaranjem dopisničke saradnje pokazali veći prestiž kod svoje konkurencije.\nTeško je očekivati kvalitetno medijsko izvještavanje bez transparentnog i odgovornog institucionalnog komuniciranja. Službe za odnose sa javnošću institucija vlasti nisu odgovorne samo za distribuciju saopštenja za javnost i konferencije za štampu. U okviru posla, obaveza im je i edukacija i upoznavanje novinara sa temama iz njihove nadležnosti. Eventualne greške novinara u izvještavanju su i propusti PR službi odgovarajućih institucija. U tom kontekstu, novinari i PR službe dijele istu misiju.\nPojedine medijske redakcije7 su slale svoje novinare na studijska putovanja u Brisel, stručna savjetovanja u organizaciji delegacije Evropske komicije i Direkcije za evropske integracije. Osim što lokalni novinari uređuju bilten EUROPLUS, DEI također organizira program obuke za medije u oblasti EI. U julu 2010. održana je i prva radionica za novinare iz ciklusa: “Kako izvještavati o EU”8. Važno je naglasiti da novinari trebaju pokazati kontinuiran interes za ove aktivnosti radi svog profesionalnog usavršavanja i kvalitetnijeg izvještavanja. Osim toga, umjesto da čekaju da budu pozvani, medijske kuće trebaju proaktivno tražiti stručna usavršavanja i od drugih institucija koje pokrivaju proces evropskih integracija.\nMeđutim, trening kod odgovarajućih institucija neće biti dovoljan. U posljednje vrijeme u BiH se afirmira jedan manji broj organizacija koje pretenduju da pripremaju policy analize iz oblasti evropskih integracija. Za primjer može poslužiti ACIPS sa svojim redovnim pisanim izdanjima i objavljenim analizama većeg broja integracijskih politika - od liberalizacije viznog režima do decentraliziranog sistema upravljanja evropskim fondovima . Umjesto da stoje na stalažama i kupe prašinu, analize mogu poslužiti kao odlična osnova za kvalitetnije izvještavanje medija i kritičan odnos naspram institucionalnog okvira u BiH.\nTreći koristan izvor su izvještaji iz Brisela. Evropska komisija objavljuje godišnje izvještaj od nekih 60-70 stranica o napretku BiH u procesu evropskih integracija u oktobru svake godine . Ovi izvještaji izazivaju kratkoročnu pažnju elektronskih i štampanih medija, koji se isključivo zanimaju za to da li je predmetni izvještaj pozitivan ili negativan.\nMnogo važnije od toga jeste njegova referentnost i sveobuhvatnost. Radi se o najvažnijem izvoru informacija iz EU o učešću BiH u Procesu stabilizacije i pridruživanja. Izvještaj uključuje opis stanja i ostvareni progres po svim tematskim cjelinama - od zakonodavnog okvira, institucionalne prakse te izazova i problema na evropskom putu. Njegovo iščitavanje ne uzima puno vremena, ali omogućava objektivno i kritično izvještavanje na temu evropskih integracija.\nNa kraju, kada bude više novca u medijskom sektoru BiH, treba očekivati i kvalitetnije izvještavanje. U srednjoročnom periodu medijska scena u BiH bi mogla imati više stalnih dopisnika u Briselu i drugim destinacijama država članica i više ”specijalaca” u lokalnim redakcijama koji kontinuirano prate određene integracijske sektore ili politike.\nDo tada, medijske redakcije bi mogle uštediti i unaprijediti svoj rad ukoliko povećaju saradnju sa PR službama onih institucija koje su nadležne za EI proces (Direkcija za evropske integracije – Proces stabilizacije i pridruživanja, Ministarstvo za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose – jedinstveno tržište, Ministarstvo finansija – evropski fondovi, Ministarstvo sigurnosti – liberalizacija viznog režima…). Proaktivni pristup ka delegaciji Evropske komisije će također generirati veći broj stručnih edukacija, studijskih putovanja i razmjene medijskih iskustava.\nKonačno, korištenjem raspoloživih web izvora u Briselu, te konsultiranjem sve većeg broja analiza lokalnih organizacija mediji mogu unaprijediti svoje izvještavanje na dobrobit cijele društvene zajednice.\n1. Mediji i Evropska unija, debata u organizaciji Fondacije Friedrich Ebert i Transparency International Bosne i Hercegovine, 13. 04. 2007, detalji sa debate dostupni ovdje.\n2. Europa – Odmah, magazin SLOBODNA BOSNA.\n3. Za više informacija pogledati link.\n4. Za više informacija pogledati ciklus radionica: Kako izvještavati za EU ili kontaktirati Službu za promociju evropskih integracija Direkcije za evropske integracije BiH.\n5. Za više informacija o analizama istraživača ACIPS-a pogledaj ovdje i ovdje.\n6. Posljednji izvještaj je objavljen 14. oktobra 2009. i može se pogledati ovdje.\n1 Službeno otvaranje Pakta stabilnosti za JIE ozvaničeno je uz prisustvo više od 20 šefova vlada i država u Sarajevu u julu 1999. Tada je promoviran i početak Procesa stabilizacije i pridruživanja sa EU.\n2 Dnevni avaz je pripremio specijaliziranu publikaciju krajem 2005. o procesu evropskih integracija u povodu otpočinjanja pregovora između BiH i EU o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.\n3 SLOBODNA BOSNA, Global…\n4 Moj izbor pada na Zekerijaha Smajića, Irhama Čeču, Jasnu Jelisić i Danku Savić.\n5 Sead Numanović i Tarik Lazović.\n6 Marina Kavaz Siručić.\n7 Oslobođenje, Nezavnisne novine, ATV, Slobodna bosna, BHT\n8 Za više informacija pogledati web site Direkcije za evropske integracije BiH, www.dei.gov.ba


FK Sutjeska - Blic Sport\nKUP CRNE GORE Suzavac, prekid, pa slavlje Sutjeske\nFudbaleri Sutjeske su u finalu Kupa Crne Gore bili bolji od ekipe Grblja (1:0) i tako prvi put u istoriji stigli do trofeja najmasovnijeg takmičenja.\nPobeda fudbalera Sutjeske u Novom Pazaru\nFudbaleri Novog Pazara izgubili su na svom terenu od Sutjeske iz Nikšića sa 0:1 u prijateljskoj utakmici. Pobedu crnogorskom prvoligašu doneo je Dejan Zarubica u 60. minutu.\nZvezda obezbedila novo pojačanje za 50.000 evra\nU danu kada je predstavila Mičela Donalda Crvena zvezda je obezbedila još jedan potpis. Vladimir Jovović reprezentativac Crne Gore je i definitivno potpisao ugovor sa crveno-belima.\nPrelazni rok počinje tek za mesec i po dana, a u Zvezdu već stiže prvo pojačanje\nZvezdin budući fudbaler suspendovan šest meseci /VIDEO/\nFudbaler Sutjeske i budući član Crvene zvezde, Vladimir Jovović, kažnjen je sa šest meseci neigranja zbog udaranja sudije Miloša Novovića na derbiju protiv Budućnosti.\nJovović u subotu potpisuje za Zvezdu\nVladimir Jovović će u subotu u 13 časova biti promovisan kao pojačanje FK Crvena zvezda, posle čega će otići na pripreme.\nZvezda dogovorila sve sa Sutjeskom, Jovović uskoro na Marakani!\nVladimir Jovović bi uskoro trebalo da postane novo pojačanje Crvene zvezde. Najbolji igrač crnogorskog prvenstva i reprezentativac "sokolova" bi trebalo da pojača konkurenciju na krilnim pozicijama, o čemu je Blicsport već pisao.\nZvezda dovodi reprezentativca Crne Gore, Orlandić nije više opcija\nOve zime Crvena zvezda će dovesti pojačanje iz Crne Gore, ali to prema saznanjima Blicsporta neće biti napadač Zete Petar Orlandić, već krilni igrač Sutjeske i reprezentativac Crne Gore Vladimir Jovović.\nU Beranama nakon Kup utakmice deset policajaca u bolnici, 12 navijača u zatvoru\nDeset policajaca završilo je u bolnici, a 12 navijača nikšićkog kluba iza rešetaka, nakon fudbalske utakmice "Berane" - "Sutjeska".\nPodrška crnogorskih navijača: Izdrži, Srbijo! /FOTO/\nVelike poplave koje su zadesile Srbiju, ujedinile su mnoge, pa i crnogorske navijače koji su poslali poruke podrške našoj zemlji.\nKvalifikacije za LŠ: "Petarda" Dinama u Luksemburgu, Plzen bolji od Željezničara\nŽeljezničar je u prvoj utakmici drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona poražen na gostovanju od Viktorije Plzen sa 4:3, te je sačuvao nade da će minimalnom pobedom u revanšu otići dalje u najelitnijem evropskom takmičenju. Veliko iznenađenje napravila je Sutjeska iz Nikšića koja je remizirala 1:1 sa Šerifom u Moldaviji, dok je Dinamo iz Zagreba sa 5:0 na gostujućem terenu rutinski savladao Folu iz Luksemburga.\nProsinečki: Zadovoljan sam, rezultat nije bitan\nTrener Crvene zvezde Robert Prosinečki izjavio je da je zadovoljan igrom tima koji je u drugoj pripremnoj utrakmici u Crnoj Gori pobedio ekipu Sutjeske, ali da rezultat u ovoj fazi priprema uopšte nije bitan.\nZvezda ubedljiva protiv Sutjeske, Trifunović promašio penal\nFudbaleri Crvene zvezde zabeležili su i drugu pobedu na pripremama u Crnoj Gpori nakon što su savladali ekipu Sutjeske rezultatom 3:0.\nDejo posetio Robija, odložen prijateljski duel Zvezde i Sutjeske\nHotel „Kalista“ u Budvi je u četvrtak uveče posetila legenda Crvene zvezde i svetskog fudbala – Dejan Savićević, koji je u pratnji takođe nekadašnjeg Zvezdinog fudbalera Miloša Drizića, obišao crveno-bele koji se nalaze na pripremama.


Srpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik čestitao je Dan pobjede nad fašizmom i Dan Evrope ističući da je 9. maj jedan od najznačajnijih datuma u istoriji čovječanstva i dan kada se obilježava pobjeda slobode i pravde nad fašizmom u Drugom svjetskom ratu.\nDodik je naglasio da je srpski narod dao ogroman doprinos u antifašističkoj borbi i zajedno sa ostalim slobodarskim narodima učestvovao u stvaranju boljeg i pravednijeg svijeta, saopšteno je iz Kabineta srpskog člana i predsjedavajućeg Predsjedništva BiH.\n– Slobodarski srpski narod treba da bude ponosan na svoje pretke, na svoju slavnu prošlost, istoriju i antifašističku borbu. Ovo je jedan od datuma kada treba da odamo posebnu čast našim stradalnicima koji su svoje živote utkali u temelje slobodne Evrope i slobodnog svijeta – poručio je srpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH.\nOn je naglasio da žrtve koje su pale u borbi protiv fašizma treba da budu stalni podsjetnik i opomena da sloboda, mir i pravda nemaju cijenu.\n– Naša je obaveza da sadašnjost i budućnost gradimo dostojanstveno na najvećim vrijednostima i najjačim temeljima svakog savremenog društva a to su – mir, sloboda i ravnopravnost, i da nas u tome ne zaustavi niko i ništa – naveo je Dodik u čestitki.\nOn je dodao da se 9. maja obilježava i Dan Evrope koji, takođe, podsjeća na istorijsku ulogu srpskog naroda u stvaranju slobodne Evrope, kojoj pripadamo i čiji smo dio uvijek bili.\nSastanak Vučića, Dodika, Cvijanovićeve i Viškovića\nIgor Dodik za ATV: Timski duh je ključ uspjeha


Stefanović: Nema mitinga 17. januara pa da bude i kontramiting\n► Stefanović: Nema mitinga 17. januara pa da bude i kontramiting\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da za 17. januar, kada u Beograd stiže ruski predsednik Vladimir Putin, nema zakazanih mitinga pa da kako je rekao, "bude i kontramiting".\nUpitan da li su tačni navodi da će tog dana Srpska napredna stranka organizovati skup podrške predsedniku Rusije, koji su neki mediji nazvali kontramitingom, ministar je kazao da se u Beogradu održava "veliki broj mitinga skoro svakog dana".\n"Svi koji prijave miting mogu da ga organizuju i šetaju. Tog dana nema mitinga, pa da bude i kontramiting. Neki hoće da podsete na vreme Slobodana Miloševića, ne bi li ljude podelili. Nema istih mitinga u jednom danu, nema nasilja, neka prijave i mirno i dostojanstveno neka izraze sve svoje želje", kazao je Stefanović.\nOn je dodao da istraga o paljenju kuće novinara Milana Jovanovića iz Grocke traje i dalje kao i da su uhapšene osobe koje su krajem decembra provalile u stan na Banovom brdu u kom je Jovanović boravio nakon što mu je kuća zapaljena.\n"Oni su priznali krivično delo i predati su tužilaštvu", rekao je Stefanović.\nStefanović i Kuburović predložiće oštrije kazne za kriminalce\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da je u jutrošnjim akcijama širom Srbije policija uhapsila 150 osoba osumnjičenih za najteža krivična dela i najavio da će sa ministarkom pravde Nelom Kuburović na sutrašnjoj sednici Saveta za nacionalnu bezbednost predložiti izmene i dopune različitih zakona u cilju efikasnije borbe protiv najtežih oblika kriminala ali i pooštravanja kaznene politike.\nOn je na vanrednoj konferenciji za novinare kojoj je prisustvovala i ministarka pravde, najavio da će slične akcije biti sprovođene redovno kao i da država "neće stati u progonu svih koji se bave izvršenjem najtežih krivičnih dela".\n"Insistiraćemo na stalnoj akciji koja neće dozvoliti da svi oni koji se bave najtežim krivičnim delima budu mirni i da se osećaju lagodno", kazao je Stefanović.\nMinistar je kazao da je raspisana crvena Interpolova poternica za Filipom Koraćem, koji je kako je naveo, osumnjičen za najteža krivična dela.\n"Trudićemo se da sakupimo dovoljno dokaza da svaki od ovih slučajeva dobije sudski epilog", kazao je Stefanović.\nOn je najavio da će na sutrašnjoj sednici Saveta za nacionalnu bezbednost predložiti izmene zakona koje će omogućiti efikasniju borbu države protiv najtežih oblika kriminala i oštriju kaznenu politiku.\n"Nema nanogica, nema uslovnih presuda, nema olakšavajućih okolnosti", rekao je Stefanović.\nUpitan koliko je ubistava izvršeno u Srbiji tokom prošle godine, ministar je rekao da u ovom trenutku ne raspolaže tom informacijom ali je naveo da je rasvetljeno 80 odsto svih ubistava tokom 2018. godine.\nNavodeći da je bezbednost građana prioritet Vlade Srbije, ministarka pravde Nela Kuburović najavila je da će na sutrašnjoj sednici Saveta za nacionalnu bezbednost predložiti u kom smeru treba preduzeti reforme kako bi se poboljšala kako je rekla, "nažalost, blaga kaznena politika" u Srbiji.\n"Kada je reč o proizvodnji droge, u gotovo 60 odsto slučajeva imamo uslovne osude. Moramo imati oštriju kaznenu politiku kako bi preventivno delovali", kazala je ministarka.\nRuski predsednik Vladimir Putin dodelio je danas orden Heroja Rusije, najvišu nacionalnu medalju, pilotu Damiru Jusupovu koji je odmah nakon poletanja uspeo da prinudno spusti avion sa 233 putnika...\nKremlj: Putin ne pridaje značaj protestima\nKremlj je danas saopštio da ruski predsednik Vladimir Putin prati proteste opozicije u Moskvi ali da ne veruje da su oni dovoljno značajni.


VOLIM OHRID, VOLIM VITAMINKU – Vitaminka\nNajtalentovaniji kreativci, učesnici konkursa za najbolji crtež u okviru projekta „Volim Ohrid, volim Vitaminku“, posetili su Vitaminku, izvor svojih zadovoljstava.\nMladi entuzijasti su proveli zanimljiv dan u Vitaminci, gde su naučili kako se proizvode omiljeni i najukusniji proizvodi Vitaminke i imali su još jedan dan za pamćenje sa Vitaminkom. Ovom posetom i zvanično je završen projekat „Volim Ohrid, volim Vitaminku“ – projekat sa kojim su meseci septembar i oktobar bili u znaku Vitaminke u Ohridu. Tokom ovog perioda, pod okriljem projekta, Ohrid je obilovao druženjem, nagradama, donacijama i bio prepun osmeha malih i odraslih građana Ohrida.\nOrganizator projekta je bio Tamaro marketi, jedan od naših dugogodišnjih partnera. Jedan od proizvoda Vitaminke je svake nedelje bio sakriven iza velike slagalice koja je bila istaknuta na javnom mestu i koju su građani Ohrida rado rešavali i tražili skriveno blago u Tamaro igroteci. Izabrana je i najbolja torta napravljena od proizvoda Vitaminke, a svakodnevno je Super Radio, kao nagrade, dodeljivao rance, lopte i proizvode Vitaminke, a bilo je i donacija naših proizvoda osnovnim školama.\nOvo je bilo propraćeno super događajima, puno zabave i brojnim nagradama najboljim domaćicama, najboljim košarkašima, i na kraju i deci koja su motive Ohrida slikala u okviru umetničkog takmičenja. Za svih 30 učesnika na takmičenju dodeljene su vredne nagrade, ali za autore najboljih crteža, kao specijalno iznenađenje, organizovana je poseta našoj fabrici.


BIJELJINA: Ima nade za spas noge Gojkovog oca – Majevica Online\n26. Decembra 2013. 23:30\nDoktori u Specijalnoj hirurškoj klinici “Dr Đoković” u Beogradu neće amputirati nogu Petru Đuriću iz Ljeljenče, kod Bijeljine, a sa kojom ima problema još od 2012. godine, kada se povrijedio na radu u šumi, zarađujući da prehrani sebe i sina Gojka.\nOvo nam je potvrdio danas Petar, koji je kazao kako su doktori nakon detaljnog pregleda dali garancije da za amputaciju neće biti potrebe.\n“Oni su me uputili na liječenje u Banjaluku, gdje bi mjesec dana trebalo da provedem u hiberbaričnoj komori, nakon čega ću ponovo u Beograd na kontrolu”, kazao je Petar Đurić.\nOn je dodao kako se kući vraća danas iz Beograda, gdje će nakon što pribavi sve potrebne uputnice krenuti na jednomjesečno liječenje u najveći grad RS.\nPojedini mediji iz Srbije danas su prenijeli i izjavu ljekara iz klinike u Beogradu gdje se navodi kako do amputacije neće doći, te kako će ljekari učiniti sve što je u njihovoj moći da još jednom pokušaju da Petru spasu nogu.\nBIJELJINA: Nelegalni "Bingo" u Bijeljini


Srbija da izabere između EU i Putina | Kosova.info\nDom|Najnovije|Srbija da izabere između EU i Putina\nSrbija da izabere između EU i Putina\nIzvestilac Evropskog parlamenta za dijalog sa Moskvom i nekadašnji premijer Litvanije Andrijus Kubilijus izjavio je u emisiji “Iza vesti” da Srbija mora da napravi izbor u svojoj spoljnoj politici. “Ili će da nastavi odnos sa Putinovim režimom, koji mnogi nazivaju fašističkim, ili će Srbija da krene u pravcu politike Evropske unije. Da se podrži Ukrajina, da se usprotivi režimu Putina i da se gleda u mogućnost neke drugačije Rusije posle njega”, istakao je Kubilijus.\nPodsetimo, poslanici Evropskog parlamenta traže od komesara Evropske unije za spoljne poslove Žozepa Borela da sankcioniše 13 pojedinaca koji su uključeni u progon ruskog opozicionara Vladimira Kara-Murze, a u rezoluciju Evropskog parlamenta za Srbiju ušao je amandman kojim se izražava zabrinutost zbog prisluškivanja dvojice ruskih opozicionara u Beogradu, i dostavljanje informacija o njima ruskim službama bezbednosti.\n„Mi iskazujemo svoju solidarnost sa dvojicom ruskih opozicionara, pošto vidimo šta se dešava u Rusiji. Zabrinuti smo, posebno za Kar-Murzu, koji je u zatvoru. Zatražili smo od Borela da pokrene sankcije protiv tih zvaničnika u Rusiji, koji su učestvovali u tom progonu. Znamo da je ta priča pokrenuta sa nekim događajima u Srbiji, gde su srpski zvaničnici učestvovali u tome, i kako se čini, davali informacije rusklim zvaničnicima“, rekao je Kubilijus.\nEvropsku uniju i ruskih zvaničnika. Takođe, napominje da prisluškivanje može da utiče na budućnost proširenja Evropske unije.\n“Zemlje koje žele da uđu u Evropsku uniju, između ostalog i Srbija, pre nego što uđu nu nju kao punopravne članice, moraju da se pridruže evropskim politikama, u ekonomiji, vladavini prava i spoljnoj bezbednosnoj politici. A sada, rat Rusije protiv Ukrajine postavlja pitanja odnosa različitih zemalja sa Rusijom. Ta pitanja su se zaoštrila. Zemlje kandidati moraju da donesu jasne odluke, šta je njihov stav? Da li će podržati Putina do kraja njegovog režima, ili će kao demokratske zemlje Evrope podržati Ukrajinu i boriti se protiv nedemokratskog, autoritarnog, čak fašističkog Putinovog režima, i to je odluka srpskih zvaničnika i srpskog naroda”, kazao je sagovornik N1.\nGovoreći o otkazanoj poseti ministra inostranih poslova Rusije Sergeja Lavrova Srbiji, on je kazao da zemlje koje su zabranile prelet aviona gde je bio Lavrov “razumeju kakve politike treba da sprovode”.\n“One shvataju da će Evropska unija podržavati Ukrajinu do njene pobede, što znači da će biti velikih promena u Rusiji, i da će morati da razmišljaju o Rusiji posle Putina. Ne znam da li srpske vlasti imaju tako jasnu viziju i da li se pripremaju za neku drugačiju Rusiju”, rekao je Kubilijus.\n“Ako Srbija nije u stanju da sebe uskladi sa evropskim politikama, to je problem Srbije, a ne Evropske unije. Ja bih pozvao vlast u Srbiji, da bude dovoljno hrabra i da gleda dugoročno. Putin i režim u Kremlju nisu Rusija, oni ne predstavljau sve Ruse. Rusija može da bude, i biće drugačija. I Srbija mora da se pripremi za jednu drugačiju Rusiju, i da ulaže u odnose sa tom Rusijom koja tek dolazi, demokratskom Rusijom. U slučaju Kara-Murze, izveštaj Evropskog parlamenta nije dobar za Srbiju, i zbog toga Srbija mora da napravi izbor, u kom pravcu će ići u svojoj bezbednosnoj i spoljnoj politici”, istakao je izvestilac Evropskog parlamenta za dijalog sa Moskvom.\nMik Džeger ima koronu, Stonsi otkazali koncert u Amsterdamu


Oracle kupio Taleo za 1,9 milijardi dolara — Online Tržište\nOracle kupio Taleo za 1,9 milijardi dolara\nObjavio(la) admin u kategoriji Akvizicije na dan 9. Februara 2012. / ostavite komentar\nOracle kupuje kompaniju Taleo, koja poseduje jedan od najboljih Cloud sistema za upravljanje talentima, za 1,9 milijardi dolara. Taleo Cloud sistem treba Oracle-u da pomogne u upravljanju ljudskim resursima i regrutovanju zaposlenih. Ovaj potez dolazi samo nekoliko meseci pošto je kompanija SAP kupila Taleo konkurenta, SuccessFactors za 3,4 milijarde dolara.\nKompanija Oracle je objavila da će vlasnicima Taleo isplatiti 46 dolara po deonici, što je 18 odsto više od cene Taleo deonica kojom se juče trgovalo.\nOracle koristi akviziciju kako bi izgradio svoje Cloud poslovanje koje treba da pomogne u smanjenju uticaja mogućeg usporavanja rasta prodaje softvera. Cloud servisi su namenjeni onim kupcima koji žele da uštede novac pristupajući računarima na Webu, tako da se Taleo idealno uklapa u ovu Oracle strategiju.\nOracle je nakon sticanja kompanije RightNow Technologies Inc. koju je platio 1.5 milijardi dolara sada kupio i Taleo i tako stavio do znanja Nemačkoj kompaniji SAP AG ko je lider na ovom brzorastućem Cloud Computing tržištu.\nTaleo Cloud sistem upravlja sa 15% svih angažovanja u SAD-u i sa skoro 16 milijardi transakcija godišnje. Zajedno, Oracle i Taleo će kreirati sveobuhvatnu Cloud ponudu za organizacije kako bi efikasno mogle da upravljaju svojim ljudskim resursima i karijerama zaposlenih. Od ove kombinacije se očekuje da osnaži i radnike i menadžere u efikasnijem upravljanju karijerama tokom svog celokupnog radnog odnosa, omogućavajući organizacijama da zadrže talenate, optimizuju troškove i poboljšaju iskustvo zaposlenih kroz bržu i bolju saradnju sa članovima tima putem društvenih medija,\nnavodi kompanija Oracle.\nTagovi: Cloud, Cloud Computing, kupovina, oracle, SAP, sticanje, SuccessFactors, taleo, upravljanje talentima, zapošljavanje\nOracle kupio RightNow za 1,5 milijardi dolara\nSud poništio presudu od 1,3 milijardi dolara u slučaju Oracle protiv SAP\nOracle od Google-a potražuje 6 milijardi dolara na ime odštete za korištenje Java u Android OS\nHP kupio bezbednosno softversku kompaniju Arcsight za 1,5 milijardi dolara\nIntel kupio giganta Internet bezbednosti McAfee za 7,68 milijardi dolara\nEMC kupio tvrtku za pohranu podataka Isilon Systems za 2,25 milijardi dolara


Filmski festival „Slobodna zona“ i ovog proleća kreće na svoju 12. turneju u preko 50 gradova širom Srbije, a leskovačka publika imaće priliku da pogleda 4 filma sa ovog festivala. Projekcije filmova biće održane u bioskopu Leskovačkog kulturnog centra od 28. do 31. maja, sa početkom od 17 sati.\nPredvodnik Turneje je dokumentarni mjuzikl “Dan oslobođenja”, koji prati posetu i kontroverzni nastup slovenačke grupe Laibach u „poslednjoj komunističkoj diktaturi sveta“ – Severnoj Koreji. Na programu će se naći i “Čavela”, muzički dokumentarni film o legendi lationameričke muzike, pevačici Čaveli Vargas, ljubavnici Fride Kalo i večitoj inspiracii Pedra Almodovara. Ovaj film je postao hit evropskih festivala 2017. i na 13. Slobodnoj zoni osvojio nagradu publike.\nZnačajno mesto na repertoaru ovogodišnje “Turneje Slobodne zone” pripada i filmovima: “Ćambra” koji je u Kanu osvojio Europa Cinemas Label Award, kao i dokumentarac “500 godina” koji prikazuje epsku priču o otporu i borbi za slobodu koja je dovela Gvatemalu do prelomne tačke u njenoj istoriji.\nBUJANOVAC/PREŠEVO/MEDVEĐA – Koordinaciono telo za jug Srbije i ove godine stipendiraće više od 200 srednjoškolaca iz Bujanovca, Preševa i Medveđe.…\n27.05.2018. u 10:48\nЧавела је оно циганче, што идеше по Чаршију, и певаше.Ако му се не јавиш псуваше.


Mesud Pezer prvi u Sarajevu - Portal 072info\nU organizaciji Atletskog saveza Federacije Bosne i Hercegovine, danas, 13. februara u Sarajevu, u Olimpijskoj dvorani Zetra, održan je događaj pod nazivom „Bacači Olimpijci BiH u Zetri“. Ovaj događaj je održan u sklopu Dvoranskog atletskog prvenstva Federacije BiH za mlađe kategorije u okviru kojeg je organizovano i takmičenje Seniora u bacanju kugle.\n„Prije svega drago mi je da sam učestvovao na ovakvom događaju i dao podršku inicijativi da Bosna i Hercegovina napokon dobije atletsku dvoranu jer zaista imamo veliki broj talenata koji uz adekvatne uslove mogu postići puno više.\nS druge strane raduje me i činjenica da mi je ovo treća pobjeda na tri takmičenja na kojima sam učestvovao ove sezone. Treniram dobro i nadam se da ću održati ovaj pobjednički niz i na takmičenjima koja slijede.“\nPrethodni članakPet navika kojima povećavate razinu stresa\nSljedeći članakRudari Zenice i Breze poručuju: Ne želimo gladni silaziti u jame


Kapije se otvaraju u 15 sati, ulaz na južnu tribinu preko zapada – FK Željezničar\nKapije se otvaraju u 15 sati, ulaz na južnu tribinu preko zapada\nProdaja ulaznica za gradski derbi sa Sarajevom nastavila se od 10 sati, a u nastavku nekoliko tehničkih informacija za sve posjetioce.\nProdaja ulaznica će se vršiti od 10 do 14 sati u Fan shopu, a nakon toga u prodajnim kućicama. Obustava saobraćaja ispred sjeverne tribine važit će od 14 do 20 sati. Cijene ulaznica su 5 KM za jug, 10 KM za sjever, 20 KM za zapad i 10 KM za istok.\nKapije stadiona se otvaraju u 15 sati, a vrijedi napomenuti da će svi navijači na južnu tribinu ulaziti preko zapadne, dok će izlaz sa utakmice biti uobičajen preko kapija južne tribine. Tampon zona na sjevernoj tribinu su sektori sa slovima E i LJ, a na istoku do slova G.\nUtakmica se igra u 17 sati.


► Ambasada SAD: Nismo konsultovani o transformaciji BSK u OSK\nAmbasada Sjedinjenih Američkih Država u Prištini saopštila je danas da nije bila konsultovana povodom odluke Vlade Kosova o transformaciji bezbednosnih snaga Kosova (BSK) u oružane snage Kosova (OSK) i najavila da će usvojene zakone analizirati kako bi razumela njihovu svrhu i efekat.\nVlada Kosova je na današnjoj sednici usvojila tri predloga zakona koji se odnose na transformaciju BSK u OSK."Sjedinjene Države su oduvek podržavale suvereno pravo Kosova na vojsku i blisko saradjivale sa Kosovom o tome kako to postići.\nSavetovali smo na oprezan pristup koji drži Kosovo u dogovoru sa našim NATO saveznicima po ovom važnom pitanju. Nismo bili konsultovani o vremenu ove objave i moraćemo da analiziramo nacrte zakona kako bi razumeli njihovu svrhu i efekat", navodi se u saopštenju američke ambasade u Prištini.\nIz ambasade su naveli da su poslednjih nekoliko sedmica fokusirani na izgradnju unutrašnjeg konsenzusa o "važnom dijalogu sa Srbijom".\n"Nastavljamo da verujemo da je normalizacija izmedju Kosova i Srbije najvažniji korak za napredak u bliskoj budućnosti", poručili su iz ambasade.\nPredložena transformacija BSK u Oružane snage Kosova\nMinistar Bezbednosnih snaga Kosova Rustem Beriša predložio je na današnjoj sednici Vlade transformaciju BSK u Oružane snage Kosova.\nBeriša je predložio izmene i dopune tri zakona koji se odnose na BSK.\nPrema njegovim rečima, tim zakonima BSK dobija nove zadatke i ovlašćenja dok se Ministarstvo BSK pretvara u Ministarstvo odbrane Kosova.\nPredlog za promenu zadataka i ovlašćenja BSK i pretvaranje u Oružane snage je mnogo puta do sada spominjan i deo je Strategije o sagledavanju bezbednosnih struktura Kosova, koja je rađena sa međunarodnim predstavnicima.\nPredstavnici međunarodne zajednice i NATO podržavaju promenu naziva zadataka i ovlašćenja BSK ali zahtevaju da se proces ostvari izmenama i dopunama Ustava Kosova i uz široko učešće predstavnika manjinskih zajednica, posebno srpske.\nPredstavnici Srpske liste su, međutim, protiv formiranja Oružanih snaga.\nSa pravnog stanovišta, promena zadataka i ovlašćenja je moguća i izmenama i dopunama Zakona o BSK.\nMeđutim, zakonom se ne može promeniti naziv tih snaga, već je za to potrebna dvotrećinska većina glasova poslanika Skupštine Kosova.\nTači i Haradinaj različito o transformaciji BSK u OSK\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj danas je, posle usvajanja Zakona o transformaciji Bezbednosnih snaga Kosova u oružane snage Kosova, rekao da je to odluka koja pripada Kosovu i u saglasnosti je sa Ustavom Kosova, dok je predsednik Kosova Hašim Tači ocenio da taj proces treba da bude u koordinaciji sa međunarodnom zajednicom i da se takve odluke ne mogu donositi "na svoju ruku".\nPremijer Haradinaj je na konferenciji za medije rekao da je Vlada nastavila konsultacije sa međunarodnim predstavnicima za stvaranje vojske.\n"Neke odluke su naše (pripadaju nama). Deo su naših ovlašćenja, ali ćemo imati konsultacije sa svima. Postupamo prema Ustavu. Nastavili smo konsultacije sa međunarodnim faktorima, ali je odluka naša. Čestitke za Kosovo", kazao je Haradinaj.\nOn je naveo da je sada na parlamentu da usvoji zakon i dodao da je Kosovo u tome zajedno sa NATO-om.\nPredsednik Kosova Hašim Tači je na konferenciji za medije rekao da se takve odluke "ne donose na svoju ruku".\n"Mi smo već izvesno vreme počeli proces i stigli smo do značajne faze koordinacije. OSK treba da budu prihvaćene i to treba da bude otvoren i siguran proces sa partnerstvom za mir i NATO, a ne odluka na svoju ruku", kazao je Tači i ocenio da jednostrani proces vodi ka izolaciji, dok koordinisani proces vodi na siguran put razvoja i jačanja.\n"Mislim da je procesuiranje ovog pitanja danas u pogrešnom momentu jer nemamo potrebe da danas kada se u Evropskom parlamentu odlučuje o ukidanju viza pošaljemo takvu poruku saveznicima", kazao je Tači.\nNATO: Za promene u strukturi, mandatu i misiji BSK potrebne ustavne promene\nSevernoatlanski savez ocenio je da je transformacija Bezbednosne snage u Oružane snage Kosova pitanje za kosovske vlasti, ali da svaka promena u strukturi, mandatu i misiji Bezbednosnih snaga Kosova treba da se ostvari uz ustavne promene, izjavili su zvaničnici NATO-a.\nZvaničnici Alijanse su za Radio slobodna Evropa naveli da NATO podržava razvoj BSK pod sadašnjim mandatom, uz ocenu da su BSK profesionalna, multietnička snaga i izvor regionalne stabilnosti.\nTakođe se navodi da NATO u potpunosti podržava dijalog o normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije koji se odvija pod pokroviteljstvom EU.\n"To je ključ za regionalni mir i stabilnost", stoji na kraju izjave.\n"SAD su oduvek podržavale suvereno pravo Kosova na vojsku i blisko sarađivale sa Kosovom o tome kako to postići. Savetovali smo na oprezan pristup koji drži Kosovo u dogovoru sa našim NATO saveznicima po ovom važnom pitanju. Nismo bili konsultovani o vremenu ove objave i moraćemo da analiziramo nacrte zakona kako bi razumeli njihovu svrhu i efekat", navela je ambasada.\nPredsednik Kosova Hašim Tači ocenio je danas da su unutrašnja previranja u EU "zamaglila viziju" Unije, koja po njegovim rečima, nije uspela da prevaziđe protekcionistički instinkt...\nĐurić: Dijalog neophodan, ali posle ukidanja taksi\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić rekao je danas, na sastanku sa predstavnicima Italije, da je nastavak dijaloga Beograda i Prištine u interesu Srba i Albanaca ali je...


RUSIJA SPREMNA NA PREGOVORE: Ovo su Putinova 2 uslova za prekid sukoba! – UDARNA VEST . rs\nRUSIJA SPREMNA NA PREGOVORE: Ovo su Putinova 2 uslova za prekid sukoba!\nčetvrtak, 24. februara, 2022 1 min read UdarnaVest .rs\nMoskva je spremna da pregovara o uslovima predaje sa Kijevom, izjavio je u četvrtak popodne portparol Kremlja Dmitrij Peskov, a prenosi ruski RT.\nPeskov tvrdi da je Putin „izrazio spremnost da se uključi u razgovore sa ukrajinskim kolegom“, ali sa akcentom na dobijanje garancije da će Ukrajina biti „neutralna“ i obećanje da neće držati oružje na svojoj teritoriji.\nPrema rečima Peskova, ovi uslovi bi omogućili „demilitarizaciju i denacifikaciju Ukrajine“ i eliminisali ono što Rusija trenutno tvrdi da predstavlja pretnju njenoj bezbednosti.\n„Predsednik je uobličio svoju viziju šta očekujemo od Ukrajine kako bismo rešili probleme takozvane „crvene linije“. To je, dakle, neutralan status i odbijanje raspoređivanja naoružanja“, ponovio je Peskov, prenosi Kurir.\nOn je takođe rekao da će Putin odrediti vreme za pregovore, napominjući da će se Rusija angažovati samo „ako je rukovodstvo Ukrajine spremno da o tome razgovara“.\n„Operacija ima svoje ciljeve – oni se moraju ostvariti. Predsednik je rekao da su sve odluke donete i da će ciljevi biti postignuti“, nastavio je Peskov, sugerišući da ako Kijev pristane da ispuni njihove zahteve, napad na Ukrajinu može biti zaustavljen.\nputin, Rat, rusija, ukrajina, zelenski\nTEŠKA SAOBRAĆAJKA KOD VOJNOG AERODROMA BATAJNICA: Jedan automobil potpuno smrskan (VIDEO)\nRAZVODE SE SVETOZAR CVETKOVIĆ (63) I JELENA ĐOKIĆ (44): „Od leta NE žive zajedno“


ČLANOVI GRUPE ZA KOMUNIKACIJE POSJETILI VLADU VELIKE BRITANIJE – SPI\nČLANOVI GRUPE ZA KOMUNIKACIJE POSJETILI VLADU VELIKE BRITANIJE\nČlanice i članovi grupe za komunikacije koji dolaze iz sedam državnih institucija su učestvovali u studijskoj posjeti Velikoj Britaniji od 22. do 27. septembra. Domaćin posjete je bio Ured kabineta Velike Britanije a cilj posjete je bilo upoznavanje s načinima, procedurama i standardima komuniciranja javnih institucija u ovoj zemlji. Pored Ureda kabineta učesnici su posjetili i Downing Street 10, Parlament Velike Britanije, Službu za dijeljene komunikacije unutar Ureda kabineta, Program reforme državne službe, Ministarstvo za vanjske poslove i Commonwealth, Ministarstvo za obrazovanje, Službu za vladine nabavke, Ured za nacionalne statistike i Gradsko vijeće Westminstera. Posjete ovim tijelima uprave su se zasnivale na sagledavanju najboljih praksi i primjera uspješnog komuniciranja, poput strateškog planiranja komunikacijskih kampanja, saradnje sa zajednicama, građanima i interesnim grupama, saradnje s privatnim sektorom, racionalizaciji i dijeljenju resursa te izgradnji snažnih kapaciteta za komunikacije u javnoj upravi.\nPosjeta je omogućila predstavnicama i predstavnicima bosanskohercegovačkih institucija uvid iz prve ruke u svakodnevni rad organizacija koje imaju dugu tradiciju i velik ugled u komuniciranju ne samo u Velikoj Britaniji nego i u svijetu čime su se kreirale brojne ideje za unapređenje komunikacija u javnoj upravi BiH a na čemu će ubuduće grupa za komunikacije unutar Programa jačanja javnih institucija intenzivno raditi.\nPored dijeljenja znanja, iskustava i praksi domaćini su velikodušno ponudili članovima grupe i brojne korisne kontakte, resurse i dokumente koji će u daljem radu svakog člana grupe ali i grupe u cjelini biti od izuzetne praktične vrijednosti.


Cinema City - Ljubavna priča u najčistijoj formi\nLjubavna priča u najčistijoj formi\nLjubavna priča u najčistijoj formi - naslov je intervjua sa Ivanom Ikićem u Blicu povodom svetske premijere filma Oaza u Veneciji, koji možete u celosti pročitati NA OVOM LINKU.\nFilm Ivana Ikića Oaza imaće naime svetsku premijeru u sekciju Dani autora (Giornate degli Autori) festivala u Veneciji, koji će biti održan od 2. do 12. septembra!\nOAZA je priča o ljubavnom trouglu između dve devojke i mladića sa posebnim potrebama, koji, obuzeti snažnim osećanjima ljubavi i čežnje za nezavisnošću, prkose strogim pravilima okruženja u kom žive. Ova nesvakidašnja ljubavna priča je prozor u uzbudljiv svet koji ne viđamo svaki dan i pogled na divne mlade ljude od kojih društvo često nepravedno skreće pogled.\nGlavne uloge u filmu OAZA igraju talentovani mladi korisnici Doma za decu i mlade u Sremčici, u kom je film i sniman, sa kojima je, u pripremi za snimanje, rađeno više od godinu i po dana. Uloge vaspitača poverene su regionalnim glumačkim zvezdama Goranu Bogdanu i Maruši Majer.\nGlavni producent filma je beogradska kuća Sense Production, sa kojom smo proširili okvire zajedničkog delovanja kroz promociju i razvoj novih filmskih projekata.Sledećeg meseca Sense Production počinje snimanje novog filma Raše Andrića LETO KADA SAM NAUČILA DA LETIM.


Posle pet sati sastanka državnog i političkog vrha Makedonije, premijer Zoran Zaev je rekao da je optimista da vlasti i opozicija mogu da dođu do nacionalnog konsenzusa u rešavanju spora s Grčkom oko imena Makedonije.\nSastanak, na kom je razmatran predlog posrednika UN u pregovorima oko novog imena države Metjua Nimica, ocenjen je kao "informativan i konstruktivan", ali niko od njih nije želeo da iznese detalje o predlogu, kao i da li je prihvatljiv i da li među političkim subjektima postoji usaglašenost.\nPrema pisanju i grčkih i makedonskih medija, Nimic je dostavio pet verzija predloga u kojima ispred reči "Makedonija" stoji dodatak Severna, Gornja, Nova, Vardarska ili termin Skoplje u zagradi iza te reči, napisano makedonskom transkripcijom na latinici i bez prevoda na engleski, a Nimec je objasnio da će u imenu ostati naziv Makedonija jer je to prepoznalo do sada već 100 zemalja.\nNakon sastanka na kojem su učestvovali i šef države, ministri spoljnih poslova i odbrane, vicepremijer za evropska pitanja, predsednik najveće opozicione partije VMRO DPMNE i lider vodeće partije Albanaca u Makedoniji DUI, Zaev je rekao da proces rešavanja spora sa Grčkom traži posvećenost i političku odgovornost u cilju postizanja nacionalnog konsenzusa.\n"Rešavanjem tog bilateralnog spora, koji traje 25 godina, želimo da obezbedimo napredak i integraciju Makedonije u EU i NATO, kao zaštitu nacionalnih interesa i dostojanstva našeg naroda," rekao je makedonski premijer.\nI lider opozicine VMRO DPMNE Hristijan Mickoski je rekao da Makedonija mora da bude deo NATO i EU, kao i da ta stranka ostaje na "braniku zaštite nacionalnih i državnih interesa", preneo je Fokus.\n"Ovaj sastanak je trebalo ranije da se desi," rekao je Mickoski, ne želeći novinarima da odgovori da li se opozicija distancira od delovanja na uspostavljanju nacionalnog konsenzusa.\nOvaj sastanak je održan posle sastanka premijera Grčke i Makedonije u Davosu kada je Zaev obećao prve konkretne mere kao deo rešavanja spora između dve države. On je rekao da će preimenovati aerodrom "Aleksandar Veliki" u Skoplju, kao i autoput. Najavljeno je da će posrednik Nimic će posetiti Atinu 29. i 30. januara, a Skoplje 31. januara i 1. februara.\nStotine hiljada Grka prošle nedelje u Solunu je irazilo protest zbog upotrebe reči "Makedonija" u bilo kojem rešenju spora,a Atina je upozorila da ne treba organizovati referendum u Makedoniji za odobravanje dogovora, jer se procjenjuje da će ga odbaciti većina građana\nNaziv Makedonija, nakon raspada Jugoslavije 1991. godine, postao je predmet rasprave između Skoplja i Atine, a pregovori o iznalaženju rešenja vode se od 1992. godine. UN su 1993. godine priznale Makedoniju pod nazivom Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija.


Libija: Pet medicinskih sestara i lekar oslobodjeni nakon osam godina zatvora\nBugarski predsednik Georgij Parvanov pomilovao je pet bugarskih medicinskih sestara i lekara koji su u Libiji bili osudjeni na doživotni zatvor i u utorak prebačeni u Sofiju. Pet bugarskih medicinskih sestara i palestinski lekar, koji je u medjuvremenu dobio bugarsko državljanstvo, oslobodjeni su nakon osam godina provedenih u zatvoru zbog optužbi da su inficirali virusom side više od 460 libijske dece u jednoj bolnici u Bengaziju. Do sada je od posledica side umrlo 56 dece. Medicinski radnici doputovali su u Sofiju gde su ih pored članova porodice, dočekali i predsednik Parvanov, premijer Sergej Stanišev kao i ministar inostranih poslova Ivailo Kalfin. Libijske vlasti saopštile su da su "zadovoljeni" svi njihovi uslovi koje su zahtevali da bi dozvolili ekstradiciju medicinskih radnika. Medicinski radnici su tokom prvog sudjenja bili osudjeni na smrtnu kaznu, ali im je 17. jula kazna preinačena u doživotni zatvor, nakon što su porodice zaražene dece pristale da budu obeštećene u iznosu od po jedan milion dolara.\nTripoli je takodje, dobio čvrsta uveravanja da će dobiti medicinsku pomoć za lečenje obolele dece i finansijsku pomoć za modernizaciju bolnice u Bengaziju gde su deca bila zaražena virusom side. Kako je najavljeno u Parizu, francuski predsednik Nikola Sarkozi trebalo bi da "za dva dana" otputuje u posetu Libiji.\n"Predsednik će otputovati u Libiju za dva dana. Jasno je da do tog puta ne bi došlo da medicinski radnici nisu oslobodjeni", rekao je generalni sekretar Jelisejske palate.\nEvropska unija najavljuje poboljšanje odnosa sa Libijoma\nEvropska unija je najavila poboljšanje odnosa s Libijom, pošto je Tripoli pustio iz zatvora pet bugarskih bolničarki i palestinskog lekara, osudjenih na doživotni zatvor, pod optužbom da su virusom HIV namerno zarazili 400 dece.\n"Odluka o oslobadjanju šestoro osudjenika omogućiće nove i bolje odnose EU i Libije i jačanje veza s mediteranskim regionom i čitavom Afrikom", ocenila je evropski komesar za spoljne odnose Benita Ferero-Valdner.\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo takodje je izjavio da bi Brisel mogao da normalizuje trgovinske i političke veze s Libijom, prenele su agencije.\n"Nadamo se nastavku normalizacije odnosa s Libijom", rekao je Barozo, podsećajući da su odnosi bili blokirani zbog neizvesne sudbine šestoro medicinskih radnika, koji su prvobitno bili osudjeni na smrt.\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana pozdravio je odluku Libije o oslobadjanju medicinskih radnika.\n"Naporno smo radili na rešavanju ove dramatične situacije i veoma sam zadovoljan ishodom", rekao je Solana i ocenio da je okrenuta nova strana u odnosima s Tripolijem.\nOstalo je, medjutim, nejasno da li sporazum obuhvata i ekonomsku pomoć Libiji.Francuski predsednik Nikola Sarkozi izjavio je da ni njegova zemlja ni EU nisu platile Libiji nikakvu nadoknadu za puštanje iz zatvora šestoro medicinskih radnika, ali je nagovestio da je to, možda, učinio neko drugi.\n"Mogu da potvrdim da ni Evropa ni Francuska nisu dale nikakav finansijski doprinos Libiji", rekao je Sarkozi na konferenciji za novinare u Parizu.\nOn je zahvalio Kataru na posredovanju u pregovorima radi okončanja krize, sugerišući da je ta zemlja, možda, obezbedila neku vrstu dodatne pomoći Libiji.\n"Razgovori koje su vodili Katar i Libija, dve arapske zemlje, tiču se samo njih. Ako budu imali nešto da saopšte, onda će to i učiniti", rekao je Sarkozi.\nGean je rekao da je do poslednjeg trenutka bilo neizvesno da li će bugarske bolničarke i palestinski lekar biti oslobodjeni.


“Sigurna sam da će uloga ovog centra biti velika, i duhovna i administrativna i kulturna. Ali, duboko vjerujem da će ta uloga biti svenarodna, da će svako moći da se identifikuje sa ovim centrom, da će moći da svjedoči da on služi svojoj svrsi”, rekla je predsjednica Republike.\nPredsjednica Republike Srpske je istakla da je ponosna što je kao predsjednik Vlade u prethodnom mandatu prošle godine na određen način doprinijela da se obezbijede sredstva koja su bila potrebna za završetak svih radova.\n“Ta sredstva smo izdvojili iz kliringa i iznosila su oko 500.000 KM uz određene intervencije koje su postojale u prethodnom periodu. Predstavljalo je i to značajnu sumu finansiranja od ukupne sume koja je iznosila negdje 1,8 miliona KM”, napomenula je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Srpske istakla je da je važno što je narod koji se danas okupio na otvaranju prepoznao važnost i ulogu ovog centra.


Stručno usavršavanje u Fapu za 50 Pribojaca – Sandžak PRESS\nU okviru programa Javnih radova i Stručne prakse za koje je opština Priboj opredelila u ovoj godini 10 miliona dinara potpisan je prvi ugovor za 50 lica koji će biti angažovani ovim sredstvima za stručno usavršavanje u FAP korporaciji. Ugovor koji će posle više od decenije po prvi put omogućiti zapošljavanje novih kadrova i mladih ljudi u nekadašnjem gigantu, potpisali su predsednik opštine Priboj Lazar Rvović i generalni direktor FAP-a Ranko Vuković.\nIstičući da je potpuno prirodno da se prvi ugovor potpiše upravo sa FAP-om koji je i dalje najznačajniji privredni subjekat u gradu, predsednik Rvović je naglasio da je ovo šansa za mlade ljude svih profila da se obuče i pokažu tokom 9 meseci, kako bi uspeli od starih majstora i inženjera da steknu znanja za predstojeću neminovnu smenu generacija u fabrici. Rvović je izrazio i očekivanja da će svi oni koji se dobro pokažu tokom stručne prakse biti i angažovani u prestojećim značajnim poslovima koje FAP očekuju u već potpisanim ugovorima sa Vosjkom Srbije kao i za razvoj komercijalnog kamionskog programa za najšire tržište.\nPotpisivanje ugovora direktor Fapa Ranko Vuković i predsednik opštine Priboj Lazar Rvović, foto: www.ppmedia.rs\nGeneralni direktor FAP korporacije Ranko Vuković, zahvalio se na pomoći koju Vlada Srbije i lokalna samouprava Priboja čine u procesu revitalizacije FAP-a, ističući da je prvi zahtev Ministarstva odbrane Republike Srbije u procesu uključenja pribojske fabrike u namensku industriju upravo bio fokusiran na procesima poboljšanja kadrovske strukture i podmlađivanja radne snage. Vlada Srbije je opredelila značajna investiciona sredstva u tehnološko opremanje fabrike i osavremenjavanje mašinskog parka a ovaj ugovor sa opštinom Priboj će biti početak dugoročnog programa stvaranja jake kadrovske strukture u svim segmentima proizvodnje u FAP-u.\nIstičući da u ovom trenutku postoje više „uskih grla“ koja prave ozbiljan problem pri većim isporukama i zahtevima kupca, Vuković je izrazio očekivanja da će se angažovani mladi ljudi usavršiti u što kraćem roku jer prema postignutim dogovorima, FAP očekuje nekoliko značajnih poslovnih ugovora koji će iziskivati povećan broj radne snage i stručnost u svakom taktu i segmentu proizvodnje.\nPredsenik opštine Priboj Lazar Rvović najavio je i dodatne mera za podsticaj zapošljavanja u ovoj godini kroz saradnju u programu Javnih radova u kojima će opština Priboj učestvovati u sufinansirajućem projektu sa Nacionalnom službom zapošljavanja.


Još nije vreme da Šapić formira svoj klan u Beogradu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Još nije vreme da Šapić formira svoj klan u Beogradu\nUlaskom Spasa u SNS ništa se u ponašanju i delovanju naprednjaka u glavnom gradu nije promenilo\nL. Valtner25.06.2021. 09:00\nTo misle i naprednjaci sa kojima smo razgovarali, a koji su želeli da ostanu anonimni.\nOni potvrđuju da se suštinski ništa nije promenilo osim što nema više Nebojše Stefanovića, koji je vodio gradski odbor, te da se naprednjak Šapić sada upoznaje sa ostatkom stranke po Srbiji ali da su, čak i tu, uz njega uvek ljudi od poverenja predsedniku SNS Aleksandru Vučiću.\nNaši izvori iz SNS ocenjuju i da još nije vreme da Šapić „zauzme busiju u Gradu“, odonosno osnuje svoj klan.\nTo bi se, prema procenama naših sagovnika, moglo dogoditi tek kada postane gradonačelnik i dobije mogućnost da svoje najbliže ljude „instalira“ na važne gradske funkcije, budući da će tada imati pristup većim sredstvima nego sada sa pozicije predsednika opštine Novi Beograd.\nUpitani zašto bi to Vučić rizikovao, oni odgovaraju da je trenutno takva situacija da SNS nema boljeg kandidata od Šapića.\nPredsednik Gradskog odbora DS Branimir Kuzmanović, za Danas kaže da se ništa nije promenilo, bez obzira na preplivavanje Šapića.\n– I dalje sve procese u Beogradu kontroliše Goran Vesić, i celokupno ponašanje je isto. I dalje je interes nekog tajkuna koji bi da zida biti važniji od zelene površine koja je bitna građanima, novci se troše na neki besmisleni projekat poput ‘jarbola’ umesto na socijalno ugroženu decu, vrše rekonstrukcije rekonstrukcija za isisavanje para iz budžeta… Na žalost, čak i da Šapić preuzme kontrolu od Vesića, ne verujem da je moguće videti promenu jer je matrica ponašanja naprednjaka uvek ista u svakom gradu u Srbiji – navodi Kuzmanović.\nI Marko Bastać, bivši predsednik beogradske opštine Stari grad, osnivač Kancelarije za lokalne politike, primećuje da Vesić na sebe uzima da rešava problem građana Novog Beograda u bloku 37, kao da nema saradnju sa opštinom Novi Beograd kojom rukovodi Šapić ili kao da nema poverenja u Šapića.\n– S druge strane, kada su se početkom meseca građani Starog grada pobunili protiv seče deveća i saobraćajnih izmena u Solunskoj ulici, Vesić se nije mešao i pregovore sa građanima prepustio rukovodstvu opštine Stari grad. Moguće je da Vesić zna da ga građani Starog grada nikako ne vole, niti poštuju, pa zbog toga komunikaciju sa njima izbegava, a nije isključeno ni da ovakve poteze vuče zbog toga što na Novom Beogradu strahuje od uticaja svog novog stranačkog kolege – navodi Bastać za naš list.\nDok Marina Lipovac Tanasković, šefica odborničke grupe Narodne stranke u Skupštini grada, za danas kaže da se ništa i neće promeniti jer je „Šapićev zadatak da dovede određen broj glasača ili tačnije da prinosi vodu Vučiću“.\nAleksandar ŠapićBranimir KuzmanovićGoran VesićMarko BastaćSNSSrpska napredna strankaBeograd


Njemačka najavila kraj perioda velikodušne pomoći privredi - Impuls\nObjavljeno: Utorak, 01 Decembar 2020 09:10\nNjemačka vlada najavila je prestanak pomoći malim preduzetnicima u sadašnjem obimu zbog gubitaka izazvanih mjerama protiv širenja korona virusa.\n"Svakako ne možemo na neodređeno vreme dijeliti ovako opsežnu pomoć koja je utemeljena na prometu", rekao je njemački ministar ekonomije Peter Altmaieru razgovoru za javni servis Deutschland radio, prenosi Tanjug.\nU međuvremenu, koordinator tzv. korona-kabineta Helge Braun rekao je za diseldorfski dnevnik Handelsblatt da država nije trajno sposobna da finansira pomoć koja se temelji na prometu ostvarenom u istom periodu prošle godine.\n"Promet ne može biti jedini kriterijum", naglasio je Braun.\nPomoć za ekonomiju\nJučer su objavljeni detalji studije Instituta njemačke ekonomije (IW) koji pokazuju da država zbog nepreciznog kalkulisanja fiksnih troškova preduzetnika isplaćuje i do 10 milijardi eura više nego što je potrebno.\nU studiji se zaključuje da manji preduzetnici zbog toga finansijski bolje prolaze nego kada bi bili u poziciji da bez ograničenja, normalno nastave s obavljanjem svoje djelatnosti, preneo je portal SEEbiz.\nBraun je predočio da će i nadalje biti "pomoći za ekonomiju", ali da se modaliteti budžeta moraju promijeniti.\nNjemačka vlada naplaćuje troškove vraćanja turista s početka pandemije\nNjemačka pozvala WHO da ubrza reviziju svog upravljanja pandemijom\nNjemačka ambasada daje dodatnih 50.000 eura BiH za prevazilaženje krize\nRITE Gacko gasi proizvodnju!!!


FUTURA NA TEMATSKOJ SEDNICI NACIONALNOG KONVENTA O EVROPSKOJ UNIJI U PARAĆINU | Fakultet za primenjenu ekologiju "Futura"\nFUTURA NA TEMATSKOJ SEDNICI NACIONALNOG KONVENTA O EVROPSKOJ UNIJI U PARAĆINU\nSednica Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji na temu Poljoprivreda i klimatske promene održana je 9. juna 2017. godine u Paraćinu, u organizaciji Unije ekologa Paraćin UNECOOP. Prvi deo sednice bio je posvećen plenarnim izlaganjima na zadatu temu. Prof. dr Vladimir Đurđević sa Instituta za meteorologiju Fizičkog fakulteta Univerziteta u Beogradu govorio je o osmotrenim promenama klime i projekcijama za budućnost. Prof. dr Jelena Milovanović sa Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura Univerziteta Singidunum predstavila je mehanizme prilagođavanja i ublažavanja posledica klimatskih promena u poljoprivredi i šumarstvu, sa naglaskom na dostupne finansijske mehanizme podrške za uvođenje agro-ekološko-klimatskih mera u okviru Zajedničke agrarne politike Evropske unije (CAP 2014-2020) i IPARD programa do 2020. godine.\nSertifikovani validatori GHG emisija govorili su o emisijama iz poljoprivrede, dok je drugi deo sednice bio posvećen predstavljanju aktuelnih programa u oblasti klimatskih promena u Srbiji, koje realizuju CEKOR, UNDP, GIZ i Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nOvom prilikom, Prof. dr Jelena Milovanović bila je gost u okviru polučasovne emisije Ekološki čas na Kanalu M u Paraćinu, govoreći o problematici klimatskih promena u oblasti poljoprivrede, ali i o studijskim programima Fakulteta Futura, sa naglaskom na master studijski program Ekonomija životne sredine i klimatske promene.


Slavimo uticaj novinarstva na unapređenje stanja ljudskih prava - Kosovo 2.0\nSlavimo uticaj novinarstva na unapređenje stanja ljudskih prava\nPiše Kosovo 2.0 - 04.12.2019\nDrugi krug stipendija za ljudskopravaško novinarstvo.\nPonosni smo što možemo da najavimo da će K2.0 obeležiti Dan ljudskih prava (utorak, 10. decembar), i to tako što ćemo objaviti nekoliko članaka iz ovogodišnjeg ciklusa stipendija za ljudskopravaško novinarstvo.\nNaš program stipendiranja, podržan od EU, a koji provodimo u partnerstvu sa Centarom za jednakost i slobodu (CEL) i Kosovskim centarom za rodne studije (KCGS), sada ulazi u drugu godinu. Naš cilj je da podržimo i osnažimo novinare na Kosovu da sprovode opsežna istraživanja i da izveštavaju o pitanjima povezanim sa ljudskim pravima koja bi, inače, ostala netaknuta, ućutkana ili zanemarena.\nNa Dan ljudskih prava objavićemo prve pronicljive priče iz ovogodišnjeg programa. Tako ćemo da predstavimo širu perspektivu javnosti na temu problema i pitanja o kojima se slabo kada izveštava. Istražujući teme kao što su mentalno zdravlje i vršnjačko nasilje u školama, zatim visoka stopa nezaposlenosti i izostanak prilika za obrazovanje za Romkinje, Aškalijke i Egipćanke, hteli bismo da otvorimo diskusiju među građanima i institucijama o tome šta bi trebalo da se preduzme da bi se rešili problemi koji dubinski utiču na živote ljudi.\nOve godine ćemo proširiti format naših stipendisanih priča, gde ćemo uvrstiti još kvalitetniji vizuelni i multimedijski sadržaj. Dva članka će biti u formatu opsežne foto-priče, dok ćemo imati i dva kratka video-dokumentarca.\nDogađaj na kom ćemo predstaviti početak novog procesa obuhvatiće uvodne govore i komentare o kritičkoj ulozi ljudskopravaškog novinarstva u 21. veku, kao i kratak uvod naših urednika koji su učestvovali u izradi članaka. Nakon toga, spremićemo koktel-parti, gde će gosti i učesnici moći da dodatno diskutuju o ovim temama, kao i o tome koje korake svi možemo da preduzmemo da bismo uticali na podizanje svesti i buduće akcije.\nPridružite nam se na događaju povodom ovogodišnjih stipendija za ljudskopravaško novinarstvo: 10. decembar, 18.00, Hab 2.0. K\nProgram stipendisanja novinara sprovodi se uz finansijsku podršku Evropske unije na Kosovu. Sufinansijer je projekat ‘Luksemburška podrška civilnom društvu na Kosovu’. Vlada Velikog Vojvodstva Luksemburg finansira program, dok projektom upravlja Kosovska fondacija za civilno društvo (KCSF).


Republički fond za zdravstveno osiguranje (RFZO) saopštio je da i ove godine omogućava osiguranicima da tokom sezone letnjih godišnjih odmora koriste mogućnost besplatnog izdavanja dvojezičnog obrasca za korišćenje zdravstvene zaštite tokom boravka u inostranstvu.\nPotvrda omogućava pravo na korišćenje zdravstvene zaštite na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja samo u slučaju hitne medicinske pomoći kako bi se otklonila neposredna opasnost po život i zdravlje osiguranih lica.\nDa bi osigurana lica ostvarila pravo na korišćenje zdravstvene zaštite u inostranstvu u zemljama sa kojima Srbija ima zaključene sporazume o zdravstvenom osiguranju potrebno je da pre polaska na put pribave dvojezični obrazac (osim Poljske i Velike Britanije, za koje je potreban samo dokaz o osiguranju i putna isprava).\nU zemljama sa kojima Republika Srbija nema zaključen sporazum potrebno je pre polaska na put pribaviti ”Potvrdu o korišćenju zdravstvene zaštite u inostranstvu”.\nDvojezični obrazac/potvrdu izdaje nadležna filijala RFZO, na osnovu nalaza i mišljenja lekarske komisije da lice ne boluje, odnosno da nije bolovalo od akutnih ili hroničnih bolesti u akutnoj fazi, u poslednjih 12 meseci, za koje je potrebno duže ili stalno lečenje, odnosno da se osigurano lice ne nalazi u stanju koje bi ubrzo po dolasku u inostranstvo zahtevalo duže lečenje, odnosno smeštaj u stacionarnu zdravstvenu ustanovu, uključujući trudnoću i druge zdravstvene usluge.\nZemlje sa kojima Republički fond za zdravstveno osiguranje ima sklopljene međudržavne ugovore su Austrija, Belgija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Velika Britanija, Italija, Luksemburg, Mađarska, Makedonija, Nemačka, Poljska, Rumunija, Slovačka, Francuska, Holandija, Hrvatska, Crna Gora, Češka, Slovenija i Turska.\nPotvrda o ostvarivanju prava na korišćenje zdravstvene zštite u inostranstvu, može se koristiti u državnim klinikama u zemljama sa kojima postoji potpisan međudržavni sporazum, navodi se u saopštenju.


BORIS BARJAKTAROVIĆ: Niko u Vladi ne misli da je tim u Banovini separatistički | Autonomija\nNovi član tima Bojana Pajtića, funkcioner G17 plus Boris Barjaktarović, koji je nakon ostavke Ivane Dulić-Marković izabran za potpredsednika Izvršnog veća i sekretara za regionalnu i međunarodnu saradnju, kaže da je zbog ograničenih budžetskih sredstava sužen prostor angažovanja ovog resora, ali da zbog toga neće biti dovedeni u pitanje prioriteti kao što su jačanje saradnje sa susednim i drugim evropskim regionima. On je uveren u to da i na ovom polju partneri u Banovini funkcionišu kao tim.\n– Naš prioritet je saradnja sa susednim regijama u okviru nadležnosti Pokrajine, a tu je i saradnja u okviru Dunavske inicijative – kaže Barjaktarović za „Dnevnik”. – Za nas je veoma važna prekogranična saradnja izmeđe Mađarske i Srbije jer je to prvi put da imamo pristup fondovima koji su, inače, namenjeni zemljama članicama EU i kandidatima za članstvo. Sredstva za te projekte su značajna, a reč je o neprofitnim projektima kao što su infrastruktura, zaštita životne sredine i drugo. Problem je u tome što podnosilac projekta mora da obezbedi 15 odsto para da bi aplicirao i zato moramo da nađemo način da to rešimo, posebno kad je reč o projektima lokalnih samouprava koje takođe nemaju dovoljno novca. Zato je vrlo važno da imamo koordinaciju sa svim organizacijama koje se bave međunarodnom i regionalnom saradnjom, a koja do sad baš nije bila na zavidnom nivou.\nDa li u tom pogledu novoformirani Fond „Evropski poslovi“ doživljavate kao konkurenta ili kao partnera sekretarijatu koji vodite?\n– Sekratrijat za regionalnu i međunarodnu saradnju, novoformirani Fond „Evropski poslovi“ i VIP fond za privlačenje investicija su tri partnera koji su međusobno upućeni i povezani. Sekretarijat se tu bavi određenom političkom dimenzijom saradnje između regiona, novoformirani Fond bi trebalo da se bavi tehničkim delom posla u toj saradnji, a sve to što rade Sekratarijat i Fond treba da se pretoči u rezultat koji će realizovati VIP fond. Svrha te saradnje je privlačenje investicija i podizanje kvaliteta života u Pokrajini. A posla ima toliko mnogo da nijedna institucija nije višak, samo je bitno da se dobro organizujemo i da se ne preklapamo.\nU kojoj meri problem statuta otežava poziciju Vojvodine u regionalnoj saradnji, s obzirom na to da je ta tema i jedno od ključnih pitanja koje vam postavljaju partneri iz evropskih regiona?\n– Evropska unija nema pravo da se meša u pitanje teritorijalne organizacije neke zemlje, ali ima pravo da kontroliše zemlje članice i one koje bi to žele da postanu kad je reč o poštovanju sopstvenih zakona. A ovde imamo problem s poštovanjem Ustava. Pokrajinska administracija je u tom pogledu uradila svoj deo posla, i statut je upućen u proceduru Skupštine Srbije. Međutim, zakon o prenosu nadležnosti Pokrajini očigledno nije bio prioritet Vlade Srbije. Vojvođanska administracija je u ovom procesu pokazala maksimalno strpljenje, a sad i iz Beograda imamo uveravanja da će taj proces uskoro biti okončan.\nDa li je na takvu dinamiku u procesu utvrđivanja zakona o nadležnostima možda uticala i vaša stranka, odnosno ministarstva koje vode kadrovi G17 plus?\n– Kao član Predsedništva stranke znam da su naša ministarstva odavno usaglasila poglavlja zakona koja su se odnosila na njihove resore, a naši poslanici takođe su se izjasnili da će dati podršku i statutu i zakonu o nadležnostima u republičkom parlamentu. Prema tome, G17 plus nije problem u tom procesu.\nA kako doživljavate aktuelne optužbe za separatizam na račun pokrajinske vlasti?\n– Takve optužbe su neozbiljne i neodgovorne. Godina je prošla od usvajanja statuta u Skupštini Vojvodine i prilično je neozbiljno da neko ko taj akt komentariše nije uspeo ni da ga pogleda u tom periodu. Ali, ovde očigledno postoji sklonost ka senzacionalizmu. Siguran sam u to da niko u Beogradu ne misli da je pokrajinska administracija separatistička. Sve je to prilično naduvano zbog neke igre gluvih telefona. Tendencije u Evropi su takve da se što veći deo vlasti spusti bliže građanima, što je i logičan proces, ali bolan i dugotrajan. Mislim da takvih optužbi i etiketa ne bi bilo da u Srbiji postoji još nekoliko regiona. A ako neko ne shvata politički značaj regionalizacije, mora da zna da je vertikalna podela vlasti na nekoliko nivoa veoma važna i zbog mogućnosti pristupa evropskim fondovima. Srbija ovako gubi tri petine para iz tih fondova pošto zbog nepostojanja regiona nema ni uslova za učešće na tim konkursima.


Otvoreno novo poglavlje skrininga - ebart\nOtvoreno novo poglavlje skrininga\nBeograd/Brisel -- U Briselu je nastavljen proces eksplanatornog skrininga, a ovaj put su to pitanja vezana za poglavlje 24 pregovora o pridruživanju:pravda, slobode i bezbednost.\nDelegaciju Srbije, koja će se kroz razgovore sa eksperima Evropske komisije upoznati sa evropskim standardima u ovim oblastima, predvodiće ministar bez portfelja zadužen za evropske integracije Branko Ružić i šefica srpskog tima za pregovore o pridruživanju Tanja Miščević.\nTimovi stručnjaka iz Srbije i Evropske unije će raspravljati o mehanizmima borbe protiv organizovanog kriminala, ilegalnih migracija, azila, viznoj politici, kao i borbi protiv korupcije. Ovi razgovori su nastavak prošlonedeljnih razgovora o reformi pravosuđa i osnovnim pravima.\nMinistar Ružić će se u Briselu sastati i sa predstavnicima najvećih grupacija u Evropskom parlamentu, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nRužić je Tanjugu rekao da će tim stručnjaka iz Srbije zajedno sa timom EU raspravljati o mehanizmima borbe protiv organizovanog kriminala, korupcije, ilegalnih migracija, kao i o viznoj politici.\nDanašnji razgovori nastavak su skrininga koji je počeo prošle nedelje poglavljem 23, a ono što je važno je, kazao je Ružić, da se i ovog puta očekuje da naš ekspertski tim, pre svega iz MUP, ali i iz drugih resornih ministarstava, pokaže zainteresovanost i stečena znanja iz tih oblasti koja su u duhu evropskog zakonodavstva.\n"Očekujem da nakon toga uslede novi skrininzi i da se praktično nastavi taj važan proces koji jeste zahtevan i za pitanje naše osposobljenosti vrlo izazovan i u tom pogledu sam siguran da ćemo nastaviti s poglavljem 32, koje obuhvata finansijsku kontrolu", rekao je Ružić.\nRužić je kazao da će šefica pregovaračkog tima Tanja Miščević i on u Briselu imati niz bilateralnih susreta sa vodećim političkim grupacijama u Evropskom parlamentu i sa visokim funkcionerima Evropske komisije, s kojima će razgovarati o dosadašnjem radu i rezultatima u procesu pregovora.\nEksplanatorni skrining je analiza uskladenosti pravnog i ekonomskog sistema Srbije sa evropskim standardima i predstavlja pripremu za formalno otvaranje pregovora o pridruživanju EU, koje se očekuje najkasnije u januaru sledeće godine.\nFoto: B92/FoNet, arhiva


Počela isplata uvećanih penzija, plate u javnom i državnom sektoru veće od januara 2019 – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Počela isplata uvećanih penzija, plate u javnom i državnom sektoru veće od januara 2019\nPočela isplata uvećanih penzija, plate u javnom i državnom sektoru veće od januara 2019\nZasposleni u javnim i državnim preduzećima od 1. januara sledeće godine plate će dobijati pet odsto veće nego sada. Vlada Srbije u petak je usvojila izmene propisa kojim je novembra 2014. godine uvedeno umanjenje zarada u javnom sektoru. Ono od naredne godine, za zaposlene u firmama koje su osnovali država i lokalne samouprave i u kojima je država većinski vlasnik, više neće iznositi deset, već pet odsto osnovice. Ovo, međutim, ne važi za ostatak javnog sektora.\nProsečna penzija sada je 26.320 dinara, i za 5,4 odsto veća nego prošlog meseca.\nPrethodna: Sto godina od završetka Prvog svetskog rata\nSledeća: Nacrt zakona: Radnicima preko agencije ubuduće ugovor o radu


Wednesday, 22 February 2017 23:02\nBiser Bojane je igrani film iz 2017. godine snimljen u koprodukciji Srbije i Crne Gore. Film je režirao Milan Karadžić, po scenariju koji je uradio zajedno sa Vladimirom Đurđevićem, Stevanom Koprivicom i Bojanom Babić. Film je svoju premijeru imao 15. februara 2017. godine u Srbiji, a 3. marta 2017. godine u Crnoj Gori. Đorđe Popović (Slaven Došlo), mladi lekar iz Beograda, dobija anonimni poziv da upozna oca. U tom trenutku Đorđe veruje da mu je otac mrtav, ali ipak odlučuje da se upusti u potragu za sopstvenim identitetom. On odlazi u Crnu Goru i usput upoznaje Lolu (Vanja Nenadić), mladu kajterku i ćerku policijskog inspektora, koja putuje na Adu Bojanu. Nikola Popović (Milutin Mima Karadžić), nakon višegodišnje robije izlazi iz zatvora u Trstu i odlazi na kratko u Crnu Goru, po sakrivene dijamante, davno opljačkane u evropskim juvelirnicama. Nikolu očekuje "vruć" doček policije i bivših partnera zainteresovanih za dijamante, spreman je na sve ali ne i na susret sa sinom nakon dvadesetpet godina. Sa druge strane, Đorđe, koji očekuje susret sa ocem, ne očekuje da će mu se na ovom putovanju dogoditi ljubav. Nikola se ne snalazi u ulozi oca i želi što pre da se vrati u Trst, da se vrati starom načinu života. Splet događaja, kalambur tokom jurnjave za dijamantima, a posebno ljubav prema sinu, će presudno uticati da Nikola ostane na Adi Bojani i započne novi život.\nPublished in Domaci Filmovi - EX YU 2017\nMore in this category: « Uzbuna na Zelenom Vrhu (2017) Film Saga o tri nevina muškarca (2017) »


Vučić na predstavljanju novih bespilotnih letelica: Dogovoren transfer tehnologije s Kinom /foto/ - 04.07.2020, Sputnik Srbija\nVučić na predstavljanju novih bespilotnih letelica: Dogovoren transfer tehnologije s Kinom /foto/\n"Dogovorili smo transfer tehnologije sa kineskom stranom, usvajamo tu inženjersku tehnologiju i za naš Pegaz", rekao je danas na aerodromu u Batajnici... 04.07.2020, Sputnik Srbija\nŠta bre ovaj glumata, svi oko njega sa maskama, jedino on pametnjaković bez maske?! Ajmo, sada da mu se napiše kazna i da plati 5000!\n11:00 04.07.2020 (Osveženo: 11:32 04.07.2020)\n"Dogovorili smo transfer tehnologije sa kineskom stranom, usvajamo tu inženjersku tehnologiju i za naš Pegaz", rekao je danas na aerodromu u Batajnici predsednik Srbije Aleksandar Vučić gde je prisustvovao prikazivanju novih bespilotnih letilica CH-92A Vojske Srbije.\nVučić je tom prilikom pitao pripadnike VS da li su zadovoljni ovim letelicama, na šta su odgovorili da jesu.\nPredstavnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije predstavili su predsedniku Vučiću novi sistem - šest letelica, sa po dve rakete, koje, kako su rekli, mogu da unište i teže oklopno vozilo. Veoma su precizne i nečujne, a pokrivaju funkciju izviđanja danju i noću.\nVučić je pitao koliko koštaju rakete, a odgovoreno mu je da je cena jedne 50.000 evra.\n"Znači trebaju nam tri miliona samo za rakete", konstatovao je Vučić.\nPredstavljanje novih dronova Vojske Srbije koji su kupljeni od Kine na aerodromu u Batajnici\nVučić je rekao da je su ove bespilotne letelice bolje od helikoptera i da su jeftinije.\n"Vidite kako se ratuje dronovima u Jemenu i Saudijskoj Arabiji, bez ljudskih žrtava", naveo je Vučić tokom prikaza bespilotnih letelica.\nOdgovarajući na pitanja novinara, Vučić nije rekao koliko su ukupno plaćene letelice, ali je istakao da je u pitanju odlična cena i da nisu bile skupe.\nPotpuno ovladavanje ovim sistemom omogućiće dalji razvoj sposobnosti Vojske Srbije u oblasti autonomnog naoružanja koje će biti dominantno u ratnim sukobima 21. veka.\nBespilotna letelica ima akcioni radijus veći od 250 kilometara, maksimalna visina leta je 5.000 metara, a brzina nešto manja od 200 kilometara na sat.\nNabavkom ovih letelica Voska Srbije dobiće novu klasu vazduhoplova i sasvim nove mogućnosti, a još značajnija je saradnja sa kineskim stručnjacima na zajedničkom razvoju i proizvodnji domaće bespilotne letelice srednjeg dometa - Pegaz.


Osnovni cilj ovog projekta odnosio se na poboljšanje sistema socijalne zaštite i povezivanje sa sistemom maloletničkog pravosuđa kako bi se omogućila primena vaspitne mere pojačanog nadzora u drugoj porodici (hraniteljskoj). Reč je o nastavku projekta “Od problema u ponašanju do potrebne promene” podržanog od strane Ministarstva za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nDana 30. aprila 2015. godine organizovana je promocija publikacije “VASPITNA MERA POJAČAN NADZOR U DRUGOJ PORODICI: model primene u hraniteljskim porodicama – Priručnik za stručne radnike i hranitelje/ druge porodice u kojima se primenjuje vaspitna mera pojačanog nadzora u drugoj porodici”. Promocija je organizovana u saradnji sa Institutom za kriminološka i sociološka istraživanja i prisustvovalo joj je 46 učesnika. U cilju što potpunijeg poštovanja i ostvarivanja prava maloletnika koji se nađu u sistemu krivičnopravne zaštite Centar za prava deteta je inicirao i dao doprinos daljem razvoju hraniteljstva kao specifične usluge sistema socijalne zaštite, a s aspekta mogućnosti primene jedne posebne krivične sankcije – vaspitne mere pojačan nadzor u drugoj porodici. U tu svrhu izrađen je pomenuti priručnik.


Ambasador Velike Britanije u Prištini, Jan Klif i ministar za zajednice i povratak, Radojica Tomić, potpisali su ugovor o zajedničkom finansiranju projekta "Održivi povratak u Potkaljaju – druga faza".\nSrbi traže od KFOR-a slobodu kretanja\nMeštani sela Banje na severu Kosova zatražili su od KFOR-a da im se omogući sloboda kretanja i nadoknadi šteta koju su međunarodni vojnici pričinili tokom subotnje akcije zatvaranja alternativnog puta iznad prelaza Brnjak.\nEvropska unija nije postavila Srbiji nikakve nove uslove za pridruživanje, rekla je Maja Kocijančić, portparolka Visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton.\nVlada Kosova: Kriminalne strukture izvršile napad\nVlada Kosova osudila je incident koji se jutros dogodio na prelazu Brnjak u kojem je ranjen jedan vojnik KFOR-a kada su bačene dve ručne bombe.\nEULEKS: Napad na međunarodnu zajednicu\nEULEKS najoštrije osuđuje napad na prelaz Brnjak na severu Kosova. Radna grupa za Mitrovicu započela istragu.\nRobert Kuper u Beogradu\nPosrednik Evropske unije u dijalogu Beograda i Prištine Robert Kuper sastaće se danas u Beogradu sa savetnikom predsednika Srbije Markom Đurićem sa kojim će razgovorati o dosadašnjem toku dijaloga i primeni dogovora postignutih u Briselu.\nVlada Kosova imenuje šefa kancelarije\nVlada Kosova danas imenuje šefa Administrativne kancelarije za sever Mitrovice, saznaje agencija Beta iz izvora u vladi Kosova.\nO.Ivanović: Niko nije tražio otvaranje kancelarije Srbije u Prištini\nDržavni sekretar u Ministarstvu za Kosovo i Metohiju Oliver Ivanović izjavio je da niko nikada nije tražio od Srbije da otvori predstavništvo u Prištini i dodao da je to "crvena linija" koju ne smemo da pređemo.\nEK na Kosovu razjašnjava pitanja iz studije o izvodljivosti\nDelegacija Evropske komisije boravi na Kosovu kako bi razjasnila sva pitanja iz studije o izvodljivosti za proceš stabilizacije i pridruživanja, izjavio je predstavnik te komisije Lorens Meredit.\nRopotovo: Otvorene Vidovdanske igre\nDvočasovnim programom, koji su izveli KUD "Venac" iz Čaglavice i članovi muzičke škole "Stevan Hristić" iz Stanišora sinoć su otvorene Vidovdanske igre u Velikom Ropotovu u kosovsko-kameničkoj opštini.\nB.Stefanović: Pregovore će voditi predsednik ili premijer\nNastavak dijaloga s Prištinom vodiće se na višem državnom nivou, odnosno vodiće ih budući premijer ili predsednik države, kaže šef pregovaračkog tima Beograda.\nPredstavnici Udruženja nestalih obišli Žilivode\nPredstavnici srpskih i albanskih udruženja porodica nestalih lica, Komisije kosovske vlade i Međunarodne komisije za nestala lica posetili su lokaciju Žilivode kod Obilića gde se traga za grobnicom u kojoj se, kako se sumnja, nalaze posmrtni ostali 26 nestalih Srba.\nN. Spahiju: Biće incidenata dok se ne reši pitanje severa\n“Sve dok se ne sredi politička situacija u odnosima severa Kosova i Prištine postojaće mogućnost za incidente“, kazao je u izjavi za Radio KIM Nedžmedin Spahiju.\nAdrijana Hodžić šef Administrativne kancelarije u Mitrovici\nAdrijana Hodžić od danas je glavni izvšni službenik Administrativne kancelarije u Mitrovici, odlučila je na današnjoj sednici Vlada Kosova. Ovo je važan korak jer smo za kratko vreme uspeli da ideju pretvorimo u delo, kazao je ministar Slobodan Petrović.\nBogdanović: Još jedna provokacija Prištine\nMinistar za Kosovo i Metohiju Goran Bogdanović ocenio je kao još jednu provokaciju Prištine to što je Vlada Kosova otvorila svoju kancelariju u severnom delu Kosovske Mitrovice i za njenog šefa imenovala Adrijanu Hodžić.\nNATO neće smanjiti svoje snage na Kosovu\nVrhovni komandant NATO-a za Evropu američki admiral Džejms Stavridis izjavio je u Prištini da Alijansa neće smanjivati broj svojih pripadnika na Kosovu.\n"Od A do Š” sa Radenkom Nedeljkovićem\nGost novog izdanja emisije "Od A do Š” je načelnik Kosovsko-mitrovačkog okruga Radenko Nedeljković.\nVlada Kosova poziva raseljene da se vrate\nZamenik kosovskog premijera Hajredin Kući pozvao je raseljene Srbe da se vrate svojim kućama.On je poručio da će im vlada obezbediti ista prava kao i svim građanima Kosova.\nPosrednik Evropske unije u dijalogu Beograda i Prištine Robert Kuper trebalo bi danas da doputuje u Prištinu i razgovara sa šeficom prištinskog tima u dijalogu sa Beogradom Editom Tahiri.\nMas: Poznati uslovi za pregovore, Kosovo značajno\nAmbasador Nemačke u Srbiji Volfram Mas izjavio je da su svi uslovi za dobijanje datuma za početak pregovora Srbije sa EU poznati i jasni i da se ne traži priznavanje nezavisnosti, ali da je pitanje Kosova "značajno".\nPristalice Samoopredeljenja gađale Kupera paradajzom\nPosrednik EU Robert Kuper doputovao je jutros u Prištinu gde se odmah po dolasku sastao sa premijerom Kosova Hašimom Tačijem.\nTači: Srbija da primeni sporazume\nPremijer Kosova Hašim Tači rekao je posredniku EU u dijalogu Beograda i Prištine Robertu Kuperu da Srbija treba da primeni do sada postignute sporazume.\nKuršumlija: U udesu povređeno pet osoba\nTri osobe su teško povređene, a dve su zadobile lake telesne povrede u saobraćajnoj nesreći u selu Barlovu kod Kuršumlije, na regionalnom putu Priština-Niš, saopštila je Policijska uprava u Prokuplju.\nRomi prodaju konje kako bi kupili traktore\nU “Dogovoru!?” večeras o kulturi na KiM\nŽbogar zaprepašćen incidentom\nSpecijalni predstavnik Evropske unije na Kosovu Samuel Žbogar izjavio je da je zaprepašćen i razočaran zbog gađanja paradajzom i povika na službenu delegaciju EU.\nKuper: Bez fusnote na pločici\nPosrednik Evropske unije u dijalogu Robert Kuper izjavio je da u Briselu nije dogovoreno da na regionalnim skupovima na pločici ispred predstavnika Kosova mora da bude ispisana fusnota.\nKako do kosovskih tablica i vozačkih dozvola?\nNa zahtev slušalaca KIM radija i čitalaca našeg sajta, objavljujemo detaljnije informacije o uslovima za preregistraciju vozila sa starim srpskim tablicama na KS i RKS tablice, do kojih je naša redakcija došla u Ministarstvu unutrašnjih poslova (MUP) Kosova.\nEdita Tahiri neće predstavljati Prištinu u dijalogu?\nZamenica premijera Kosova Edita Tahiri nije više predstavnik Kosova u dijalogu sa Srbijom, prenosi jutros prištinska štampa.\nNedeljković: Za situaciju na severu odgovorni KFOR i EULEKS\nSituacija na severu Kosova i Meohije je složena zbog jednostranih akcija KFOR-a i EULEKS-a, koji taj deo žele da integrišu u kosovski sistem, ocenjuje načelnik Kosovsko-mitrovačkog okruga Radenko Nedeljković.\nKuća stare prištinske porodice, uglednog profesora Tomislava Đokića, pre četiri dana je minirana i srušena u centru Prištine, rekla je za KIM radio poslanica JSL u Skupštini Kosova Rada Trajković.\nObeležen dan prvog masovnog kidnapovanja Srba\nPolaganjem cveća na “Spomenik istine” u severnom delu Kosovske Mitrovice i apelom vlastima da reše njihove probleme, porodice kidnapovanih i nestalih osoba danas su obeležile dan prvog masovnog kidnapovanja Srba na Kosovu i Metohiji.\nPomoć SAD-a Kosovu u vezi smrti Asanaja\nVlada Kosova zatražila pomoć od SAD u istrazi povodom smrti Dina Asanaja direktora Kosovske agencije za privatizaciju.\nR. Trajković: Napad na Kupera očekivan\n„Pristalice Saoopredeljenja demonstriraju nešto što je borba protiv dijaloga Beograda i Prištine koji se vodi u Briselu“, izjavila Rada Trajković.\nŽbogar razočaran odlukom Skupštine Kosova\nSpecijalni predstavnik EU i šef Kancelarije EU na Kosovu Samuel Žbogar razočaran je odlukom Skupštine Kosova da u Krivičnom zakonu zadrži članove 37 i 38 koji, kako ocenjuje, podrivaju slobodu medija.


Banca Intesa počela da plasira subvencionisane kredite za likvidnost i trajna obrtna sredstva\nBanca Intesa je danas počela da odobrava zahteve za subvencionisane kredite za održavanje likvidnosti i finansiranje trajnih obrtnih sredstava u 2014. godini u skladu sa Uredbom Vlade Republike Srbije o uslovima za subvencionisanje kamata za ovu vrstu zajmova.\nMaksimalni iznos kredita za preduzetnike i mikro preduzeća iznosi 10 miliona dinara, za mala preduzeća 100 miliona dinara, za srednja preduzeća 400 miliona dinara, a za velika preduzeća 500 miliona dinara. Krediti se odobravaju isključivo u dinarima, sa maksimalnim rokom otplate do 18 meseci u koji je uključen i grejs period do 6 meseci, a po kamatnoj stopi do 5,45% na godišnjem nivou.\nBanca Intesa je učestvovala u svim dosadašnjim državnim programima subvencionisanih kredita kao najaktivnija poslovna banka sa tržišnim učešćem od 25% u ukupno odobrenim kreditima. Banka i ove godine beleži značajno interesovanje za pozajmice sa subvencionisanom kamatnom stopom, a do sada je primila oko 700 zahteva za ovu vrstu kredita.