POSTAJEMO MODERNA DRŽAVA: Obradović o Centralnom registru stanovništva | Happy BSC portal\nPrimena platnih razreda se, pak, odlaže na godinu dana, kaže Obradović, i u prioritete na kojima će u narednom periodu raditi Ministarstvo koje ona vodi, pored reformi sistema plata i e-uprave, ubraja i podršku opštinama i gradovima kroz budžetski fond.\nCentralni registar stanovništa obuhvatiće podatke 13 službenih evidencija, među kojima su izvod iz matične knjige rođenih, umrlih, potvrda o državljanstvu, različite potvrde poreske administracije i sve ono zbog čega građani sada idu na šaltere.\nObradović kaže da očekuje da Registar bude aktiviran u martu-aprilu, kada će sve institucije moći iz njega da "povlače" podatke.\nZa građane to znači da, ako se prijavljuju na konkurs za posao ili imaju bilo koji upravni postupak, neće morati fizički, od šaltera do šaltera, da prikupljaju brojnu dokumentaciju, već će, jednostavno, preko e-portala i Centralnog registra stanovništva zatražiti dokument koji će mu država poslati u elektronsko sanduče.\n- Građani treba da budu svesni da postajemo moderna državna uprava i lokalna samouprava, a glavni zadatak ovog ministarstva je da bude što kvalitetniji servis građana i privrede - kaže ministarka Obradović.\nOna je nedavno pozvala građane da provere svoje podatke u bazi Centralnog registra stanovništva i za 45 dana koliko je aktivan, do sada mu je pristupilo 2. 500 građana.\nOd ukupnog broja prijavljenih 330 je zatražilo da se podaci promene, a 20 odsto nigde nije bilo evidentirano, pa su sada prvi put upisani.\n- Zamolili smo građane da provere svoje podatke, jer treba ukrstiti podatke iz 13 evidencija. Još uvek je sve to komplikovana procedura zbog zaštite podataka - kaže Obradović i ukazuje da bi bilo neozbiljno da se samo na osnovu korisničkog imena i lozinke omogući pristup Registru.\nZbog toga još jednom poziva građane da odu do jedinica poreske uprave i pošta, kako bi dobili parametre na osnovu kojih će se priključiti, i dalje nastaviti komunikaciju sa državom, preko elektronskog sandučeta.\nOna je podvukla da je bezbednost informacija na prvom mestu i da se ceo proces sprovodi po visokim evropskim i svetskim standardima.\nKad je reč o platnim razredima, odnosno reformi sistema plata, najavljivanim za januar 2021. godine, Obradović ukazuje da nije suština da se krene u implementaciju, a da institucije nisu spremne, budući da procena finansijskih efekata još nije do detalja završena.\n- Možda nije politički pametno da se to kaže, ali mi se čini važnije od toga da građani razumeju. Za primenu platnih razreda potrebni su politička volja i novac. Politička volja u ovom trenutku nije upitna, ali naš budžet sada to ne dozvoljava - kaže Obradović.\nProces pripreme nije, ističe, zaustavljen u prethodnih godinu dana, vođeni su razgovori sa sindikatima i drugim faktorima i uočeno je da ima tačaka koje treba promeniti.\nBolje je, kaže, da se to sada ispravi, jer država u situaciji epidemije kovida nije u mogućnosti da krene sa primenom platnih razreda.\n- Za nekoliko dana ulazimo u parlament, gde ćemo odložiti primenu platnih razreda za godinu dana, odnosno za januar 2022. godine, a u ovih godinu dana ćemo sa sindikatima i ključnim akterima videti šta možemo da promenimo - rekla je Obradović.\nKada je reč o budžetskom fondu za lokalne samouprave, Obradović kaže da svakog četvrtka razgovara sa predsednicima opština i gradonačelnicima kako bi spremno dočekali konkurs.\n- Početkom januara ćemo poslati poziv za apliciranje da opštine mogu da se prijave, a sada ih pripremamo za taj trenutak, jer, ako žele da finansiramo neki ozbiljan projekat, moraju da imaju pripremljenu dokumentaciju - navela je ona.\nPrema njenim rečima, budžetski fond za lokalne samouprave MDULS-a po Nacrtu budžeta za 2021. godinu iznosi 460 miliona dinara, dok je realizacija poslednjeg budžeta bila 260 miliona dinara\nI tu je plan, kako kaže, bio veći, ali ga je kovid poremetio.\nObradović napominje da se može dogoditi da i u narednoj godini korona virus poremeti planove, da ne može da se pristupi tom novcu, jer, ukoliko mora da se bira između rasvete i borbe protiv kovida, jasno je, kaže, gde novac mora da ide.\n- Pitanje je i kako će se puniti budžet sledeće godine. To niko u svetu u ovom trenutku ne može da kaže. Nije to samo pitanje za srpsku ekonomiju - kaže Obradović i objašnjava da se novcem iz budžetskog fonda finansiraju različite stvari, od završetka vrtića, škola, domova zdravlja, bioskopa uređenja trgova, postavljanja rasvete, a pomažu se i različite manifestacije, koje sada nisu prioritet zbog zabrane okupljanja.\n- Imamo lokalne samouprave poput Beograda koje imaju veći budžet od Ministarstva i teško da mi Beogradu možemo pomoći. I Niš može da funkcioniše bez nas, ali ima manjih opština i gradova kojima je naša pomoć važna - ukazuje ministarka.\nObradović kaže da se podstiče međuopštinska saradnja i realizacija projekata poput vodovodne i kanalizacione mreže, navodeći da su to projekti koji mogu da opslužuju više opština.\n- Naša finansijska pomoć ne može da se poredi sa fondovima Ministarstva privrede ili Ministarstva građevinarstva ili energetike, ali je suština da podstaknemo i pomognemo samoupravama da rešavaju probleme - ističe Obradović.\nPored projekata, koji se tiču infrastrukture, Ministarstvo je, kaže Obradović, posvećeno i unapređenju reforme lokalne samouprave, i tu se radi na jedinstvenom upravnom mestu.\nReč je o šalteru u opštini gde građani ili privreda prijave problem, a na zaposlenima u upravi je da to razvrstavaju.\n- Na svemu tome se radi nekoliko godina unazad, ali ću sa svojim saradnicima snažno nastaviti rad na svim tim projektima - poručila je Obradović.


Predsedništvo BiH nije se složilo oko migrantske krize\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: June 11, 2019\nTri člana Predsedništva Bosne i Heregovine nisu se u utorak usaglasili oko rešenja za problem ilegalnih migracija.\nHiljade migranata sa Bliskog istoka pokušava doći do zemalja EU preko BiH, dok su druge zemlje zatvorile granice. „Bosanska ruta“ je otvorena 2018. godine, a zemlja je prošle godine primila više od 25 hiljada ilegalnih migranata. Veliki broj njih je napustio zemlju i prešao granicu s Hrvatskom, ali još uvek veliki broj migranata pokušava pronaći sklonište u nekim od centara u zapadnoj BiH, u blizini gradova Bihać, Cazin i Velika Kladuša. Zanimljivo je da je Republika Srpska, entitet u BiH sa srpskom većinom, odlučila da ne prihvata migrante. Umesto da osnuju Imigracioni centar, odlučili su da ih transportuju prema nekim već otvorenim u Federaciji BiH. Međutim, činjenica je da skoro svi ilegalni migranti dolaze u BiH preko granice Srbija – BiH, koja je u potpunosti na teritoriji Republike Srpske.\nU ovoj godini, zemlja beleži povećanje broja migranata i ima problem s njima. Nisu problem samo smeštaj, hrana, medicinska zaštita i obrazovanje za decu, nego pitanje bezbednosti. U velikom broju slučajeva, migranti su bili uključeni u incidente sa građanima BiH ili među grupama migranata. Nedavna tuča između nekoliko grupa, koja je uključivala više od 100 osoba, pokrenula je pitanje bezbednosti u zemlji. Zbog toga je hrvatski član Predsedništva BiH, Željko Komšić, zatražio hitnu sednicu. Predsedavajući Predsedništva, Milorad Dodik, potvrdio je u ponedeljak da je zakazao sednicu za utorak, ali da ne očekuje odgovarajuće rezultate jer je Komšić predložio raspoređivanje Oružanih snaga BiH na granici sa Srbijom.\n“Niko neće rasporediti vojsku između Srbije i Republike Srpske i BiH. Nikada to neću dozvoliti ”, rekao je Dodik medijima u Banja Luci.\nDodao je i da nikada neće dati pristanak da pripadnici FRONTEX-a patroliraju zajedno sa Graničnom policijom BiH.\nNakon sjdnice Predsjedništva, u utorak, Dodik je rekao da je odbio zahtev za raspoređivanje Oružanih snaga.\n“Ne mogu prihvatiti raspoređivanje vojnih jedinica na granicama sa Srbijom i Crnom Gorom”, rekao je Dodik i dodao da ni podržao odluku o raspoređivanju FRONTEX rekavši da će to stvoriti samo još “čvršću” granicu prema Hrvatskoj.\nPrema njegovim rečima, to bi bila mazohistička odluka koja bi samo produbila krizu.\n“Ja sam nadglasan u pitanju FRONTEX-a i procedura kaže da će se to pitanje vratiti na redovnu sednice”, objasnio je Dodik,\nČlan Predsedništva Šefik Džaferović, zatražio je da cela zemlja podjednako podeli teret migrantske krize, ali da je njegov predlog odbačen.\n“Moja stajališta u vezi s migrantskom krizom uključuju da Bosna i Hercegovina kroz državne agencije mora zaštititi svoju granicu od ulaska ilegalnih migranata. Nije pošteno da teret preuzimaju dva ili tri kantona sa posebnim naglaskom na Unsko-sanski kanton “, rekao je Džaferović dodajući da Dodik se usprotivio toj ideji.\nKriza će, prema procenama, eskalirati u narednim mesecima, ali je država još uvijek blokirana u raspravama svojih najviših funkcionera. Istina je da je BiH bila inertna i nije davno rešila problem migranata. Diskusije i političke blokade neće pomoći u ovoj situaciji.


Misija OEBS-a u Srbiji: Program stručne prakse za mlade iz jugozapadne Srbije - Snews\nDruštvo Novi Pazar Srbija\nMisija OEBS-a u Srbiji: Program stručne prakse za mlade iz jugozapadne Srbije\nBy SNews 17. Septembra 2019. 221\nMisija OEBS-a u Srbiji, u saradnji sa državnim institucijama Srbije, pokrenula je program stručne prakse za 2019. godinu, 17. septembra u Beogradu. U okviru programa, petoro mladih diplomaca iz Novog Pazara i Raške, imaće priliku da radi u institucijama na centralnom nivou od septembra do decembra 2019 godine. Ova incijativa dio je dvogodišnjeg projekta razvijanja pravničkih vještina i znanja studenata prava u jugozapadnoj Srbiji, koji finansira Misija SAD-a pri OEBS-u.\nOdabrani učesnici prošli su proces selekcije i radiće u Narodnoj skupštini, Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, Agenciji za borbu protiv korupcije, Kancelariji za saradnju sa civilnim društvom i u kancelariji Povjerenika za zaštitu ravnopravnosti. Svaka od institucija odredila je mentora koji će podržati učesnike tokom trajanja njihove prakse, uključujući ih u rad svake od institucija.\nŠef Misije OEBS-a, ambasador Andrea Oricio, pozdravio je učesnike i mentore iz odabranih institucija u Beogradu istakavši da Misija OEBS-a u Srbiji sa ponosom sprovodi program stručne prakse u sklopu zajedničkih napora Misije OEBS-a i državnih institucija Srbije u oblasti vladavine prava, fokusirajući se na buduće lidere ove zemlje.\n“Inicijativa jasno ilustruje pristup rada Misije OEBS-a, zasnovan na bliskom partnerstvu sa zemljom domaćinom, u cilju osnaživanja lokalnog rukovođenja, za dobrobit građana Srbije.Cilj programa stručne prakse je da unapredi kapacitete mladih diplomaca iz jugozapadne Srbije, upozna ih sa institucijama koje podržavaju vladavinu prava i pruži im praktično iskustvo kao i priliku da postanu deo šire pravne i stručne zajednice Srbije,” dodao je on.\nUlaganje u mlade iz svih zajednica bitno je u pristupu Misije OEBS-a koji je usmjeren na uključivanje mladih u sve segmente rada. Takođe, ovaj pristup usklađen je sa prioritetima aktuelnog predsedavanja Slovačke OEBS-om program stručne prakse za mlade iz jugozapadne Srbije.\nTagovi: Andrea Oricio Misija OEBS Novi Pazar OSCE stručna praksa\nSDA Sandžaka: Nećemo dozvoliti diskriminaciju bošnjačke djece\nBy SNews 27. Jula 2020.


Skupština je neosvojiva tvrđava, a naše čedo Republika Srpska zaštićena i voljena\nU Narodnoj skupštini Republike Srpske od prvog dana uspostavljena je jednakost i sloboda, odnjegovan kulturan i gospodstven odnos prema sebi i prema drugima, a dostojanstven nastup i argumenti postali slika naroda koji predstavlja i za čije dobro deluje, rekao je u ekskluzivnoj izjavi za Srnu prvi predsjednik Republike Srpske Radovan Karadžić.\n"Narodna skupština uvek mora biti mesto očuvanja tih vrednosti. Samo tako je ona neosvojiva tvrđava, a naše čedo - Republika Srpska zaštićena i voljena", poručio je Karadžić povodom 30 godina postojanja i rada Narodne skupštine.\n"Pre izbora 1990. godine, tokom promena Ustava BiH amandmanima smo tražili da se uvede Veće naroda. Tadašnji predsednik Skupštine Zlatan Karavdić nas je odbio, jer bi to, kako je objasnio, značilo federalizaciju BiH", podsjetio je Karadžić.\n"Obećao je da će uvesti `Savjet za nacionalnu ravnopravnost` koji je u Ustavu bio i ostao `mrtvo slovo na papiru` - kao što se i danas izigravaju svi sporazumi. Svet bezuspešno pokušava da opstane u takvoj `besudnoj` situaciji, gde ništa nije garantovano i gde se sve može izigrati", ocijenio je Karadžić, jedan od osnivača SDS-a.\n"Jedini nenasilan odgovor na to ustavno nasilje bilo je formiranje parlamenta Srba u BiH. Potez su opravdali. Osim dva, tri izuzetka, svi srpski poslanici iz svih partija i svima njima pripada zasluga i zahvalnost, jer su ostali verni narodu po svaku cenu. Ovaj narod to zaslužuje", rekao je Karadžić.\n"Iako nismo podržani ni od koga u svetu, to je imalo veliki, presudan značaj. /Robert/ Badinter je već polovinom januara 1992. godine obustavio automatsko priznavanje BiH zaključkom da Srbi tamo imaju svoju republiku i da BiH nije u istoj poziciji kao Slovenija i Hrvatska", podsjetio je Karadžić.\n"Time su legitimisane sve odluke naše Skupštine, iako nas niko nije podržao, ali niko nije mogao ni da ospori. Bili smo poučeni iskustvima iz vekovne borbe za slobodu, naročito Ustankom iz 1875-1876. godine kada smo, i pored uspeha, ostali bez ičega i dobili Austrougarsku kao protektora", naveo je Karadžić.\nShvatili smo, ističe Karadžić, da "idealni udeo" u vlasništvu BiH nije rešenje i da treba realno utvrditi šta je čije, na kojim prostorima su tri naroda suvereni.\n"Da smo tako uradili sa prostorima Južnih Slovena i nakon naših pobeda u oba balkanska i oba svetska rata, sa više prava i više pravde, Srbi bi imali definisanu svoju teritoriju i izbegli bi stradanja, izbegli bi dva genocida iz svetskih ratova. Ovoga puta je bilo drugačije. Zašto? Zato što nisu u pitanju bila nepokorena plemena i oružane grupe, nego je to bio narod sa svojim institucijama koje su i protivnici morali da uvaže", ukazao je Karadžić.\nKoliko god se nezakonito i nasilno mijenjao taj međunarodni sporazum iz Dejtona, rekao je Kardžić, poslednja odbrana je Narodna skupština u kojoj svako može dobiti autentičan stav naroda i crvenu liniju ispod koje se neće i ne može ići.\n"To se tiče naših prava, uobičajenih i u sličnim ustavima i potvrđenih u Savetu bezbednosti UN i niko ne može da u ime svojih nepravnih težnji osporava nama prava za koja ne bi dozvolio da mu budu osporavana. Narodna skupština je učinila jasnim da ništa nije važnije od naroda i njegovih pravednih težnji za mirnim životom i ostvarivanjem prirodnih potencijala. To nije ništa više od prava koja se priznaju i drugima", naveo je Karadžić.\n"U toj Skupštini je od prvog dana uspostavljena jednakost i sloboda, odnegovan kulturan i gospodstven odnos prema sebi i prema drugima, a dostojanstven nastup i argumenti postali slika naroda koji predstavlja i za čije dobro deluje", naveo je Karadžić.\n"Samo tako je ona neosvojiva tvrđava, a naše čedo - Republika Srpska zaštićena i voljena", rekao je Karadžić, čiju je izjavu Srni prenijela njegova kćerka i potpredsjednik Narodne skupštine Srpske Sonja Karadžić Jovičević.\nSonja Karadžić potvrdila\nRadovan Karadžić čestitao Dan Republike\nBivši predsjednik Republike Srpske\nPričala o odnosu sa Arkanom\nBiljana Plavšić otkrila zašto je udarila Radovana Karadžića\nUslovi daleko od standarda\nNovosti: Radovanu Karadžiću u britanskom zatvoru ne daju ni stonu lampu


Vreme 1599 - Nasilje na sportskim priredbama: Pazi, Vulin snima\nUPOZNAVANJE SA PROBLEMATIKOM: Ministar A. Vulin i Vladimir Kovačević, vođa navijača Rada\nU pokušaju da se "nešto" uradi sa konstantnim "pogrešnim" navijanjem koje se čuje tamo gde se pojave pojedini navijači Partizana, vlast je odlučila da krene u akciju suzbijanja nasilja i svih oblika nasilnog ponašanja na sportskim priredbama. Tako može da se tumači prošlonedeljni sastanak ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina, predstavnika Fudbalskog saveza i predstavnika Srpske lige koja organizuje prvoligaško takmičenje u Srbiji.\nIako je u medijima posle sastanka objašnjavao da se to ne radi zato što neko vređa predsednika SNS-a i Srbije Aleksandra Vučića, nego zato što se želi da se kriterijumi za prekid neke utakmice poštuju dosledno, potez ministra Vulina se u najvećoj meri tumači kao želja vlasti da se konačno zaustavi upravo skandiranje "Vučiću, pederu!" što se tumači ne samo kao vređanje predsednika nego i kao neka vrsta pretnje njemu i njegovoj porodici.\nVulin je najavio da će za te potrebe biti korišćena video-tehnologija na stadionima da bi se, kako je izjavio na gostovanju na TV Prvoj, videlo tačno ko su ti pojedinci koji to rade i "vode navijanje", te da se potom prema njima konkretno primeni zakon. Ono što ministar nije rekao jeste koji zakon i na koji će način primeniti. Šta je ono što ne sme da se skandira jer se time konkretno krši neki zakon?\nNAŠI, NJIHOVI I ALEKSANDAR VUČIĆ\nOva "najava borbe" protiv nasilja i nasilnog ponašanja na tribinama usledila je posle utakmice u Novom Pazaru kada su se sastali lokalni Novi Pazar i Partizan iz Beograda. Utakmica je igrana u okviru četvrtog kola Linglong super lige 8. avgusta 2021. godine i na tribinama su se verbalno sukobili navijači oba kluba: Partizanovi su pevali Ratku Mladiću i skandirali "nož, žica Srebrenica", a novopazarska Torcida im je vratila povicima o žutoj kući, o tome kako je Kosovo sused i "veličanjem" Nasera Orića.\nU zboru, na tribinama se dešavala obrnuta "tranziciona pravda" – pripadnici dve etničke grupe iskoristili su sportski događaj da bi propagirali svoje vrednosne stavove koji bi valjda trebalo da budu i dominantni vrednosni stavovi njihovih nacionalnih grupa, Srba i Bošnjaka. Dvadeset šest godina nakon Dejtona i zaustavljenog rata u BiH, neki "novi klinci" ponašaju se kao da je 1991. i stadion ne izgleda kao mesto za sportsko nadmetanje nego kao teren na kome treba početi neki novi rat.\nOvaj događaj je izazvao brojne reakcije, a najvažnija je stigla iz Vašingtona. U najkraćem – Stejt department je poručio da je takvo ponašanje nedopustivo. Momenat u kome se Amerika oglasila bio je signal i da ova vlada u Beogradu krene nešto da radi, bilo da "smatra" i javno osudi kao što je to uradio Vučić u još jednom TV obraćanju pozivajući na slogu i bratstvo između Bošnjaka i Srba, bilo da predloži neke "konkretne korake", kao što je ovaj Vulinov predlog video-monitoringa.\nRazume se, Vulin nije mnogo mario za to ko šta skandira, njega je više potreslo zašto se utakmica prekida kada skandiraju "naši" (navijači Partizana) nego kada to čine "njihovi" (navijači Novog Pazara); on je javno zatražio da kriterijumi budu isti kao i da se utakmice prekidaju kada se vređa predsednik Aleksandar Vučić.\nU tom kontekstu, Vulin se dosetio da postoji Zakon o sprečavanju nasilja na sportskim priredbama, Krivični zakon i tome slično, ali sem kamera ništa detaljnije nije objasnio na temu šta će se dešavati kada država reši da primeni zakon i kazni one koji ga krše. Pored toga, ceo ovaj slučaj poklapa se sa tenzijom koju je u Bosni i Hercegovini izazvao tzv. Inckov zakon po kome je kažnjivo negirati genocid u Srebrenici. Protiv ovoga je ustala čitava naprednjačka medijska i svaka druga bulumenta u Srbiji, pa se došlo u jednu vrstu paradoksalne situacije.\nNaime, dok se govori da će u Srbiji biti zabranjeno da se skandira onako kako se skandiralo u Novom Pazaru i da će oni koji to rade biti snimljeni "na video" i nakon toga procesuirani, u isto vreme se poručuje da je u redu negirati genocid u Srebrenici i da Inckv zakon ne treba poštovati. Dakle, u Bosni se može govoriti "nož, žica, Srebrenica" (što je na paradoksalan i jeziv način zapravo neka vrsta indirektnog priznanja genocida) jer se tako brani Republika Srpska od atribucije da je "genocidna tvorevina", dok će u Srbiji to biti zabranjeno, a uz to i ono pogrdno "Vučiću, pederu".\nZbog ove vrednosne nedoslednosti u nastupu ne samo Vulina i Vučića nego čitave srpske vlasti kada je reč o odnosu prema ratu u Bosni, lako je zaključiti da režim ne želi da zaustavi nasilje na tribinama nego bi da pojača kontrolu države i da uslika one koji vređaju Vučića lično. Ukratko, ideja je da se uvede neka vrsta praćenja ljudi na tribini bez objašnjenja u koje svrhe bi to snimanje dalje bilo korišćeno. Da li će nekog, kada se popne na stolicu i počne da viče "Vučiću, pederu!" pa krenu i drugi oko njega, to dovesti u nepriliku i sukob sa zakonom? Ili će taj snimak samo poslužiti vlastima da "u glavu" upoznaju svoje "protivnike" pa da u drugoj fazi nađu način da im zagorčaju život?\nKada se ima u vidu da na istoku i zapadu Partizanovog stadiona ima dosta gledalaca i navijača koji su van navijačkih/huliganskih grupa, koji žive normalnim i mirnim životom, ne pripadaju nijednoj bandi, nisu ni reketaši ni narko-dileri, moguće je poverovati da je došlo vreme da se vlast posredno s njima obračuna pokrivajući svoje delovanje borbom protiv nasilja na tribinama.\nSlika sa komšijom Dijane Hrkalović\nU jeku borbe Aleksandra Vulina protiv organizovanog kriminala i novih najava obračuna sa huliganima, pojavila se fotografija ministra unutrašnjih poslova u bratskom zagrljaju sa izvesnim rmpalijom. Ispostavilo se da je reč o Vladimiru Kovačeviću Kovaču, jednom od vođa navijačke/huliganske grupe FK Rad.\nVulin je potvrdio za "Novosti" autentičnost fotografije i rekao da je ona nastala na koncertu Riblje čorbe – tada mu je prilazilo puno ljudi, a on ne daje obezbeđenju da sklanja ljude od njega.\n"Fotografija mene i meni nepoznatog čoveka nastala je na koncertu Riblje čorbe u ponedeljak. Sada ću proveriti ko je u pitanju i objaviću sve što saznam", izjavio je u nedelju 22. avgusta.\nOsoba koja se našla na fotografiji pored Vulina je huligan koji je hapšen zbog nelegalnog posedovanja oružja, objavio je portal Nova.rs. U nastavku priče o ovom "navijaču" saznalo se da je on komšija nekadašnje državne sekretarke u MUP-u Srbije Dijane Hrkalović, odnosno da žive u istoj zgradi na Voždovcu u Beogradu.\nNOVI ODREDI NA TRIBINI\nA da li zaista postoji način da se nasilje konačno protera sa stadiona i da doživimo da je moguće slobodno povesti decu na stadion a da ne mislite da li će im se nešto desiti ili da li ćete morati da im objašnjavate svaku psovku i uvredu koja stiže sa tribina? Upravo je tako nešto najavio sam Vulin na TV Prvoj. Rekao je nekoliko zanimljivih stvari: da je bezbednost dece na stadionima najvažnija; da deca nikako ne treba da ulaze u navijačke grupe jer su to sve huligani i da bi roditelji trebalo da obrate pažnju na to, jer smo sad iz slučaja "Belivuk" videli o kakvim se manijacima tu radi; da huliganizam nije ništa dobro i da bi na stadion trebalo da idu porodice da uživaju dok gledaju sportski meč.\nVulin kao da se vratio u devedesete kada je nosio dugačku kosu i glumio hipika, pa je sve ljubav, bratstvo, drugarstvo... Dakle, suprotno od onoga čemu nas je "učio" godinama unazad njegov politički i poslovni pokrovitelj Vučić, koji je govorio i hvalio se huliganskim stažom, učešćem u tučama, posebno sa Hrvatima, koji je za svog sina govorio da je njegovo prisustvo u huliganskoj grupi navijača FK Rada United force deo normalnog odrastanja.\nNAVIJAČKI SVET NEREDA: Pretnje države posle kojih se ništa ne dešava\nMeđutim, u mesecima kada se od vlasti i njene kontrole otrgla grupa Veljka Belivuka, kao da se u vlasti došlo na stanovište da sa "takvima" teško da je moguće dogovoriti se, mada je dogovor napravljen sa grupama koje podržavaju FK Crvena zvezda. Ali, opet, ne vidi se nikakv nov pristup u poslu suzbijanja huliganizma kao prikrivenog organizovanog kriminala. Naprotiv, i ova Vulinova najava više liči na pretnju samo onima koji su protiv vlasti, dok se na tribini, onoj koja je uz Partizan, radi na novom uspostavljanju kontrole preko formiranja novih grupa, pravljenja "novih odreda" koji bi trebalo da "zavedu red".\nDa nije tako, valjda bi se bar Vulin i policija pohvalili da su nekog uhapsili i da je neko kažnjen posle incidenata u Novom Pazaru ili onih na stadionu Partizana kada su ti novi odredi bili instalirani na istočnoj tribini u nameri da spreče skandiranje protiv Vučića. Takvih izjava i vesti nije bilo. Štaviše, Vulin se sam zapitao na televiziji: "Na šta bi to ličilo da je Žandarmerija intervenisala u Pazaru?"\nOna možda nije intervenisala i zato što opet neki njeni pripadnici imaju svoju ulogu na tribini, kao što je imao Nenad Vučković u grupi Saleta Mutavog i Veljka Belivuka, a možda i zato što suštinski ova vlast ne vidi u čemu je problem ako se skandira podrška Ratku Mladiću i vređaju žrtve genocida u Srebrenici.\nDalje, ni ova, kao i prethodne vlasti, nikada zaista nije odlučila da se obračuna sa kriminalcima na tribini koristeći ono što joj daju zakoni na koje se poziva, a kamoli da primeni neke od sjajnih mera koje se koriste u svetu. Na primer, da vođama nasilnih huliganskih grupa bude zauvek zabranjen ulazak na bilo koji sportski događaj, da imaju obavezu da se sami jave policiji kada se dešava neka utakmica u gradu i da ako prekrše zabranu budu kažnjeni odlaskom na robiju.\nTo su metode koje su u velikoj meri ojadile huliganizam u Engleskoj i Evropi i za to zna svaki policajac u Srbiji. Međutim, pitanje je šta zna, može i ume novopečeni pukovnik policije Aleksandar Vulin, jedini čovek kome je uspelo da dobije takav čin bez ikakve zvanične obuke i sa petnaestodnevnom vojnom obukom. Ali, čini se, njega kamera više "loži" od pendreka i primene zakona, pa je moguće da ubrzo budemo svedoci nove afere prisluškivanja samo što ćemo imati i video.\nA "dobri huligani" su uvek dobrodošli, taman posla da im se slike nađu na ulazima u stadione i dvorane. Ipak, to je naš dvanaesti igrač.


EU za prvi korak ka automatizaciji uvoza i izvoza - Enterprise Europe Network\nOčekuje se značajno unapređenje kvaliteta servisa koje Uprava carina Srbije pruža poslovnoj zajednici i građanima. Automatizovani uvoz i izvoz podrazumevaju sprovođenje carinskih postupaka u bespapirnom okruženju, a njihova potpuna implementacija svakako je jedan od uslova za pristupanje Evropskoj uniji.\nRezultati EU projekta vrednog više od 1,5 milion evra, namenjenog pripremi za uvođenje automatizovanih postupaka uvoza i izvoza, koja je od suštinske važnosti za unapređenje poslovanja Uprave carina, predstavljeni su na završnom događaju u Privrednoj komori Srbije. Za sprovođenje ovog projekata Evropska unija donirala je 1.411.335 evra, dok je Republika Srbija učestvovala sa 156.815 evra.\nZahvaljujući pripremnom projektu, napravljen je prvi korak ka automatizaciji postupaka od koje se očekuje da značajno unapredi kvalitet servisa koji Uprava carina Srbije pruža poslovnoj zajednici i građanima i svrsta je u red visoko razvijenih carinskih administracija.\nAutomatizovani uvoz i izvoz podrazumevaju da se carinski postupci sprovode u bespapirnom okruženju za carinu i privredu, a njihova potpuna implementacija je i jedan od uslova za pristupanje Evropskoj uniji.\nMinistarstvo finansija, zajedno sa Upravom carina u svom sastavu, je značajan partner Evropskoj uniji, jer je odgovorno za upravljanje projektima. U sklopu istog ministarstva nalazi se i Sektor za ugovaranje i finansiranje projekata iz sredstava EU, koji funkcioniše kao ugovorno telo i zadužen je za planiranje javnih nabavki, ugovaranje i sprovođenje svih projekata u okviru decentralizovanog sistema upravljanja EU fondovima. Do sada se pokazalo da Ministarstvo ima značajne logističke kapacitete i iskustvo u sprovođenju projekata, a ovo je jedan od uspešno završenih projekata, koji to i dokazuje.


TV Most - Uska veza između proširenja EU i očuvanja bezbednosti\nUska veza između proširenja EU i očuvanja bezbednosti\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar inostranih poslova Ivica Dačić istakao je danas da postoji uska veza između proširenja EU i očuvanja bezbednosti, te da je politika proširenja presudna za stvaranje otpornijeg regiona.\n"Verujemo da EU može da nastavi da bude uspešan primer drugima i zato sa posebnom pažnjom pratimo sve inicijative koje se pokreću u okviru reformskog procesa Unije", objasnio je Dačić.\n"Iako poštujemo različita mišljenja u regionu, naša vojna neutralnsot ne predstavlja prepreku za produbljivanje saradnje sa NATO. Vojna neutralnost ne znači izolaciju ili samozadovoljnost, u današnjem svetu takav izolacionizam je prevaziđena opcija", naglasio je Dačić.\nUkazao je da neutralnost ne znači ćutati i ne reagovati na kršenja međuanrodnog prava i zajedničkih vrednosti, kao što je prethodno kazao američki ambasador Kajl Skot.\n"Švajcarska koja je neutralna zemlja glasala za članstvo Kosova, a Mongolija koja pretenduje da bude neutralna, bila je uzdržana i opravdala je to politikom neutralnosti, što sa našeg aspekta nije neutralnost", naveo je on.\n"Govori se o prekrajanju granica koje navodno Rusija hoće, a zaboravlja se da su pre toga prekrojene granice Srbije. Veoma je teško u svemu tome ne govoriti o interesima velikih sila na našem prostoru", objasnio je on.\nOne postoje, ali nemam razloga da podsećam velike zemlje da i one imaju svoje državne i nacionalne interese. Primere nekih fatalnih grešaka SAD imao sam prilike da vidim pre neki dan u Vijetnamu, isto kao što je i SSSR grešio u Avganistanu", naglasio je on.\nAko smo partneri valjda o tome treba da razgovaramo. Mi sada treba da kažemo Rusija - Krim sankcije. Kada budem mogao da okrenem Tilersona i izjadam mu se za probleme koje imamo i kada mi se on javi na telefon, kao što to uradi Lavrov, sve sam spreman da povučem ovde što govorim", naglasio je Dačić dodajući da je to realnost, a sve ostalo filozofija.\nAko neko misli da su svi problemi na Balkanu rešeni on je u dubokoj zabludi. Pričam to zbog svih drugh faktora koji će nas sačekati, ukazao je on.\nSrbija za sada nema potrebe da ulazi u NATO i ne treba da ratuje sa njima, već da traži zajednički jezik. Sve je prolazno, samo stalni srpskih interesi nisu, i to je osnovno načelo srpske diplomatije", zaključio je on.


Tanjug 18. maja 2022. 16:15\nSARJAEVO – U kampu Butmir danas je u organizaciji Ministarstva odbrane BiH održana ceremonija primopredaje Memoranduma o NATO akreditaciji Centra za obuku za operacije podrške miru (PSOTC).\nNakon ceremonije primopredaje NATO akreditacije, brigadir Elvedin Omić je kazao da je PSOTC jedna veoma važna institucija sa izvrsnom reputacijom na polju edukacije i podrške, a da ova akreditacije samo to još više potvrđuje.\n„Edukacija koja se sprovodi u PSOTC potvrđuje kvalitet obuke koji je u potpunosti usklađen sa kvalitetom NATO standarda. Takođe, PSOTC sa uspesima kao što je ovaj doprinosi izgradnji Oružanih snaga BiH i daje doprinos ukupnim naporima BiH u očuvanju sigurnosti i prosperiteta“, rekao je Omić, preneo je sarajevski portal Klix.\nBiH je jedna od četiri zemlje koje nisu članice NATO bloka, a koje poseduju ovaj sertifikat.\n„Sama ova činjenica govori o tome koliko je ovaj NATO sertifikat značajan za celu BiH, Oružane snage BiH i Ministarstvo odbrane“, rekao je Omić.\nAkreditacija inače traje šest godina, svake šeste godine dolaze stručnjaci koji rade evaluaciju i donose odluku da li taj centar ispunjava NATO standardne i dalje.\n„Dobili smo najviše ocene, a sve standardne i podstandarde smo ispunili“, istakao je Omić.\nMinistar odbrane BiH Sifet Podžić ističe kako je ova akreditacija NATO-a veoma bitan korak na putu BiH prema članstvu u Alijansu. Ponovio je da je problem Ministarstva odbrane koje je već treću godinu za redom na privremenom finansiranju.\n„Za ispunjenje ciljeva potrebna su sredstva. Ne možemo već treću godinu da živimo na privremenom finansiranju da bismo ostvarili ciljeve koje smo postavili“, rekako je Podžić.\nApelovao je na Parlamentarnu skupštinu BiH, oba Doma naroda i Savet ministara da reše ovaj problem i konačno usvoje budžet.\nKomentarisao je i navodne pretnje koje dolaze iz Rusije o eventualnom sajber napadu na BiH i rekao da, ukoliko se to desi, imali bi punu pomoć NATO.


Vesti online / Vesti / Svet / Kina otkazala Trampu, vicepremijer ostaje kod kuće\nKina otkazala Trampu, vicepremijer ostaje kod kuće\nKina je otkazala planirane trgovinske pregovore sa SAD i naredne nedelje neće poslati vicepremijera Liua Hea u Vašington.\nTo je objavio "Volstrit džurnal" pozivajući se na neimenovane izvore.\nRojters prenosi da je američki list objavio da je kineska državna delegacija srednjeg nivoa trebalo da otputuje za Vašington uoči Liuove posete, ali da se od tog putovanja sada odustalo.\nAgencija podseća da je protekle nedelje Kina dodala 60 milijardi dolara vredne američke proizvode na listu robe koja podleže uvoznim tarifama. To je odgovor na takse koje su SAD uvele na kinesku robu u vrednosti od 200 milijardi dolara i koje bi trebalo da stupe na snagu u ponedeljak, 24. septembra.\nSVET Trgovinski rat sa Kinom uništava Ameriku\nSVET "Sve dok se ljudi ne opamete mi ćemo povećavati nuklearnu moć"\nSVET Tramp obećao da će pokazati Kimova "ljubavna pisma"


Dva trijumfa u jednom danu: Odbojkašice OŠ "Desanka Meksimović" slavile i u Sokobanji - Glas Zaječara\nHome Sport Dva trijumfa u jednom danu: Odbojkašice OŠ „Desanka Meksimović“ slavile i u...\nDva trijumfa u jednom danu: Odbojkašice OŠ „Desanka Meksimović“ slavile i u Sokobanji\nNeverovatan podvig ostvarile su odbojkašice Osnovne škole “Desanka Maksimović” iz Zaječara, koje su u jednom danu trijumfovale na dva takmičenja. Najpre su u toku prepodneva odnele pobedu na gradskom nadmetanju, da bi nakon toga otputovale u Sokobanju, gde su nakon velike borbe u finalu nadigrale domaću OŠ “Mitropolit Mihailo” rezultatom 2:1 u setovima, piše Glassporta.rs.\n“Zaista sjajna utakmica, naša ekipa zaslužuje zaista sve čestitke. Veoma naporan dan je ovo bio za nas, ali devojčice su pokazale i želju i voljni momenat, pogotovo je to bilo očigledno u poslednjem setu, pa smo zasluženo prošli u dalji krug takmičenja”, istakao je za “Glas sporta” direktor Osnovne škole “Desanka Maksimović” Nebojša Milijić, koji se danas našao u ulozi trenera i odlično odradio taj posao, mora se priznati.\nMeđuokružno takmičenje na programu je do kraja nedelje, a već koliko sutra biće poznat i tačan termin i mesto održavanja turnira, na kome će ženska odbojkaška ekipa OŠ “Desanka Maksimović” tražiti plasman na Državno takmičenje.\nPrethodni tekstRadovanović o merama: Moramo da vodimo računa, prošle godine smo se opekli\nNaredni tekstOgnjen Zlatanović, učenik Ekonomsko-trgovinske škole u Zaječaru treći na okružnom takmičenju iz istorije


Aikido početni koraci\nTrenutno se nalazite na: Početna > Novi članovi > Početni koraci\nČasovi aikidoa, u gotovo svim svetskim aikido dođoima, imaju sličnu strukturu.\nČas počinje poklonom između učenika i učitelja, sa ciljem da se na taj način izrazi obostrano poštovanje i želja za vežbanjem.\nZatim sledi poklon u smeru slike osnivača aikidoa, Moriheja Uešibe, što predstavlja izraz poštovanja i zahvalnosti osnivaču. Važno je reći da u japanskoj tradicionalnoj kulturi poklon ne ukazuje na pokornost i nema religijsku konotaciju, već predstavlja izražavanje poštovanja.\nPotom se počinje sa pripremnim vežbama koje podrazumevaju specifične vežbe disanja - Kokyu, i vežbe laganog zagrevanja i razgibavanja. Od vežbača se očekuje da prati šta radi učitelj i da najbolje što može ponavlja prezentovane vežbe.\nPo završetku pripremnih vežbi, vežbači uče kako da padnu a da se ne povrede, kotrljajući se unapred ili unazad; zatim se uvežbavaju i izvode osnovna kretanja tela i specifične grupe vežbi koje poboljšavaju ravnotežu tela i obogaćuju opštu fizičku spremnost.\nOstatak časa se obično provede u vežbanju i usavršavanju tehnika samoodbrane na zadati ili slobodan napad, što su tipične aikido tehnike. Učitelj demonstrira određenu tehniku sa jednim od svojih starijih vežbača i kada se demonstracija završi, ostatak vežbača, radeći u grupi ili parovima, uvežbava zadate tehnike.\nOd vežbača se očekuje da striktno poštuju date instrukcije od strane učitelja, kako bi se izbegla i minimalna mogućnost povrede.\nČas se završava poklonom, kao što je i počeo.


Brod sa hranom za Srbe na Svetom Martinu kreće u nedelju\nRTS\t08.09.2017 23:23\nSrbi na Svetom Martinu su dobro i njima će u nedelju biti poslata hrana i najosnovnije namirnice, kaže za Internet-portal RTS-a Zoran Milinković, koji se nalazi na karipskom ostrvu Martinik.\nZoran Milinković kaže da je za Srbe na francusko-holandskom ostrvu Sveti Martin sakupljena najneophodnija roba koja će u nedelju brodom biti poslata sa ostrva Gvadalup. Već u ponedeljak Srbi će moći da dobiju hranu.\nPrema najnovijim saznanjima koja ima Milinković, Srbi na Svetom Martinu su dobro.\n"Uspeo sam da kontaktiram više od 20 Srba preko grupe koja se zove 'Misija', koju smo kreirali specijalno za to, i svi su oni u redu", naglasio je Milinković.\nInače, svi naši ljudi nalaze se na južnoj, holandskoj strani Svetog Martina, gde teže stiže pomoć, pošto su oštećeni i aerodrom i luka.\n"Srbi su se stacionirali u nekoliko mesta, u grupama su. Najverovatnije ću moći da ih vidim kad proradi aerodrom i onda ćemo imati više inforamacija o svim Srbima i uopšte šta se desilo na Svetom Martinu", napomenuo je Milinković za Internet-portal RTS-a.\nSituacija je kritična nakon što je ostrvo opustošio uragan "Irma", priča Milinković jer avioni ne sleću na ostrvo pa se ne mogu snabdeti namirnicama i vodom .\n"Ostrvo je odsečeno od sveta, ima mnogo razbojnika koji upadaju u kuće. Žandarmerija koja se nalazi na Svetom Martinu, a ima ih oko 200, nije dovoljna da obezbedi sve objekte i privatne vile", ističe Milinković.\nNa karipskim ostrvima Sveti Martin i Sveti Vartolomej, koja je opustošio uragan "Irma", uspostavljena je struja za hitne potrebe i snabdevanje, saopštila je elektro-kompanija Francuske (EDF).\nDva ostrva ostala su potpuno bez struje u naletu razornog uragana "Irma", kategorije pet, najviše na skali za merenje jačine.


NATO: Novi hibridni napad Belorusije, šaljemo eksperte u Litvaniju\nSvet Autor:Beta26. avg. 202110:3111 komentara\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg ocenio je da je najnovija izbeglička kriza na granicama Belorusije sa baltičkim zemljama i Poljskom novi hibridni napad Belorusije i da NATO zato šalje u Litvaniju svoje eksperte.\n„To što vidimo na granici i kako beloruska vlada upotrebljava migrante kao instrument hibridnog napada to je jako uznemirujuće i pažljivo se time u NATO bavimo. Odlučili smo da pošaljemo na belorusko-litvansku granicu tim eksperata NATO. On treba da pomogne Litvaniji da se bori protiv te hibridne pretnje i da oceni na mestu situaciju“, kazao je Stoltenberg poljskom listu Žečpospolita.\nU međuvremenu kao i Litvanija i Poljska je u sredu počela da diže na granici sa Belorusijom ogradu visoku 2,5 metra kojom želi da spreči nelegalne prelaske izbeglica uglavnom iz Avganistana i Iraka da traže u Poljskoj azil.\nOgrada koja je vladu premijera Mateuša Moravjeckog inspirisala, slična onoj koju je u jeku izbegličke krize postavila na granici sa Srbijom Mađarska, biće postavljena na 180 km kopnene zelene granice sa Belorusijom, na kojoj je već provizorno razapeta bodljikava žica.\nU novoj anketi za televiziju Polsat 47,4 odsto Poljaka podržava odluku da se Poljska ogradi zidom i ne dozvoli otvaranje nove migracijske trase, kada izbeglice dolaze legalno u Belorusiju na turističku vizu, često avionima u Minsk i posle pokušavaju da pređu u Poljsku i tu zatraže azil a Belorusija od maja odbija da ih prima natrag po međunarodnim ugovorima o readmisiji koje je potpisala.\nVećina od 55 odsto anketiranih odbija da Poljska treba uopšte da prima izbeglice iako su i biskupi uticajne Poljske katoličke crkve u sredu apelovali na Poljake da je odbijanje pomoći izbeglicama i raspoloženje protiv njih potpuno suprotno učenju hrišćanstva.\nViše od dve nedelje u Poljskoj izaziva buru strasti tragedija grupe od 32 izbeglice iz Avganistana koji su ostali blizu Usnaža Gurnog zarobljeni bez jela i pijaće vode između dva kordona vojnika i graničara, poljskih koji ih ne puštaju u Poljsku, niti da podnesu zahtev za azil, i beloruskih koji im ne daju natrag u Belorusiju.\nPoljske vlasti ne puštaju ni humanitarne organizacije da im doture hranu, vodu, higijenske potrebe, šatore i ćebad, ni lekare, pravdajući to činjenicom da je grupa na beloruskoj teritoriji i umesto toga su poljske vlasti poslale konvoj pomoći koji je ostao blokiran na graničnom prelazu jer beloruske vlasti nisu dale dozvolu da uđe.\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu doneo je u sredu privremenu meru u kojoj je obavezao Poljsku i Letoniju, gde na granici sa Belorusijom logoruje grupa od 41 iračkog Kurda, da hitno dostave hranu, vodu i odeću izbeglicama koji su se našli kao taoci na granici i da im pruže neophodnu lekarsku pomoć.\nPrivremena mera koja važi do 15. septembra obavezuje Letoniju i Poljsku da prime zahteve za azil tih izbeglica na granici ali ne i da ih puste, pa čak ni privremeno, na svoju teritoriju, iako im to Evropski sud preporučuje.\nPremijer Mateuš Moravjecki optužio je nekoliko puta poslednjih dana beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka da pokušava kao odmazdu za sankcije Evropske unije da destabilizuje susede i otvori novu izbegličku trasu da bi u Poljsku i baltičke zemlje pohrlile desetine hiljada izbeglica iz Avganistana i azijskih zemalja, pošto bez problema mogu da dobiju beloruske turističke vize.\nMoravjecki je saopštio da je završena i evakuacija Poljaka i Avganistanaca sa porodicama koji su sarađivali sa poljskim vojnicima tokom misije u toj zemlji i sa humanitarnim organizacijama.\n„Poljski avionu su u 44 leta prebacili 1.100 osoba. U Poljsku smo evakuisali oko 900 ljudi iz Avganistana, među njima oko 300 žena i skoro 300 dece. Obezbedili smo im pomoć i u Poljskoj. Pomažemo svuda gde treba da pomognemo. Poljska ne ostavlja svoje prijatelje u nevolji“, kazao je danas premijer Moravjecki.\nPoslednji letovi u Varšavu iz Uzbekistana kuda su prebacivani vojnim avionima Poljaci, avganistanski prevodioci i saradnici iz Kabula planirani su za petak.


Incidenti u kojima je učestvovala Komunalna policija | Insajder\nPrema Zakonu i Odluci o komunalnoj policiji, komunalni policajci mogu upotrebiti sredstva prinude:\nsredstava za vezivanje.\nPrema Zakonu, "sredstva prinude primenjuju samo kad je to apsolutno nužno i u meri koja je neophodna za izvršenje zadataka bez nepotrebnih štetnih posledica".\nKomunalna policija u službi građana\nKrajem 2010. godine, svečano je obeležen početak rada Komunalne policije u Narodnoj Skupštini, uz prisustvo predstavnika vlasti.\nIako su nadležni najavljivali da će komunalna policija doprineti rešavanju komunalnih problema i menjati Srbiju nabolje, zbog nekoliko incidenata koji su se dogodili nedugo nakon početka rada ove službe, komunalci su brzo stekli imidž bahatih policajaca koji ne retko prekoračuju svoja ovlašćenja.\nJedna od prvih vesti koja je podstakla polemiku u javnosti o nadležnostima komunalne policije, bila je da je građanina Dragana Čimbaljevića, putnika bez karte, pretukao komunalni policajac jer je odbio da napusti vozilo.\nIako je zbog tog incidenta oktobra 2012. načelnica komunalne policije Gorjanu Obrenović podnela ostavku, sukobi komunalnih policajaca sa građanima su, prema izveštajima medija, nastavljeni, ali su snimke incidenata građani objavljivali i na internetu.\nNajčešći incidenti u prevozu i na uličnim tezgama, ali i sa novinarima\nOd oktobra 2012. do poslednjeg incidenta, kada je tokom rasprave sa komunalnim policajcima preminuo Vladan Marinković, zabeleženo je najmanje devet incidenata koji su uključivali neku vrstu primene sile.\nIncidenti su se uglavnom dešavali na pijacama, uličnim tezgama, u gradskom prevozu, ali je zabeležen I incident u Leskovcu kada su komunalni policajac i saobraćajni inspektor išamarili dvanaestogodišnjeg dečaka, tvrdeći posle incidenta da je "dečak zapravo napao njih".\nU martu 2015. zabeležen je incident kada su pripadnici Komunalne policije priveli aktiviste inicijative "Ne da(vi)mo Beograd", dok su ispred Gradske uprave delili glasilo te inicijative, iako su za to imali zvanično dobijenu dozvolu.\nDva incidenta koja su privukla dosta pažnje odnose na sprečavanje novinara da rade svoj posao, a oba incidenta dogodila su se na prostoru projekta “Beograd na vodi” .\nKrajem septembra ekipu "Istinomera" komunalni policajci su legitimisali bez navođenja pravnog osnova za to, pri čemu sup o oceni zaštitnika građana, nezakonito upotrebili fizičku silu da bi udaljili novinarsku ekipu i njihovog sagovornika, sprečivši ih u nameri da snime intervju u neposrednoj blizini restorana "Savanove".\nNakon manje od mesec dana, komunalni policajci oduzeli su fotoaparat novinarima portala "Krik" i obrisali snimke. Novinari su inače pokušali tom prilikom da postave pitanje gradonačelniku Siniši Malom.\nNakon ovog incidenta sa novinarskim ekipama "Krika i Istimomera" , reagovao je zaštitnik građana Saša Janković, koji je ustanovio da je bilo nepravilnog i nezakonitog postupanja od strane Komunalne policije i izneo 32 preporuke. U izveštaju Janković navodi i da je Ristić o incidentu sa KRIK-om izneo neistinite podatke, koji su u očiglednoj suprotnosti sa sadržajem snimkom tog događaja dostupnog javnosti. Zaštitnik građana je između ostalog preporučio smenu načelnika Komunalne policije Nikole Ristića.\nNakon toga, komunalna policija obavestila je Zaštitnika građana da je uvažila njegove preporuke i navela da će komunalna policija u budućem radu postupati isključivo u slučajevima propisanim zakonom, odnosno u slučajevima koji su u nadležnosti Komunalne policije.\nNakon odgovora komunalne policije, gradonačelnik Siniša Mali, izjavio je da načelnik Komunalne policije Nikola Ristić neće biti smenjen jer je komunalna policija reagovala na preporuke zaštitnika građana i izvinila se nakon incidenta.


filip mondeli preminuo od raka prijatelj sinise mihajlovica | Sport | Fudbal\nTUGA - PREMINUO ITALIJANSKI SPORTISTA, SINIŠIN VELIKI PRIJATELJ: Mihajlović ga bodrio do pobede, ali nije uspeo! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n30.04.2021. / 15:54\nBio je evropski šampion, ali nije uspeo da se oporavi od teške bolesti.\nTrener Siniša Mihajlović ostao je bez velikog prijatelja, italijanskog sportiste Filipa Mondelija (26) koji je preminuo od raka. Italijanski veslač, koji je svojoj zemlji doneo zlato sa Evropskog prvenstva pre tri godine, izgubio je bitku protiv raka kostiju.\nTokom njegove duge borbe, a bolest mu je otkrivena pre godinu dana, imao je podršku Siniše Mihajlovića, koji se nedavno izborio sa leukemijom.\nMihajlović i Mondeli postali su prijatelji tokom zajedničke borbe za život, a priča nekadašnjeg fudbalera Vojvodine i Crvene zvezde motivisala je Filipa da se bori. On je verovao da će, kao i Siniša, uspeti da pobedi opaku bolest.\nOd italijanskog veslača na društvenim mrežama opraštaju se brojni sportisti, fanovi i savezi u okviru koji se takmičio.


Osnovana Radna grupa za poglavlje 10 Informaciono društvo i mediji - EU Konvent\nHome Uncategorized Osnovana Radna grupa za poglavlje 10 Informaciono društvo i mediji\nOsnovana Radna grupa za poglavlje 10 Informaciono društvo i mediji\nU Narodnoj skupštini Republike Srbije, 17. jula 2014. godine osnovana Radna grupa Nacionalnog konventa o\nEvropskoj uniji za poglavlje 10 koje se odnosi na informaciono društvo i medije. Koordinator grupe i jedan od osnivača Nacionalnog konventa je Društvo za informatiku Srbije.\nGrupa će pratiti pregovarački proces i stepen usklađenosti zakonodavstva Republike Srbije sa pravnim tekovinama Evropske unije iz domena informacionog društva i medija koji čine tri celine: elektronske komunikacije, informaciono društvo i mediji.\nNa prvoj sednici Radne grupe NKEU za poglavlje, 10 učesnici su informisani o toku održanog bilateralnog sastanka skrininga održanog 10. i 11. jula u Briselu. Na osnovu izlaganja predstavnika pregovaračkog tima, moglo se videti da je naša regulativa u ovoj oblasti dobrim delom usaglašana sa pravnim okvirom u EU, ali i da nas očekuje dalji rad na osnovu dobijenih sugestija i direktiva EU koje se upravo pripremaju.\nUčesnici Radne grupe su izrazili interesovanje da se: dobiju i razmatraju izveštaji sa oba održana sastanka, organizuju grupni sastanci po pojedinim temama( eUprava, telekomunikacije, mediji i dr), olakša pristup poglavljima na sajtu NKEU i dr.\nNosilac pregovaračkog tima Republike Srbije za poglavlje 10 je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i njih su predstavljali gospođa dr Irini Relјin, savetnik Ministra za trgovinu, turizam i telekomunikacije i gospođica Adriana Minović, zamenik sekretara Pregovaračke grupe 10 Republike Srbije. U ime Ministarstva kulture i informisanja prisustvovao je gospodin Saša Mirković, državni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja i član Pregovaračke grupe 10 Republike Srbije, u domenu medija.\nZadatak radne grupe jeste da svojim stručnim predlozima, prilozima i preporukama pomogne Odboru za evropske integracije i Pregovaračkoj grupi 10 Republike Srbije da uspešno i efikasno sprovede pregovarački proces usklađivanja zakonodavstva Republike Srbije sa pravnim tekovinama Evropske unije.\nRadnu grupu Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji za poglavlje 10 čini preko 30 eminentnih stručnjaka iz domena informacionog društva i medija iz 45 organizacija civilnog društva.\nKoordinatori Radne grupe Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji za poglavlje 10 su Nikola Marković, predsednik Društva za informatiku Srbije i Saša M. Milašinović, član Upravnog odbora Društva za informatiku Srbije.


Si ističe podršku iskorenjivanju siromaštva i visokokvalitetnom razvoju - Kineski Radio Internacional\n2020-05-13 09:11:06 | CRI\nKineski predsednik Si Đinping pozvao je na napore da se prevaziđu negativni uticaji epidemije kovida 19 i učini veći napredak u visokokvalitetnoj transformaciji i razvoju, kako bi se osiguralo ostvarenje ciljeva iskorenjivanja siromaštva i izgradnja umereno prosperitetnog društva.\nSi je o tome govorio u severnoj provinciji Šansi, koju je posetio kako bi uvideo oporavak od pandemije koronavirusa, prenosi CGTN na svom sajtu.\nKako se epidemija u zemlji smanjuje, na vrhu agende kineskog predsednika su borba protiv siromaštva i ekonomski oporavak, podseća kineska televizija na engleskom jeziku.\nOsam meseci do kraja godine, kako se navodi, Kina je na tragu da ispuni cilj i potpuno ukine siromaštvo do kraja 2020.\nIstičući da se Šansi suočava sa problemom da je industrija uglja jedina koja drži provinciju, Si je apelovao da se napravi dugoročni strateški plan za novu transformaciju ka visokokvalitetnom razvoju što je pre moguće.\nTokom posete čeličani, Si je naglasio da su proizvodi i tehnologija temelj kompanije, i i rekao da se nada da će preduzeće uložiti dodatne napore u naučne i tehnološke inovacije.\nOn je istovremeno rekao preduzeću da nastavi sa jačanjem preventivnih i kontrolnih epidemioloških mera, kako bi se osigurala bezbednost proizvodnje.\nKineski predsednik je takođe posetio i reku Fenhe, gde je istakao važnost zaštite ekologije i prevenciju zagađenja, navodi CGTN.


IPA u Crnoj Gori\nObjavljeno: 13.05.2021. • 11:38 Autor: Ministarstvo finansija i socijalnog staranja\nKao zemlja kandidat za članstvo u Evropskoj uniji, Crna Gora je preuzela obaveze sprovođenja sveobuhvatnih reformi, koje bi trebalo da doprinesu boljem životnom standardu naših građana. U ispunjenju tog cilja, snažno smo posvećeni izgradnji stabilnih, demokratskih institucija, usklađivanju našeg zakonodavstva sa evropskim i njegovoj primjeni u oblastima kao što su vladavina prava, ekonomija, poljoprivreda, saobraćaj, životna sredina i druge. Na taj način, dostižemo evropske standarde u najvažnijim i nama strategijski prioritetnim društvenim oblastima.\nU tom procesu, IPA nam pruža dragocjenu podršku. Tokom prethodnog perioda, realizovani su izuzetno značajni projekti u okviru pojedinačnih programa IPA podrške. U tekstu koji slijedi uvjerićete se da su, realizacijom projekata Ipe u okviru političkih kriterijuma, crnogorske institucije vrijedno radile na jačanju svojih administrativnih kapaciteta, reformi pravosuđa i lokalne samouprave, kao i borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala. Zaštita i promocija ljudskih prava i sloboda, kao i pronalaženje održivih rješenja za izbjeglice i raseljena lica, bili su takođe predmet naše pažnje.\nKada je riječ o ekonomskim kriterijumima, projekti Ipe doprinijeli su poboljšanju saobraćajne infrastrukture i unapređenju sistema zaštite životne sredine. Velike koristi od realizacije projekata imale su opštine, jer su uložena sredstva korišćena za njihov ravnomjerniji razvoj i unapređenje poslovnog ambijenta. Izgrađeni su mehanizmi podrške smanjenju nezaposlenosti i sprovođenje aktivnih politika i mjera tržišta rada, a posebno se radilo na poboljšanju inkluzivnog obrazovanja, reformi socijalne i sistema dječije zaštite.\nSprovođenjem projekata Ipe čiji je vodeći cilj dostizanje evropskih standarda, Crna Gora je tokom proteklog perioda bila posvećena razvoju sektora poljoprivrede, unapređenju sistema javnih nabavki, zaštiti potrošača, informacionih sistema i digitalizaciji crnogorskih javnih emitera.\nPosebno važan segment Ipe predstavlja i prekogranična saradnja, putem koje je Crna Gora uspostavila čvrstu susjedsku saradnju u oblasti obrazovanja, kulture, sporta, turizma i zaštite životne sredine. Važno je istaći da je, uz pomoć Ipe, u prethodnom periodu pružena podrška razvoju civilnog društva, kao jednog od instrumenata za osnaživanje participativne demokratije na zapadnom Balkanu. Osim pretpristupne podrške, partnerstvo sa organizacijama civilnog društva ogleda se i u njihovom uključivanju u rad pregovaračkih tijela.\nVažno je takođe istaći da je Crna Gora samostalno upravljala sredstvima za III i IV komponentu iz finansijske perspektive IPA I, te da su raspoloživa sredstva iskorišćena za unapređenje saobraćajne infrastrukture, zaštitu životne sredine, sprovođenje aktivnih mjera zapošljavanja i socijalne inkluzije. Uz podršku Višekorisničkog IPA programa, sprovodili smo projekte koji imaju regionalni značaj i obuhvataju oblasti koje prevazilaze granice naše zemlje. U okviru ovog programa očekuje nas realizacija ciljeva regionalne stambene politike, kao i brojnih projekata u oblasti energetike, saobraćaja i zaštite životne sredine.\nKonačno, treba napomenuti da je od 2007. do 2013. putem projekata Ipe u Crnu Goru uloženo 235,7 miliona eura. Kroz novi okvir za pretpristupnu podršku Evropske unije za period 2014-2020, IPA II, Crnoj Gori će biti na raspolaganju 270,5 miliona eura što predstavlja uvećanje za 10 odsto u odnosu na prethodni finansijski period i dokaz uspješnosti dosadašnjeg rada i povjerenje EU prema Crnoj Gori.\nPeriod od 2007. do 2013., kada smo intenzivno radili na realizaciji projekata Ipe, predstavlja dragocjeno iskustvo, koje nam je pomoglo da u izgradimo kapacitete za pripremu i sprovođenje projekata. Do 2025. godine očekuje nas puno novih aktivnosti i inicijativa, koje će doprinijeti našoj uspješnijoj integraciji u zajednicu zemalja Evropske unije.


Grand Prix za kompaniju Mlekoprodukt - Bizlife.rs\n10:26 Beograd, 19/04/2018\nVeliko priznanje stiglo je za kampanju uvođenja Ile de France sireva na srpsko tržište\nGrand Prix u kategoriji inovativnih poslovnih rešenja, na takmičenju u organizaciji Francusko – srpske privredne komore, osvojila je kompanija Mlekoprodukt i to za kampanju uvođenja finih francuskih sireva Ile de France na srpsko tržište.\n„Uvođenje francuskih sireva na naše tržište predstavlja izazov za Mlekoprodukt jer srpski potrošač nema formiranu naviku da konzumira francuske sireve. Na srpskom tržištu broj sireva je prilično ograničen i mogu se naći uglavnom sveži, topljeni ili polutvrdi sirevi. Uvezli smo bri, kamember, kremasti koziji kozji sir i bri sa plavim plesnima, ali smo paraleno pokušali da potrošačima približimo francusku gastronomsku kulturu i edukujemo ih o upotrebi i konzumaciji delikatesnih sireva. Ideja je više nego uspela, potrošači su sjajno odreagovali i prihvatili proizvode, tako da sada već planiramo i sledeće korake. Priznanje koje smo dobili od Francusko – srpske privredne komore mnogo nam znači, jer potvrđuje da smo povukli pravi potez na tržištu“.\nMlekoprodukt je u cilju promocije kulture francuskih sireva u proteklom periodu organizovao niz aktivnosti, poput degustacija na mestima prodaje, nastavnih i zabavnih programa za najmlađe, degustacije jela pripremljenih na bazi francuskih sireva.\n„ Posebno smo ponosni što smo za program promocija uspeli u Srbiju da dovedemo i Rolana Bartelemija, najvećeg svetskog stručnjaka za sir, koji je na nizu događaja javnosti predstavio tajne francuskih delikatesa. U okviru promocija organizovali smo i događaje na kojima su Ile de France sireve sa vinima uparivali domaći vinski autoriteti poput Igora Lukovića. „\nGrand Prix za inovativno poslovno rešenje Mlekoproduktu je uručio predsednik Francusko-srpske privredne komore, Dragoljub Damljanović, na večeri koja je održana u utorak 17. aprila u Beogradu, uz prisustvo Ambasadora Francuske, Nj.E. Frederika Mondolinija, diplomatskog kora, uglednih privrednika i predstavnika francuskih kompanija u Srbiji. Iste večeri, Grand Prix nagrade dodeljene su i kompaniji Total u kategoriji društveno odgovornog poslovanja, kao i Adria media Grupi za medijsku kampanju „Stop nasilju“.\nDobitnici Grand Prix nagrada kandidovali su se za učešće na konkursu za međunarodni trofej koji dodeljuje Udruženje francuskih privrednih komora u inostranstvu, na Gala večeri u junu u Parizu.\nhrana vesti sirevi hedonizam grand prix mlekoprodukt francuski sirevi


"OVO JE NUKLEARNA EKSPLOZIJA" Zaharova: Demokratske vrednosti koje promoviše Zapad pretrpele su udarac | Najnovije vesti - Srbija danas\n14.01.2021. • 14:35 Srbija Danas/Sputnik International\nRusija ne odobrava ono što se dogodilo\nAmerički predsednik Donald Tramp je blokiran na svim glavnim platformama, uključujući Fejsbuk i Tviter, što je trajno suspendovalo njegov nalog, nakon pobune 6. januara na američkom Kapitolu u Vašingtonu kada je grupa predsednikovih pristalica upala u zgradu, sukobila se sa policijom i kada je oštećena imovina.\nPortparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova uporedila je u četvrtak zabrane objavljivanja postova američkog predsednika Donalda Trampa na društvenim mrežama sa "nuklearnom eksplozijom" u sajber-sektoru, ocenivši to "udarcem na demokratske vrednosti za koje Zapad tvrdi da poseduje".\n- Nedavno su sve glavne američke platforme društvenih mreža zabranile profile američkog predsednika. Da bi to učinili, nije bila potrebna sudska odluka ili barem mišljenje neke specijalizovane etičke agencije. Oni su samo isključili zvanične naloge sa milionima pratilaca. Čak i najodaniji partneri Sjedinjenih Država koji sigurno nemaju nežno osećanje prema Donaldu Trampu nisu mogli da tolerišu ovaj napad na zapadne vrednosti - napisala je Zaharova na Fejsbuku.\nDonald Tramp na putu za Alamo\nPrema rečima portparolke, ova odluka američkih onlajn platformi "može se uporediti sa nuklearnom eksplozijom u sajber sektoru, gde su posledice dramatičnije od samog uništavanja".\n- Demokratske vrednosti koje promoviše zapadna zajednica pretrpele su udarac - nastavila je Zaharova, ukazujući takođe na tekuću obnovu medijskog tržišta i veliku digitalnu migraciju.\nMarija Zaharova Donald Tramp društvene mreže gašenje naloga Tviter Fejsbuk


Predlog zakona o budžetu RS za 2021. godinu i Predlog izmena i dopuna Zakona o budžetskom sistemu\nDatum objave: 21-11-2020\nNa 7. sednici Vlade Republike Srbije od 20.11.2020. godine usvojeni su:\nPredlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu (sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za PIO za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan RFZO za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan NZS za 2021. godinu)\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, kao i\nFiskalna strategija za 2021. godinu sa projekcijama za 2022. i 2023. godinu.\nPredložene izmene i dopune Zakona o budžetskom sistemu, u najkraćem, odnose se na: povećanje plata zaposlenih kod korisnika budžetskih sredstava i korisnika sredstava OSO, zatim pravo, odnosno mogućnost novog zapošljavanja i dodatnog radnog angažovanja kod korisnika javnih sredstava, kao i utvrđivanje obima preuzimanja obaveza tj, mogućnosti preuzimanja obaveza samo do iznosa koji dospeva na plaćanje do kraja tekuće godine.\nTakođe, predloženo je produženje roka za uvođenje rodno odgovornog budžetiranja kod svih korisnika budžetskih sredstava do 2024. godine (umesto 2021. godine), kao i iskazivanje poreskih rashoda u opštem delu Zakona o budžetu Republike Srbije, počev od budžeta za 2022. godinu (umesto 2021. godinu).\nDanom stupanja na snagu predloženih izmena i dopuna ovog zakona prestaće da važi Uredba o dodatku na osnovnu platu zaposlenih u zdravstvenim ustanovama i određenih zaposlenih koji obavljaju poslove u oblasti zdravlja, odnosno zaštite zdravlja stanovništva Republike Srbije, odnosno lečenja i sprečavanja širenja epidemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-COV-2 ("Službeni glasnik RS", br. 48/2020 i 81/2020).\nO navedenim izmenama i dopunama zakona možete se opširnije informisati u elektronskoj bazi IPC i u narednom broju časopisa Budžet i Pravnik.


Iran pustio južnokorejski tanker zaplijenjen prije tri mjeseca\nBrod je sa svojim kapetanom i još 12 članova posade napustio iransku luku oko 6 sati ujutro prema iranskom vremenu.\nIranska Revolucionarna garda zaplijenila je brod Hankuk Chemi i njegovih 20 članova posade u iranskim teritorijalnim vodama (Reuters)\nIran je pustio južnokorejski tanker i njegovog kapetana, otprilike tri mjeseca nakon što su zaplijenjeni zbog navodnog onečišćenja naftom, saopćilo je u petak južnokorejsko ministarstvo vanjskih poslova, prenosi Hina.\nBrod je sa svojim kapetanom i još 12 članova posade napustio iransku luku oko 6 sati ujutro prema iranskom vremenu, saopćilo je ministarstvo.\nČlanovi posade pušteni su ranije, ali su ostali na brodu radi održavanja broda. Ministarstvo je saopćilo da su kapetan i članovi posade dobro.\nIranska Revolucionarna garda zaplijenila je brod Hankuk Chemi i njegovih 20 članova posade u iranskim teritorijalnim vodama 4. januara, tvrdeći da je brod kršio ekološka pravila.\nMjera Teherana na zamrznuta sredstva\nNo, spekulira se da je zapljena mjera odmazde Teherana zbog, kako smatra, nedostatka napora Seula da oslobodi oko sedam milijardi američkih dolara koje mu pripadaju, a koje se nalaze u južnokorejskim bankama zbog američkih sankcija.\nIran je rekao da je zapljena isključivo tehničko pitanje koje se treba riješiti u skladu sa sudskim postupcima. Puštanje se dogodilo usred nagađanja da su Seul i Teheran možda postigli napredak u rješavanju problema zaključanih sredstava.\nTe dvije zemlje vodile su konzultacije oko rješavanja pitanja zamrznutog novca, uključujući upotrebu švicarskog humanitarnog trgovinskog aranžmana, kojeg podržava SAD, kako bi se olakšao izvoz humanitarne robe u Iran.\nOd februara, kapetan i nekoliko članova posade ostali su na brodu nakon što su iranske vlasti objavile da će osloboditi sve mornare, osim kapetana radi upravljanja brodom.\nSAD i Iran pregovore u Beču nazvali konstruktivnim\nIndirektni pregovori su korak naprijed u pokušaju oživljavanja sorazuma o iranskom nuklearnom programu.\nIran od januara proizveo 55 kilograma obogaćenog urana\nUran obogaćen 20 posto smatra se visoko obogaćenim i veliki je korak ka nivou potrebnom za nuklearno oružje.\nState Department umanjio očekivanja od razgovora sa Iranom\nIz State Departmenta kažu da ne žele da požuruju sa ocjenama i očekivanjima u odnosu na to gdje se pregovori trenutno nalaze.


Interesovanje dece za sajtove za onlajn kupovinu u porastu - ITmagazin\nU poređenju sa istim periodom prošle godine, deca su sada sve aktivniji korisnici sajtova za e-trgovinu: njihovo interesovanje za onlajn kupovinu se više nego utrostručilo u poslednjih 12 meseci – od 2% do 9%.\nOvo su rezultati godišnjeg izveštaja kompanije Kaspersky o bezbednosti dece, koji je zasnovan na anonimnoj statistici proizvoda kompanije koji sadrže funkciju roditeljske kontrole.\nNalazi izveštaja pokazuju da, kao i odrasli, deca koriste prednosti onlajn kupovine i pretraživanja (a po nekad i sami obavljaju kupovinu) na način koji će verovatno postati jedini način kupovine u budućnosti. S obzirom na to, roditelji moraju svojoj deci da pruže dobre savete i podršku, kako bi bili sigurni da će imati pozitivno onlajn iskustvo – bez rizika od nenamernog deljenja ličnih i platnih informacija prevarantima, ili potencijalnog upadanja u zamke socijalnog inženjeringa ili aktivnosti koje dovode do gubitka novca. Zbog toga je veoma važno da su roditelji i ostali odrasli u porodici u toku sa ključnim promenama u ponašanju dece na internetu.\nStatistika ukazuje na činjenicu da je rastući interes za sajtove e-trgovine među mladima globalni trend, ipak obim zavisi od lokacije. Prema podacima iz izveštaja navedenim ispod, najveći udeo (i ujedno najveći rast) kada je reč o pretragama onlajn kupovine imaju Rusija i zemlje CIS zajednice (23%). Njih prate, sa značajnom procentualnom razlikom, ostale regije: Severna Amerika (15%), Evropa i Bliski Istok (11%), Azija i Latinska Amerika (9%).\nIako postoje očigledne regionalne razlike, najpretraživaniji maloprodajni sajtovi koje deca posećuju širom sveta su AliExpress, Amazon i Ebay. Interesovanje dece za kineske maloprodajne sajtove raste iz godine u godinu. Sajtovi sportske odeće (Nike, Adidas), elektronike (Apple, Samsung) i modnih brendova (Gucci, Vans, Supreme, Zara, Bershka) su najpretraživaniji među mladom potrošačkom populacijom.\nTreba napomenuti da onlajn pretraživanje robe, kao i posećivanje specifičnih maloprodajnih stranica ne implicira nužno i stvarno trošenje novca. Deca mogu samo gledati stvari koje žele ili praviti „listu želja” koju će podeliti sa prijateljima ili porodicom. Dakle, ova povećana pažnja dece ka onlajn kupovini ne treba biti protumačena kao potreba za zabranom takvih aktivnosti, već kao potreba da roditelji obrate pažnju na onlajn navike dece i da razgovaraju sa njima o mogućim rizicima i merama predostrožnosti dok uspostavljaju neka osnovna pravila.\n„Internet deci nudi dosta mogućnosti, i sada smo svedoci toga da deca postaju glavna ciljna grupa onlajn trgovaca. Bilo da troše novac ili ne, potrebni su im podrška i saveti roditelja koji mogu da im pomognu da slučajno ne naiđu na neprimereni sadržaj, izgube novac ili nepotrebno dele lične podatke. Dok postoje određene stvari koje softver roditeljske kontrole može da uradi, od vitalnog je značaja da su odrasli svesni toga šta njihova deca rade onlajn i da budu sigurni da raspolažu svim činjenicama kako bi to radili bezbedno. Ovo bi mogla biti savršena prilika za roditelje da provedu vreme sa svojom decom, kreirajući i deleći liste želja, a uporedo ih učeći bitnim stvarima i o tome kako internet funkcioniše”, komentariše Ana Larkina (Anna Larkina), viši analitičar veb sadržaja u kompaniji Kaspersky.\nPrethodni tekstFacebook će plaćati korisnicima koji dozvole praćenje\nSledeći tekstPomerena satnica Festivala Ukusa u Novom Sadu


Žene, mladost i „people power”: vodeća snaga u novoj deceniji\nU 2020. godinu i novu deceniju zagazili smo sa pozicije slabljenja demokratije i na Balkanu i u svetu. Freedomhouse Report za 2019. godinu zaključuje da postojeći problemi američke demokratije predstavljaju test za stabilnost ne samo ustavnog sistema ove zemlje, već ugrožavaju politička prava i slobode u čitavom svetu. Oni koji prate demokratske trendove nisu iznenađeni s obzirom na to da je ova regresija konstanta poslednje decenije 21. veka. Zbog toga, događaje koji su obeležili 2019. godinu u retrospektivi treba posmatrati hronološki, ne samo od januara do decembra, već u širem kontekstu globalnih dešavanja u poslednjoj deceniji.\nNada, i pokreti za slobodu i demokratiju, koji su obeležili početak prethodne decenije, ubrzo su potonuli u mračni talas ratova na Bliskom istoku i u globalnom porastu populizma pretvorili su se u osećaj bespomoćnosti i nemogućnosti da se stane na put ovom sunovratu. Uprkos tome, upravo su žene u 2019. godini uspele da se odupru nekim od ovih trendova i postignu uspehe koji su postavili temelje za drugačije tokove i, po svemu sudeći, ta dominacija će se nastaviti i u 2020. godini.\nJedan od ključnih momenata, čije će se posledice osetiti i u budućnosti, stigao je na samom kraju 2019. godine u vidu podizanja optužnice za smenu američkog predsednika Donalada Trampa zbog zloupotrebe položaja. Podignuta je nakon nekoliko meseci pritisaka i političkih potresa vezanih za njegov zahtev novoizabranom ukrajinskom predsedniku Zelenskom da iskopa prljavštine protiv Hantera Bajdena, sina predsedničkog kandidata i bivšeg američkog potpredsednika Džoa R. Bajdena, a sve u nameri da potencijalnog kandidata izbaci iz predsedničke trke. Donald Tramp je ucenio Ukrajinu prekidanjem vojne i druge pomoći od strane Sjedinjenih Država ukoliko ne pristane na saradnju, a istovremeno je učinio sve da prikrije zloupotrebu predsedničke pozicije. Čitav postupak oko podizanja optužnice i javnog sramoćenja aktuelnog američkog predsednika vodila je Nensi Pelosi, predsedavajuća Predstavničkog doma američkog parlamenta i prva žena u njegovoj istoriji na ovoj poziciji, što čitavoj drami daje još veću težinu. Predsednik Tramp je već godinama optuživan za seksualno zlostavljanje i ponižavanje žena (uključujući i sopstvenu suprugu Melaniju), te je ovaj rodni touche udvostručio značaj Pelosi kampanje.\nTrampova politika ne šteti samo njegovoj, već i drugim zemljama širom sveta. Početak prošle godine obeležen je povratkom „mirovnim” pregovorima sa Talibanima u Avganistanu koje je inicirala američka administracija. U januaru 2019. Trampov specijalni pregovarač postigao je okvirni mirovni sporazum sa talibanskim liderima, podržan od strane američkih diplomata zbog očekivanog doprinosa stabilnosti i unapređenju sigurnosti u toj zemlji i regionu. Međutim, ideja o učvršćivanju Talibana na vodećoj poziciji u Avganistanu izazvala je veliku zabrinutost među ženama u toj zemlji, prvenstveno zbog izvesnosti da će izgubiti rodna i ljudska prava koja su stekle neumornom borbom tokom protekle decenije. Demokratski principi ovog nestabilnog društva će biti olako žrtvovani da bi se omogućilo brzo povlačenje američkih trupa iz Avganistana, što bi predsedniku Trampu donelo poene u izbornoj kampanji 2020. godine. Uprkos velikoj pompi, pregovori koje je inicirala Trampova administracija nisu doneli mir Avganistanu, a duboko ukorenjena korupcija i dalje sprečava žene da se probiju na najvažnije političke i državne funkcije i onemogućava ih da ponude bilo kakvo alternativno rešenje.\nZa razliku od Avganistana i sličnih fragilnih država, u razvijenijim demokratijama 2019. je prošla u znaku žena koje su se na liderskim pozicijama uspešno nosile sa mnogim delikatnim situacijama. Jedan od vodećih primera je novozelandska premijerka Džasinda Ardern (39), čiji su zreli potezi ponudili sliku onoga što bi u novoj deceniji moglo da se dešava. Svet je 15. marta 2019. godine ostao zatečen terorističkim napadom na džamiju u Krajstčerču, u kojem je poginuo 51 musliman. Dva povezana teroristička napada bila su predvođena ultradesničarem Brentonom Tarantom, državljaninom Australije koji se izjašnjava kao pripadnik bele suprematije. Premijerka Džasinda Ardern je toplim i ljudskim pristupom uspela da umiri uzavrele strasti i povrati osećaj sigurnosti među građanima islamske veroispovesti. Nakon tragedije, usmerila se na reformu Zakona o nošenju oružja, koji je, svega nekoliko nedelja nakon napada, zabranio nošenje poluautomatskog oružja, a kao rezultat izmena i kampanje koja je usledila, državi je uručeno oko 20 000 komada ovog oružja koje je bilo u privatnim rukama. U nameri da modernizuje svoju zemlju, nekoliko meseci kasnije, odnosno u avgustu 2019, njena vlada je predložila izmenu zakona starog četiri decenije po kojem abortus više ne bi bio krivično delo. U Božićnoj čestitki Ardern se osvrnula na izuzetno tešku godinu i ponudila optimizam za dolazeću 2020. sa nadom da će svi pronaći svoj mir.\nNa drugom kraju sveta 2019. godina završila se dolaskom na vlast Sane Marin, koja je sa 34 godine pobedila na izborima i postala najmlađa premijerka na svetu i najmlađa osoba na mestu premijera Finske u istoriji ove zemlje. Marin, predsednica Socijaldemokratske partije, predvodi koaliciju sačinjenu od pet političkih partija, pozicioniranih levo od centra, i svaku od njih vode žene. Njen proboj na najvišu poziciju u zemlji je veliko priznanje i njenom siromašnom poreklu i činjenici da se osećala izolovano i nevidljivo kao devojčica jer je odrasla u porodici sa istopolnim partnerima. Ona se generacijski pridružila Džasindi Ardern i novopostavljenom ukrajinskom premijeru Olegu Gončaruku (35) koji je tu poziciju preuzeo u avgustu 2019. godine kao najmlađi premijer u istoriji Ukrajine. Ovi pomaci ukazuju na to da bi nova decenija mogla biti obeležena javnim istupanjem mlađih generacija i njihovom odlučnošću i hrabrošću u preuzimanju liderske pozicije što je rezultat globalnog odgovora na težnju ka pozitivnim promenama.\nU 2019. godini obeležena je i decenija „crnog” Tvitera koji će nastaviti da igra centralnu ulogu u unapređenju rasnog dijaloga. Ovaj trend je započeo 2010. godine kao društveni i kulturni fenomen koji je ubrzo postao neophodan. Aktivnosti su se fokusirale na promociju trendova kao što je pokret Black Lives Matter koji je omogućio javno profilisanje i jačanje značaja afroameričke kulture u Americi i u svetu. Black Twitter je teško definisati, ali je možda najbolju ilustraciju ponudio profesor Andre Brock nazivajući ga jednim od „prvih prostora koji je omogućio belcima da steknu uvid u kreativnost crnih prilikom prilagođavanja diskursu i načinu korišćenja tehnologije koja originalno nije kreirana za nas crne ljude”. Od momenta formiranja, pokret se uhvatio u koštac sa globalnim problemima i stereotipima, kritikujući svetski poznate ličnosti ili brendove, ali ne samo na rasnoj osnovi, već i zbog promovisanja loših vrednosti uopšte. Korišćenjem kratke pisane poruke na Tviteru razvio se moćni mehanizam za preispitivanje svake društvene pojave koja ima tendenciju da šteti stabilnosti, građanskim slobodama i demokratiji. Black Twitter je postao novi način testiranja stvarnosti ljudi svih boja kože. Za mnoge mlade koji se protive populizmu i njegovoj ograničenosti bitan je svaki digitalni outlet koji im daje glas i mogućnost artikulisanja buntovničkog odbijanja nedoslednosti, izveštačenosti i laži.\nDrugi masovni društveni pokreti zaokružili su kraj prethodne decenije u sinergizmu. Čile prolazi kroz fazu burnih protesta kakvi nisu viđeni od vladavine Pinočeovog režima i njegovog pada 1990. godine. Proteste je u oktobru inicirala odluka vlade da podigne cene transporta metroom za studente, što je mladu generaciju isteralo na ulicu. Ubrzo je ova, prvenstveno društveno-ekonomska pobuna, dobila mnogo dublji značaj okrećući se ka ukorenjenoj kulturi seksualnog nasilja nad ženama i principu sramoćenja žrtava. Pobuna protiv ovakvog tretmana žena je artikulisana putem feminističke pesme ‚Un Violador en Tu Camino’, koja je za svega nekoliko dana postala viralna na globalnom nivou. Feministkinje u Čileu i globalno su izrazile bes, ogorčenost, ali i spremnost da se suprotstave, optužujući sopstvenu državu da je glavni vinovnik i izvršitelj nasilja pocrtavajući slogan „Nije moja krivica”, a koji se povezuje sa Me Too pokretom. Ovaj čilenaski pokret istovremeno je poziv za promenu društvenih normi sa kojim su ove hrabre žene umarširale u 2020. godinu.\nProšla godina obeležena je i nastavkom građanskih protesta u Srbiji. Direktan povod je bio napad na Borka Stefanovića u decembru 2018. godine, ali se cilj protesta brzo proširio i promenio ime u „1 od 5 miliona”. Nezadovoljni stanjem u državi, građani su svake subote izlazili na ulice gradova Srbije zahtevajući slobodu medija i fer izbore. Iako su se zahtevi demonstranata menjali, suština je ostala ukorenjena u nezadovoljstvu postojećim stanjem i traženjem načina da se ono promeni. Trenutno je teško predvideti da li će protesti povratiti masovnost u 2020. godini, ali je izvesna namera velikog broja građana, pogotovo mladih generacija, u Srbiji i na Balkanu, da nastave da brane demokratiju na ulicama i na izborima.\nGodina 2019. je nagovestila da se svet menja, da mlađe generacije dolaze i da ih nije strah od preuzimanja odgovornosti. Poslednja decenija je donela mnoga razočaranja, ali je istovremeno uspela da generiše veliku snagu koju definišemo kao „people power”. Destrukcija, nedoslednost, populizam i klimatske promene, kao glavni oblici krize kapitalizma i demokratije, doveli su do gubljenja iluzija o tome u kakvom svetu živimo, ali istovremeno i do namere da ga u novoj deceniji preuredimo i učinimo boljim na svim poljima, počevši od prvog dana 2020.\n#2019 #IGRANKA DEMOKRATIJA #MARIKA DJOLAI #žENE I POLITIKA


Grčić: I pored poplave, trafo u Borči je bio pod naponom\nTanjug 19. jula 2019. 13:39\nBEOGRAD – Trafostanica u Borči, na uglu ulica 27.marta i Valjevskog odreda, bila je jedna od ugroženih u vreme poplava na levoj obali Dunava krajem juna, a v.d. direktora Elektroprivrede Srbije Milorad Grčić kaže da je i pored toga trafostanica sve to vreme bila pod naponom.\nTehnički kanali unutar trafostanice i dalje su puni vode, a Grčić kaže da je to posledica delom podzemnih voda, delom zakrčenih kanala koji nisu na vreme čišćeni.\nOn je danas sa zamenikom gradonačelnika Beograda Goranom Vesiće obišao tu trafostanicu za koju kaže da je veoma važna za napajanje Borčana električnom energijom.\n„Ona je bila veoma ugrožena u momentu poplave. Zaista, zahvaljujući ljudima koji rade u Distribuciju ova trafostanica je maltene non-stop bila pod naponom, priliv vode je bio značajan, ali ljudi su uspeli da održe nivo vode do kote koja nije zahtevala isključenje trafoa. Trafostanica je ostala pod naponom sve vreme“, rekao je Grčić novinarima.\nNaveo je da je sada počeo njen remont koji podrazumeva kompletno čišćenje, podmazivanje i zamenu nekih delova.\n„Nažalost, ovde nema kanalizacije, ovde se koriste septičke jame. Spas za Borču jeste projekat koji je predsednik države obećao, a zove se kanalizacija kompletne leve obale Dunava. To je spas za sve naše trafostanice, i za egzistenciju i život svih ljudi ovde“, rekao je Grčić.\nTek tada će, kaže, moći sa sigurnošću da se naprave i drenažni kanali. „Uradićemo ih odmah čim se krene sa čišćenjem kanala za odvodnjavanje. Međutim, strašan je pritisak i priliv podzemnih voda i veoma je teško održati sve trafore na suvom“, rekao je Grčić i naveo da je Borča pre 20 godina imala 20.000 brojila, a danas ima 40.000 elektro brojila na mreži.\n„Moramo se sve više baviti Borčom u budućnosti“, poručio je Grčić.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić rekao je da je danas došao u Borču sa rukovodstvom EPS-a da zahvali za veliki posao tokom nesreće koja je pogodila levu obalu Dunava kada je palo 104 litra vode za 45 minuta po metru kvadratnom.\n„Za svo to vreme građani leve obale Dunava maltene nijednog trenutka nisu bili bez struje i to samo zahvaljući hrabrim ljudima koji su bili u trafostanicama koje su takođe bile potopljene. Voda je dobar provodnik i rizikovali su i svoju bezbednost i živote kako bi građani imali snabdevanje strujom. Hvala im na tome, zaista rade veliki posao“, poručio je Vesić.\nNaveo je da je i danas u trafostanicama u Borči nivo podzemnih voda i dalje visok, ali ne onoliki koliki je bio tokom poplava.\n„Kada je predsednik Republike najavio da ćemo uraditi kanalizaciju, to nije važno samo za građane, već je važno i za funkcionisanje elektro sistema“, rekao je Vesić.\nNaveo je da će početkom avgusta početi čišćenje 179 kilometara kanala u naseljenom delu leve obale Dunava, za šta je Vlada Srbije odvojla dva i po miliona evra.\nBiće, kaže, Vesić, uklonjeno sve sa kanala što je nelegalno izgrađeno, a u buduće, svako ko pokuša da bilo šta izgradi na kanalu, biće sankcionisan u skladu sa zakonom.\n„Do kraja godine ćemo uraditi revitalizaciju crpne stanice Reva koja je važna da bi iz kanala mogla da izvuče više vode i to će biti gotovo do kraja godine. Izgradnja kanalizacije će početi već početkom proleća, a dobili smo grant od Evropske investicione banke, počeli smo projektovanje kanalizacije, već radimo njene delove“, rekao je Vesić.\nRešavanje problema kanalizacije na levoj obali Dunava, kako je naveo Vesić, važno je za građane, za EPS, za privredu i za one koji grade, a konačno, izgradnja fekalne kanalizacije i čišćenje kanala definitvno će rešiti najveći problem na levoj obali Dunava na kojoj, kako se procenjuje, živi između 120.000 i 150.000 ljudi.\n„Bavimo se levom obalom Dunava i rešavamo probleme građana kako ovde, tako i u drugim delovima Beograda“, poručio je Vesić.\nNaveo je da su građani na levoj obali Dunava za vreme poplave imali struju i to se nije desilo samo do sebe, nego su ljudi iz EPS-a maltene rizikovali živote i čine sve da i u uslovima kada su i dalje visoke podzemne vode u trafostanicama imaju revodno snabdevanje strujom.\nGrčić je rekao da rad u trafostanici koja je pod naponom podrazumeva visok nivo iskustva, ali i istakao da su ljudi iz EPS imali i jak motiv i uspeli su da saniraju posledice poplava i održe napone u trafostanicama.


Patrijarh koji se oslanjao na „bliske veze“ sa Vučićem | Izbor iz štampe | DW | 21.11.2020\nPatrijarh će biti sahranjen u nedelju\nBerlinski Tagescajtung piše da je predsednik Aleksandar Vučić na Instagramu prvi preneo vest o smrti patrijarha – pre Crkve.\n„Čak i unutar Crkve je Irinej kritikovan zbog 'previše tesnih' veza sa autoritarnim predsednikom. Jednom je patrijarh izjavio da se Vučić 'kao lav' bori za Kosovo i odlikovao ga je najvišim crkvenim Ordenom Svetog Save. Irinej je pre godinu dana osudio masovne građanske proteste protiv Vučićeve svevlasti i glajhšaltovanja medija“, piše dopisnik lista iz Beograda.\n„Zauzvrat se Crkva radovala finansijskoj podršci države, recimo pri izgradnji Hrama Svetog Save, čije monumentalne dimenzije dominiraju centrom Beograda. Kritičari 'previše svetovne' politike patrijarha smatraju da se u Irinejevo nasleđe ubraja i povezanost sa Vučićevim režimom, što bi moglo imati uticaja na izbor novog patrijarha“, dodaje Tagescajtung.\nFrankfurter algemajne cajtung piše da su 2010, kada je Irinej izabran za patrijarha, postojale nade da će se pokazati kao reformator jer je „važio za umerenog kandidata među delom do srži reakcionarnim vladikama“. Postavljalo se pitanje da li će „raskrstiti sa zloupotrebom funkcija i korupciju u svojoj instituciji, da li će možda dozvoliti da se ispita umešanost delova Crkve u ratne zločine devedesetih?“\n„Irinej se nije pokazao kao reformator. Politički se oslanjao na bliskost sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem“, dodaje frankfurtski list. „Kada je patrijarh predsedniku u oktobru 2019. dodelio najviši crkveni orden, to je dovelo do otvorenog protesta dela vladika koji optužuju Vučića da planira 'veleizdaju' Srbije jer navodno hoće da prizna nezavisnost Kosova.“\nBečki list Standard prenosi da je patrijarh Irinej bio na sahrani mitropolita Amfilohija koji je takođe umro od posledica korone. Na toj sahrani „skoro uopšte nisu poštovane higijenske mere“, piše list, dodajući da je „moguće da se Irinej zarazio još pre te sahrane“.\nList dodaje da će patrijarh u nedelju biti sahranjen u kripti Hrama Svetog Save.\nKljučne reči patijarh, Irinej, smrt, korona, Srbija, štampa, Aleksandar Vučić, sahrana\nTrajni link https://p.dw.com/p/3ldvc


Izvor: SandzakPress.net, 23.Nov.2019, 13:22\nU organizaciji Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo održano javno slušanje na temu: Obrazovanje na jezicima nacionalnih manjina. Raduje što se ovakav događaj održava u Domu Narodne skupštine u prisustvu i narodnih poslanika koji su, kako se čulo, i zaduženi da donose Zakone i njihove dopune. Narodna skupština pokazuje sposobnost, kaže predsjednik Odbora akademik Muamer Zukorlić, kapacitet da čuje stavove, mišljenja svih legitimnih predstavnika nacionalnih >> Pročitaj celu vest na sajtu SandzakPress.net << zajednica. Iznoseći svoje stavove predstavnicima nacionalnih manjina priključili su se i predstavnici Srpske akademije nauka i umjetnosti (SANU) koji pitaju ima li potrebe da se u Srbiji proizvode tumači za bosanski jezik, prevodioci kao i udžbenici. Akademik Zukorlić pozvao je dr. Fehratovića, kao rukovodica departmana za bosanski jezik, da pozove predstavnike akademske zajednice i u SANU i organizira na Internacionalnom univerzitetu naučnu konferenciju uz ozbiljne referate u akademskoj atmosferi. Zbog intervenciju SANU-a na štetu bošnjačkog naroda ističe da roditelji bošnjačke djece cijepaju pojedine stranice jer ne mogu objasniti svojoj djeci da pojedine konstatacije poput praznika ne pripadaju tom narodu. Milan Pašić, pomoćnik ministra za predškolsko i osnovno obrazovanje i vaspitanje ističe da su sve nacionalne manjine podjednake i da je cilj sve izazove zajednički riješiti. Udžbenici kao ključna riječ današnjeg susreta nisu ističe Pašić jedino sredstvo nastave, poručuje da su plan i program nastave i učenja ključni. Poziva kada budu rasprave za samu strategiju o obrazovanju da svi uzmu učešće i nacionalni savjeti naprave svoje strategije što vi doprinijelo unaprijeđenju saradnje i rješavanju problema te da zajednički budu partneri s Ministarstvom kako bi čitav sistem obrazovanja bio na zadovoljstvo svih. Inače, Odbor će kaže akademik Zukorlić, imati sluha za sve inicijative i probleme a pažljivo će razmotriti sve probleme i sugestije i nastojati ih u saradnji s nadležnim institucijama riješiti. Ukazao na problem sa bošnjačkom nacionalom zajednicom. – Kroz historiju je jasno da se prava ne nude već ih treba znati uzeti. Danas su od pet narodnih poslanika Bošnjaka, prisutna samo dva. Za mene je bolna činjenica da mi kao Bošnjaci u narodnoj Skupštini nismo imali kapaciteta, snage i svijesti da se saglasimo oko ključnih pitanja koja su važna za bošnjačku nacionalnu zajednicu, nego su preovladali partikularni interesi. Boli odsustvo predstavnika BNV-a pogotovo što su upropastili u Sandžaku obrazovanje na bosanskom jeziku a zbog loše organizacije sve je manje djece na nastavi na bosanskom jeziku. Akademik Zukorlić je predstavnike Odbora za standardizacije srpskog jezika zamolio da promijene odnos prema nacionalno manjinama jer ih umnogome ugrožavaju. Mogućnosti su ogromne, samo je kaže neophodno više inicijative. Uz odsustvo predstavnika BNV u Skupštini nisu bili predstavnici albanske nacionalne manjine dok su sve ostale iznijele probleme s kojima se suočavaju. Javnom slušaju prisustvovali su predstavnici OSCE-a, nevladinih organizacija a prisutnima se obratila Anamarija Viček državni sekretar u Ministarstvu prosvjete kao i Brankica Janković povjerenica za zaštitu ravnopravnosti koja je najavila susret u januaru i februaru iduće godine gdje će se kroz Instituciju povjerenika za zaštiti ravnopravnosti i mehanizme unaprijediti zajednički odnos.\nDr. Fehratović predložio mjere kojim bi unaprijedila nastava na bosanskom jeziku\nIzvor: SandzakPress.net, 23.Nov.2019\nU Narodnoj skupštini, gdje može da se rješava problem i otvaraju sva pitanja nije bilo predstavnika Bošnjačkog nacionalnog vijeća tokom Javnog slušanje na temi: Obrazovanje na jezicima nacionalnih manjina, u organizaciji Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo...


Raspisani predsjednički izbori u Srbiji za 2. april – dijalogin.tv\nRaspisani predsjednički izbori u Srbiji za 2. april\nPredsjednica Skupštine Srbije Maja Gojković raspisala je danas predsjedničke izbore za 2. april.\nGojkovićeva je pozvala građane da 2. aprila izađu na izbore i svojim glasom odluče ko će biti predsjednik Srbije u narednom mandatu, te da pažljivo prate izborne kampanje i da svojim glasom ocijene na prvom mestu predsjednički program jer su oni od izuzetne važnosti za dalju budućnost Srbije i stabilnost države.\n„Želim im da izaberu najboljeg kandidata koji će ozbiljno i odgovorno sarađivati sa Vladom Srbije i koji će zajedno s njom da se bori za očuvanje stabilnosti, političke i ekonomske stabilnosti države koja je do sada postignuta, kao i za slobodu, nezavisnost i suverenitet“, rekla je Gojkovićeva, prenosi Tanjug.\nZa predsjednika Srbije bit će izabran kandidat koji dobije većinu glasova birača koji su glasali.\nKandidature su najavila i dva državljanina Srbije iz SAD, Danijela Sremac, koja kaže da je i član Republikanske stranke novog američkog predsjednika Donalda Trumpa i Vladimir Rajčić, koji je u javnosti dospio kao čovjek koji je za jedan srbijanski sedmičnik osigurao intervju sa Trampom, a autentičnost tog intervjuu kasnije je demantirao Trumpov izborni štab, navodi Tanjug.\nŠešelj: SRS počinje kampanju ometanjem Federike Mogerini


Ove nedelje registracija još jedne ruske vakcine protiv korone - 13.10.2020, Sputnik Srbija\nDve ruske vakcine protiv virusa korona prolaze kroz klinička ispitivanja, a planirano je da jedna od njih bude registrovana ove nedelje, izjavio je ministar... 13.10.2020, Sputnik Srbija\n11:31 13.10.2020 (Osveženo: 11:32 13.10.2020)\n„Danas se na kliničkim ispitivanjima nalaze već dve ruske vakcine, a jedna vakcina je registrovana. Planiramo da ove nedelje bude registrovana i jedna od vakcina koja prolazi kroz klinička ispitivanja, kao i da počne da se proizvodi, rekao je Muraško na konferenciji „Pandemija 2020: Izazovi, odluke i posledice“.\nRanije je pres-služba ruske agencije za fitosanitarni nadzor (Rospotrebnadzor) saopštila da se registracija vakcine protiv kovida 19, koju je razvio centar „Vektor“, očekuje 15. oktobra.\nPodsetimo, Federalni institut za industrijsku svojinu Rusije odobrio je 30. septembra državnom Naučnom centru za virologiju i biotehnologiju „Vektor“ patent za vakcinu protiv virusa korona.\nMinistarstvo zdravlja Rusije registrovalo je u avgustu prvu na svetu vakcinu za prevenciju nove koronavirusne infekcije kovid 19, koju je razvio Naučni institut „Gamaleja“ zajedno sa ruskim Fondom za direktne investicije. S tim u vezi, direktor Ruskog fonda Kiril Dmitrijev izjavio je u ponedeljak da bi široka primena ruske vakcine protiv korone „Sputnjik V“ mogla da počne krajem oktobra, početkom novembra.


Prevod sa srpskog na arapski jezik sa ili bez overe sudskog tumača\nPrevod sa srpskog na arapski jezik: sa ili bez overe sudskog tumača\nKod prevoda sa srpskod na arapski jezik, u poslednje 3 godine ne postoji oblast u kojoj se ne rade prevodi (dokumentacija, sadržaji…), kako za fizička tako i za pravna lica.\nTakođe, interesantna činjenica je i to da je u slučaju prevoda sa srpskog na arapski jezik, usluga sudskog tumača ključna pošto sam dokument koji je “samo” preveden sa srpskog na arapski jezik bez overe kod sudskog tumača, u zakonskom smislu nema nikakvu vrednost.\nTipovi prevoda sa srpskog na arapski jezik\nA sa aspekta poslovnog prevoda sa srpskog na arapski jezik godinama unazad prevodimo:\nTakođe, na zahtev kijenata, uspešno prevodimo sa srpskog jezika na arapski i diplome i dodatke diplomi, svedočanstva, kao i razna tipova uverenja. Osim navedenih usluga, pružamo i usluge prevoda diplomskih i seminarskih radova, kao i prevode naučnih i stručnih objava radova.\nSudski tumač kod prevoda sa srpskog na arapski jezik: obavezan ili ne?\nJedna od ključnih informacija za svakog pojedinca ili kompaniju koja ima potrebu za prevodom bilo kog dokumenta sa srpskog na arapski jezik jeste i to da je neophodno da i sam prevedeni dokument bude overen pečatom sudskog tumača koji je i zvanično ovlašćen od strane nadležnih državnih institucija za obavljanje ovog posla.\nBGprevodi u sklopu svoje usluge prevođenja sa srpskog na arapski jezik svojim klijentima obezbeđuje i usluge overe dokumenata kod sudskog tumača. Na ovaj način rada sam dokument postaje i zakonski punovažan u svakom smislu.\nJedini potreban preduslov za izvršenje ovog tipa usluge je da sam klijent donese original na uvid, kako bi se sudski tumač, nakon prevoda sa srpskog na arapski, uverio da prevod nije izmenio suštinu originala.\nŽelite da saznate koliko bi koštao vaš prevod sa srpskog na arapski jezik?


"Da ne verujem u ono što radim, sam bih dao ostavku", rekao je Ðilas Tanjugu i ocenio da u DS "danas imate situaciju koju nikada niste imali".\nPrema njegovim reèima, neke dnevne novine kao na traci, iz èasa u èas, izveštavaju o tome koliko mu odbora uskraæuje podršku, ali je naveo da DS ima 180 opštinskih odbora, pa æe se na sednici Glavnog odbora videti od koliko odbora æe dobiti podršku.\n"Drago mi je da me podržavaju odbori DS iz velikih gradova, gde živi najviše ljudi, kakav je Novi Sad", istakao je Ðilas, koji je u Paraæinu bio u redovnoj poseti opštinskom odboru.\n"Najveæi problem su oni ljudi koji kažu: aha, sada æe parlamentarni izbori, mi smo sada poslanici, mi smo nešto, a kada Ðilas nametne kriterijume da samo uspešni to mogu biti, mi to nikada neæemo postati. Šta æemo onda mi koji nemamo nikakav posao osim politike? I sada hajde da raspustimo DS, uz podršku dobrog dela medija, pa se raduju tom broju, da li je 22 ili 26 (odbora protiv). Meni je sve jasno, nadam se i da je veæini ljudi sve jasno", zakljuèio je Ðilas.\n"Ja zaista verujem da DS treba da ima suprotan stav od onoga što radi vlast poslednjih godinu dana. Jesam da se hapse kriminalci, ali ne da budu samo iz DS, èovek je ili pošten ili nije, to nema veze sa partijskom pripadnošæu", rekao je on.\nÐilas je pre dva dana izjavio da oèekuje da æe on i njegova politika na sednici GO DS-a 18. januara dobiti podršku.\nDemokrate o Ðilasu: 29 odbora za odlazak lidera\nPredsednik Politièkog saveta DS-a Dragoljub Miæunoviæ izjavio je da Demokratska stranka ne pripada ni Draganu Ðilasu, ni Borisu Tadiæu, veæ èlanovima i biraèima DS-a i još šire graðanima demokratske Srbije.\nU Demokratskoj stranci nastavlja se izjašnjavanje opštinskih odbora i do sada je 29 zatražilo ostavku lidera stranke Dragana Ðilasa.\n"Da ne verujem u ono što radim, sam bih dao ostavku", rekao je Ðilas Tanjugu i ocenio da u DS "danas imate situaciju koju nikada niste imali", kao i da mu je drago što ga, kako je rekao, podržavaju odbori iz velikih gradova.\nPrema spisku, u koji je Tanjug imao uvid, ostavku aktuelnog lidera demokrata zatražili su opštinski odbori Vraèara, Srbobrana, Zemuna, Svilajnca, Subotice, Aleksinca, Vranjske Banje, Koceljeve, Despotovca, Prokuplja, Bogatiæa, Arilja, Bosilegrada, Vlasotinca, Obiliæa, Æiæevca, Leposaviæa, Æuprije, Seènja, Lebana i Mesni odbor Novo naselje, koji je deo Gradskog odbora Novog Sada.\nU toku dana njima su se pridružili i odbori u Surdulici, Preševu, Bujanovcu, Bojniku, Klini, Rekovcu, Kikindi i Žitištu.\nPredsednik Pokrajinskog odbora DS za Vojvodinu Miroslav Vasin je Tanjugu rekao da je njegov matièni Mesni odbor u Novom naselju podržao zahtev za smenu Ðilasa, ali i ukazao da taj odbor ima 90 èlanova i da se od 35 prisutnih za takav predlog izjasnio 21 èlan.\nZbog èinjenice da je sastanku prisustvovala tek treæina èlanova, dodao je on, postavlja se pitanje relevantnosti takve odluke.\nU stranci kažu da se izjašnavanje odbora nastavlja, a da su opštinski odbori Starog grada i Zvezdare ranije najavili da neæe tražiti ostavku predsednika stranke, kao i opštinski odbor Gornjeg Milanovca, koji je ranije danas jednoglasno podržao aktuelnog predsednika stanke.\nDemokrate u Gornjem Milanovcu smatraju da bilo kakvo unutarstranaèko nadmetanje u ovom momentu može da nanese štetu DS, navedeno je u današnjem saopštenju, a isti stav ima i predsednik Opštinskog odbora DS u Smederevskoj Palanci Radoslav Milojièiæ, koji smatra da bi unutarstranaèki izbori pre beogradskih i eventualnih vanrednih parlamentarnih naneli štetu stranci i da je potrebno "tražiti treæi put".\nPredrag Stojkoviæ, èlan predsedništva DS i predsednik Okružnog odbora DS za Južno Kosovo i Metohiju, sinoæ je demantovao navode nekih medija da su odlazak lidera stranke tražili i opštinski odbori u Lipljanu i Graèanici.\nOvi odbori uopšte ne postoje više od godinu dana, u njima nema èak ni poverenika, naveo je Stojkoviæ u saopštenju.\nKako je Tanjugu reèeno iz više izvora u stranci, opštinski odbori su pokrenuli seriju izjašnjavanja, nezadovoljni sve lošijim izbornim rezultatima DS na lokalu, kao i odlukom Ðilasa da sam sastavi listu kandidata za gradske izbore, dakle bez konsultovanja Gradskog odbora Beograda i svih opštinskih odbora.\nSednica Glavnog odbora stranke zakazana je za 18. januar i biæe održana u Novom Sadu, kada se oèekuje i rasplet unutarstranaèke situacije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Tenis :: Nadal: Emotivna pobjeda / print=true\nVELIKI POVRATAK 18. 03. 2013. 10:56 >> 10:45 2\nNadal: Emotivna pobjeda\nNakon trijumfa na Mastersu u Indijan Velsu Rafael Nadal je rekao da je sumnjao da će ponovo moći da se vrati na vrh, ali da je sada i sam sebi dokazao da može.\n„Ovo je definitivno veoma emotivna pobjeda. Tokom sedmomjesečne pauze se svašta desilo. Bilo je zaista teških trenutaka, sumnjao sam u sebe, ali sam sada dokazao i sam sebi neke stvari“, rekao je Nadal.\nNadal se prije mjesec vratio na teren nakon sedmomjesečne pauze zbog povrede koljena, zbog koje nije igrao još od kraja juna i poraza u drugom kolu Vimbldona.\n„Fantastično sam ušao u meč, ali je onda Del Potro počeo da igra mnogo agresivnije. Mislim da sam prerano pokušao da promjenim svoju igru protiv njegovog forhenda. Igrao sam previše agresivno za svoju igru. Kada sam se umirio počeo sam da igram bolje i sporije, ali moje kretanje na terenu je bilo nevjerovatno. Od tada sam odigrao fantastičan meč“, istakao je Nadal, koji će ipak propuštiti naredni turnir Masters serije koji za nekoliko dana počinje u Majamiju.\nNadal je, trijumfom u Indijan Velsu, preskočio Ferera na ATP listi i sada zauzima 4. mjesto.


Neophodne investicije u elektroenergetski sektor | Energetski portal Srbije\nNeophodne investicije u elektroenergetski sektor\n28.11. 2014 Srbija\nMinistar rudarstva i energetike gospodin Aleksandar Antić na Međunarodnoj konferenciji „Balkanske strujne veze“ izjavio je da će „Elektroprivreda Srbije“ do 2016. godine biti transformisana u moderno organizovanu grupaciju koja će biti sastavljena iz distribucije, snabdevanja i proizvodnje električne energije. Takođe je istakao da Vlada Republike Srbije smatra da ova kompanija mora da ostane u većinskom državnom vlasništvu.\nGeneralni direktor „Elektroprivrede Srbije“ gospodin Aleksandar Obradović dodao je da je potrebna korporatizacija, promena statuta i osnovnih akata firme kako bi ona postala efikasnija i profitabilnija. On je dodao i da postoji velika potreba za investicijama u elektroenergetski sektor.\nPredstavnik Agencije za energetiku Republike Srbije gospođa Ljiljana Hadžibabić izjavila je da je potrebno da cena električne energije bude tržišna kako bi „Elektroprivreda Srbije“ bila u punom kapacitetu.\nŠef Odeljenja za elektroenergetiku u Sekretarijatu Energetske zajednice Jugoistočne Evrope gospodin Simon Uzunov istakao je da ovaj region mora da funkcioniše kao jedinstveno regionalno tržište u okviru Evrope. On je dodao da su neki od problema slaba naplata, neusaglašenost razvojnih planova lokalnih samouprava sa državnim razvojnim planovima, nedovoljni i tehnološko zastareli proizvodni kapaciteti.\nNa konferenciji „Balkanske strujne veze“ rečeno je i da će do kraja ove godine biti usvojen novi Zakon o energetici, kao i da će se raditi na investicijama u obnovljive izvore energije i izgradnji TE „Štavalj“.\nPočinje intenzivna revitalizacija niskonaponske...