NARKO-BOS IZ SRBIJE NAJTRAŽENIJI BEGUNAC U PERUU: Ovo je Bane Kolorado, za njegovo hapšenje nudi se nagrada od 25.000 dolara! - Politika ekspres\nPolicija već šest godina traga za Brankom Dragićevićem i nudi nagradu od oko 25.000 dolara za informaciju koja bi dovela do hapšenja\nBranko Dragićević, zvani Bane Kolorado, jedan je od najtraženijih begunaca u Peruu, a zvaničnici te zemlje već šest godina nude nagradu od oko 25.000 dolara za informaciju koja je bi dovela do hapšenja ovog Srbina, za kog tvrde da je vodeći narko-bos!\nDragićević je, kako navode peruanski mediji, u bekstvu od 2015. godine, kada je uhapšeno 12 članova njegove kriminalne grupe koja se zove Sarma.\n- Dragićević, koji ima srpski pasoš, još 2015. je identifikovan kao jedan od najbitnijih ljudi u švercu kokaina koji morskim putem u Evropu stiže iz Perua i Paname. Hapšenjima koja su izvedena počela je istraga protiv njegove kriminalne grupe - preneo je portal Caretas.pe i naveo da je on i dalje u bekstvu.\nNjegova kriminalna organizacija Sarma navodno je označena kao jedna od najozbiljnijih u Peruu. Dvanaest pripadnika te grupe uhapšeno je pre šest godina prilikom transporta više od 200 kilograma najčistijeg kokaina. Kako je otkriveno, do tada je ime vođe grupe, za kog se sumnja da finansira velike pošiljke čistog kokaina, bilo misterija, ali su tada uhapšeni narko-dileri otkrili njegov identitet.\n- Dragićević je, međutim, dan pred hapšenje uspeo da napusti teritoriju Perua i od tada mu se gubi svaki trag. Ipak, tokom zaplene droge otkriveno je da je kokain koji je on švercovao tada nosio oznaku leptira i golubice - otkrio je portal Ojo.pe.\nMeđutim, iako je raspisana velika novčana nagrada, Dragićević i dalje izmiče službama bezbednosti, a peruanski istražitelji sumnjaju da niko više ne želi da cinkari moćnog Srbina.\n- On je među pet najtraženijih begunaca u Južnoj Americi i za njim je raspisana Interpolova poternica - preneli su oni.\nSaradnja s Jakšićem\nBaneta Kolorada opisuju kao čoveka koji ima odlične veze sa proizvođačima kokaina i koji se tokom godina oslobodio posrednika za kupovinu, ali čak i za transport droge brodovima u Evropu. Navodno, sve poslove vodi sam, a toliko je moćan i bogat da čak finansira tovare kokaina.\nMediji navode i da je on blisko sarađivao sa jednim od vođa klana Amerika Zoranom Jakšićem, koji je nedavno osuđen u Peruu na 25 godina zatvora zbog šverca droge, kao i zbog toga što je zajedno sa članovima klana Sinaloa pripremao bekstvo iz zatvora tako što je finansirao kopanje tunela.\njan 23, 2021 1988\nmar 28, 2021 877\nU kakvoj god formi bio, Aleksandar Mitrović je u prethodnim danima dokazao da je najbolji…\nfeb 01, 2021 1378\navg 27, 2021 500\nmar 12, 2021 3619\njun 23, 2021 843


Republikanci i zvanično kontrolišu Kongres\nNovi članovi američkog Kongresa\nDanas počelo zasedanje novog 114. saziva Kongresa u kojem Republikanska stranka, nakon osam godina, ima većinu i u Predstavničkom domu i u Senatu\nDanas je počelo zasedanje novog 114.saziva Kongresa, u kojem je Republikanska stranka preuzela kontrolu i nad Predstavničkim domom i Senatom, dok konzervativci poručuju da će ukinuti pojedine mere predsednika Baraka Obame.\nRepublikanci su, kao što je i bilo najavljeno, na početku zasedanja predstavili predlog zakona kojim bi bila odobrena izgradnja kontroveznog naftovoda “Kistoun”.\nPristalice tog projekta veruju da će naftovod dovesti do otvaranja radnih mesta i energetske nezavisnosti Sjedinjenih Država, dok protivnici poručuju da bi mogao da bude katastrofalan po životnu sredinu. Bela kuća je na potez republikanaca odgovorila pretnjom da će staviti veto na sporni zakonski predlog.\nDosadašnji predsedavajući Predstavničkog doma Džon Bejner ponovo je izabran na tu funkciju, uprkos protivljenju konzervativnog bloka u Republikanskoj stranci. Za Bejnera je glasalo 216 od 408 zakonodavaca, dok je njegov protivkandidat, demokratska liderka u Kongresu Nensi Pelosi, dobila 164 glasova.\nNakon novembarskih izbora, republikanci imaju 246 od 435 mesta u Predstavničkom domu, što je najveća većina u poslednjih 70 godina, dok u Senatu imaju 54 od 100 mesta.


U subotu, 20. aprila, u organizaciji Atletskog kluba Bečej, održana je sportska manifestacija „Bečejska desetka“ u okviru koje su organizovane trke na pet i deset kilometara, kao i trke za decu.\nBojan Jocić, predsednik bečejskih atletičara je bio zadovoljan odzivom takmičara, kojih je bilo iz pedesetak gradova širom zemlje, ali i iz Mađarske, Rumunije, Nepala i Austrije.\n-Trčalo je oko 80 dečaka i devojčica na 200, 400 i 800 metara. U trkama od 5.000 i 10.000 metara trkalo se oko 250 takmičara - rekao je Jocić dodavši da je cilj manifestacije motivisanje dece i odraslih da se bave sportom, promovisanje zdravog načina života, kao i promocija našeg grada.\nUoči trke na 5 i 10 kilometara, takmičari su se zagrevali i razgibavali uz Marinu i Aleksandru Radić iz plesnog kluba Max Dance, a takmičarima je put pokazao Ninoslav Trajković, koji je nakon toga svojim Jugom krenuo u avanturu do Australije.\n-Pobednik u trci na 10.000 metara je Aleksandar Krstić iz Leposavića, drugi je na cilj stigao Marko Latković iz Kule, a treći Niksa Papić. Najbolji plasman u trci na 10 kilometara od bečejskih takmičara ostvario je Radivoj Jocić iz AK Bečej.\n-U trci na 5.000 metara, pobedio je Zoran Marković ARK Fruška gora, drugi je bio Mikloš Bruner iz Kule, a treći, Bečejac, Bojan Miljević.\nRezultati dečjih trka:\nKancelarija za mlade opštine Bečej, u saradnji sa KK "Bečej", organizuje tradicionalni humanitarni t…


NSRS: Notari u RS su preskupi, građani idu u FBiH zbog cijena - Opcija\nNSRS: Notari u RS su preskupi, građani idu u FBiH zbog cijena\n04-07-2017 Društvo, Vijesti\nPoslanik SNSD-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Dušica Šolaja smatra da bi trebalo regulisati pitanje notarskih naknada jer nisu prilagođene situaciji u Srpskoj, ali ni drugim naknadama, koje su često “veće nego primanja koja imaju izabrani zvaničnici”.\nŠolaja je tokom rasprave u parlamentu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o notarima apelovala da se resorno ministarstvo nakon usvajanja ovog zakona pozabavi ovim pitanjima kako bi te naknade bile realno manje.\n“Često je i slučaj zbog visokih naknada građani odlaze u Federaciju BiH (FBiH) da traže notarske usluge”, dodala je Šolaja.\nPrema njenim riječima, cilj ovog prjedloga zakona jeste da unaprijedi sistem notarijata u Srpskoj.\nPoslanik SNSD-a Radovan Višović rekao je da ima informaciju da pojedini notari u Banjaluci imaju mjesečni promet i od milion KM.\nVišković je postavio pitanje za resorno ministarstvo koliko mjesečno zarađuju notari, posebno u Banjaluci, i koliko ih ima, te ako je tačna informacija koju on ima o prometu pojedinih notara, da bi i Narodna skupština onda trebalo da se pozabavi time putem zakonske regulative.\nPoslanik SDS-a Miladin Stanić smatra da su notari povlaštena klasa u Srpskoj i da se suština promjena Zakona odnosi na to da notari mogu obavljati djelatnost do 70 godina života.\nOn je dodao da se ovim zakonom ne rješavaju suštinski problemi notarijata, navodeći i da padaju ugovori koje su notari sačinili, te da u tom slučaju notari moraju nadoknaditi štetu stranci.\nPoslanik SDS-a Nedeljko Glamočak smatra da ovim zakonom treba da bude riješena pozicija notara, te da svaka lokalna zajednica mora imati notara, kao i to da mora biti donesen zakon o notarskoj tarifi.


HomeServisne informacijeHumanitarni ponedeljak na Štrandu za pomoć osmogodišnjem Lazaru Arseniću\n07/05/2021Redakcija BALKAN TVServisne informacije, Vesti0\nAkcija „Humanitarni ponedeljak“ na Štrandu namenjena je osmogodišnjem Lazaru Arseniću iz Novog Sada.\nOvaj dečak je sa nepune dve godine dobio dijagnozu autizma, od tada se kreće sa defektološkim i logopedskim tretmanima. Psihološkim testiranjem 2017. godine Lazar dobija dijagnozu umerene retardacije, a jedina nada su tretmani matičnim ćelijama koji stimulišu „uspavane“ delove mozga i pomažu pri govoru. Za autizam ne postoji lek, ali se slika stanja deteta može ublažiti intenzivnim tretmanima koji su izuzetno skupi.\nAkcija „Gradskog zelenila“ Humanitarni ponedeljak ulazi u osmu sezonu. Za proteklih sedam godina posetioci Štranda dobrovoljnim prilozima pomogli su lečenje mnogim građanima, u najvećem broju deci oboleloj od retkih bolesti.


Ambasador Francuske otvorio konferenciju "Korak u nauku"\nAmbasador Francuske otvorio konferenciju „Korak u nauku“\nTanjug 7. decembra 2020. 17:16\nBEOGRAD – Ambasador Francuske Žan-Luj Falkoni otvorio je danas online Konferenciju „Korak u nauku“ u organizaciji istraživačke stanice „Petnica“.\nFalkoni je, obraćajući se učesnicima i gostima iz zgrade ambasade u Beogradu, napomenuo je da je „Korak u nauku“ centralni godišnji događaj u Istraživačkoj stanici Petnica.\n„Koliki je značaj nauke za razvoj društva danas više nego ikada ranije je jasno svima. Važno je da nauka odgovori svim izazovima, ali je važno i da se vrati poštovanje u stručne autoritete. Zbog toga nauka treba da bude transparentna, ali i da deli svoja stečena znanja sa svima. Petnica je mesto na kojem se upravo započinje izgradnja odgovrnih građana svesnih značaja kritičkog razmišljanja, i metode zaključivanja zasnovane na činjenicama, a ne uverenjima. Diskusija vaših polaznika, iako tek srednjoškolaca, ohrabruje i pokazuje da je Petnički obrazovni model uspešan. Raduje me da postoji dugogodišnja saradnja Francuskih institucija i Istraživačke stanice Petnica, a najviše na polju edukacije o klimatskim promenama“ kazao je Falkoni.\nSkoro 150 učesnika, srednjoškolaca, studenata i naučnika tokom cele ove nedelje diskutovaće rezultate 70 istraživačkih projekata iz 20 naučnih oblasti, koji su realizovani ove godine u Petnici.\nNakon otvaranja konferencije, usledilo je predavanje profesora Fransoa Tadeia sa Univerziteta u Parizu, o budućnosti obrazovanja, tokom koga je sa polaznicima iz Petnice dotakao mnoge važne izazove obrazovanja u 21. veku.\nDrugo predavanje, na temu interdisciplinarnosti u nauci na primeru arheologije i biologije, održala je Sofija Stefanović sa Biosens Instituta u Novom Sadu i Filozofskog fakulteta u Beogradu.


Knjiga: Djurdjevka Cekarevic, napisao Vladimir Jovanovic\nMaestro Danon verovao u mlade umetnike\nAngažman u Beogradskoj operi Đurđevka Čakarević dobila je 1. septembra 1957. godine. Glavni "krivac" što se odlučila da pređe iz Beogradske komedije u Narodno pozorište u Beogradu bila je Ljubica Žižić, koja je svoju najbolju drugaricu nekoliko meseci pre toga uporno nagovarala da dođe u hor Beogradske opere, u kome je ona već pevala.\nDubok trag na beogradskoj i svetskim scenama\nGotovo hiljadu koncerata u karijeri\nOduševljenje italijanske publike i kritike\nDugo i studiozno pripremala svaku ulogu\nDarovita, vredna, glasovno i glumački raskošna\nNezaboravne godine na sceni Humorističkog pozorišta\nNa početku studija nije imala ni za hranu i kiriju\nPriredbe u dvorištu za roditelje i rođake\nĐurđevka je otišla da polaže audiciju za hor krajem maja 1957. godine. Sticajem okolnosti, u isto vreme trebalo je da polaže solističku audiciju Sofija Tonžetić, sopran iz Zagreba. S obzirom na to da je ona bila bolesna i da nije mogla da peva, članovi solističke audicione komisije - dirigent Bogdan Babić, Branko Dragutinović i ostali, prihvatili su predlog šefa hora, maestra Milana Bajšanskog, da umesto Tonžetićeve čuju mladu beogradsku mecosopranistkinju.\nPosle odlično otpevanih arija Ulrike iz opere Bal pod maskama Đuzepa Verdija i Santuce iz Maskanjijeve Kavalerije rustikane, Branko Dragutinović je saopštio Đurđevki da je položila audiciju i zamolio da sutra u devet sati dođe u direkciju Opere.\nKada je Čakarevićeva tog majskog jutra u zakazano vreme stigla u direkciju, maestro Danon, sa osmehom na licu rekao joj je:\n- Čuo sam od svih članova audicione komisije da ste juče odlično pevali. Zato smo odlučili da Vas angažujemo već od 1. septembra ove godine bez obzira na to što trenutno nemamo slobodno mesto za mecosopran u našem solističkom ansamblu. U početku tumačićete manje uloge, a kasnije - videćemo! Platu ćete primati preko spiska našeg hora, a čim se ukaže prilika, prebacićemo Vas na platni spisak solista.\n- Nadam se da ćemo dobro i dugo sarađivati.\nĐurđevka je izašla iz Narodnog pozorišta uzbuđena i presrećna. Sada je sve oko nje bilo drugačije i lepše - i prolaznici, i Narodni muzej, i spomenik kneza Mihaila, čak i sunce, koje je, činilo joj se, tog trenutka samo nju grlilo svojim toplim zracima. A kada je u septembru došla u beogradsku Operu na prvu probu, naišla je na "užarenu" radnu atmosferu, o kojoj mi je sa oduševljenjem pričala u decembru 2003. godine.\n- Tih šezdesetih godina prošloga veka sve sobe u Narodnom pozorištu bile su zauzete od jutra do večeri i u njima su se, kao na traci, smenjivali solisti, članovi hora, baleta i orkestra, dirigenti, korepetitori i reditelji. Takav zahuktali rad, neviđena ljubav prema profesiji i čvrsta disciplina, omogućili su da u tadašnjoj Beogradskoj operi budu maksimalno iskorišćeni svi potencijali njenog celokupnog ansambla. Melanija Bugarinović, Anita Mezetova, Nada Šterle, Valerija Hejbalova, Zlata Sesardić, Nikola i Žarko Cvejić, Stanoje Janković, Jovan Gligorijević, Aleksandar Marinković, Drago Starc, Stjepan Andrijašević i drugi velikani, kao i u to vreme mladi solisti Miroslav Čangalović, Biserka Cvejić, Milica Miladinović, Dušan Popović, Đorđe Đurđević, Radmila Bakočević, Milka Stojanović, Breda Kalef, Zvonimir Krnetić, Nikola Mitić, Aleksandar Đokić i ja, uspevali smo da osvojimo publiku i muzičke kritičare kod nas i u svetu, snagom i raskošnošću svojih glasova, ali i izuzetno nadahnutom i uverljivom scenskom kreativnošću. Izvrstan hor Beogradske opere mogao je tada da se takmiči sa bilo kojim operskim horom u svetu. Doprinos orkestarskih muzičara i baletskih igrača uspehu naših operskih predstava publika je "kod kuće" i u inostranstvu nagrađivala dugotrajnim aplauzom, kao i moderne muzičko-scenske vizije pojedinih operskih dela u kojima su do punog izražaja dolazile sve odlike tadašnjeg "beogradskog" stvaralačkog i izvođačkog stila, najčešće ostvarivane kroz zajedničko traganje dirigenta Oskara Danona, reditelja Mladena Sabljića, scenografa Miomira Denića i kostimografa Milice Babić i Mire Glišić.\nPo Đurđevkinom mišljenju, za taj tako disciplinovan svakodnevni rad, takmičarsku atmosferu i timsko ostvarivanje predstava, kao i za mudro vođenu repertoarsku i kadrovsku politiku u Beogradskoj operi, svakako da je bio najzaslužniji maestro Oskar Danon, njen dirigent i direktor. On je, doduše, od svojih saradnika neprestano zahtevao maksimalan rad i visoke rezultate, ali je zato i sam ulagao ogromnu radnu energiju i sve svoje znanje i umeće da bi ovaj naš već tada najkvalitetniji operski teatar doveo u sam vrh evropske muzičko-scenske izvođačke umetnosti. Upamtila ga je kao vrlo strogog i izuzetno sposobnog direktora, pravog pozorišnog čoveka, umetnika od autoriteta i sjajnog muzičara. Sa njim je, na obostrano zadovoljstvo, radila dugo, mnogo i veoma uspešno, pored ostalog i zbog toga što je verovao u mlade pevače, vodio računa o svakome od njih, podsticao ih, pomagao im da nauče uloge i uvodio ih u predstave čim su bili spremni za izlazak na scenu! Sve to, razume se, kroz stručan rad.


EU dogovorila mogućnost brze suspenije bezviznog režima\nKlaas Dijkhoff, holandski ministar za migracije\nZemlje članice EU danas su postigle dogovor o mehanizmu nazvnom "hitna obustva" koji bi omogućio brzu suspenziju vizne liberalizacije odobrene trećim zemljama, a odluka je donijeta u kontekstu zabrinutosti dijela članica zbog planirane liberalizacije viza Turskoj i drugim državama.\nObustava " brzi povratni mehanizam" omogućiće članicama bloka sa ukinu bezvizni režim ako veliki broj Turaka ostanu u EU ilegalno ili ako se naglo poveća broj tražilaca azila iz Turske.\nVizna liberalizacija u EU bio je ključni zahtjev Ankare da bi pristala da prihvata nazad izbjeglice iz Grčke, u skladu sa dogovorenim kontroverznim sporazumom EU -Turska u martu.\n"Zadovoljstvo mi je da smo saglasili o mehanizmu koji će omogućiti da lakše odgovaramo na zloupotrebe" rekao je Klaas Dijkhoff, ministar za migracije Holandije, koji trenutno predsjedava šestomjesečnim rotirajućim predsjedništvom EU.\nO ovoj "zaštitnoj klauzuli", koju su predložili Francuska i Nemačka, a onda preuzela Evropska komisija, sada će se pregovarati sa Evropskim parlamentom.\n"Liberalizacija viza ima mnogo prednosti i za EU i za treće zemlje, ali je u slučaju svih zemalja koje imaju izuzeće viza potrebna kočnica za hitne slučajeve, kako bismo bili sigurni da neće biti zloupotreba", naveo je holandski ministar Dijkhoff.


Beograd u četvrtak slavi svoju slavu Spasovdan\nNaslovna » BG servis » Beograd u četvrtak slavi svoju slavu Spasovdan\nNeko drugi 7. juni 2016. BG servis Postavite komentar\nGrad Beograd će liturgijom u Vaznesenjskoj crkvi i litijom centralnim gradskim ulicama u četvrtak obeležiti svoju slavu – Vaznesenje gospodnje, poznatiju u narodu kao Spasovdan.\nOvogodišnji domaćin slave je pomoćnik gradonačelnika Borko Milosavljević, koji je i pozvao sugrađane da se okupe i na gradskim ulicama proslave zajednički praznik.\nKrsna slava Beograda obeležava se od trenutka kada je naš grad postao prestonica Srbije. Ustoličenjem Beograda kao srpske prestonice izabrana je i krsna slava Spasovdan, koju vekovima obeležavamo.\n– Kao što je Beograd kroz istoriju imao svoje turbulencije i probleme, ponovo se rađao iz pepela, tako je i gradska slava delila sudbinu i patnju našeg grada. Ono što je karakteristika i poruka naše krsne slave jeste da nada nikada ne umire, da su nada i budućnost nešto čemu svi težimo. To je moto naše slave i zato je veliko zadovoljstvo da u četvrtak, kada kreće litija, pozovemo sve Beograđane da se pridruže jer ovo je naš zajednički praznik koji ne poznaje etničke i verske razlike. Ovaj praznik bi trebalo da šalje poruku i u isto vreme da podseti na sve ono što se dešavalo u prošlosti – rekao je Milosavljević.\nOn se potom osvrnuo na burnu istoriju obeležavanja Spasovdana i dane kada je slava bila zabranjena, potisnuta pod uticajem okupatora, ali i zbog različitih društveno-sistemskih promena i uređenja kroz koje su naša država i grad prolazili.\n– Krsna slava Beograda je ponovo uspostavljena 1992. godine i krenulo se, tada skromno, a onda iz godine u godinu sa sve masovnijim obeležavanjem slave. Svaka godina imala je svoju poruku i svaki domaćin slave je dao lični pečat ovom prazniku, a meni je ove godine pripala ta čast i dužnost, pa se nadam se da ćemo uz sve pripreme koje sa Srpskom pravoslavnom crkvom imamo, zaista na najbolji mogući način organizovati i proslaviti ovaj dan – istakao je Milosavljević.\nSpasovdan je jedan od deset praznika posvećenih Isusu Hristu. Spada u pokretne praznike, praznuje se uvek u četvrtak, četrdeset dana posle Uskrsa, a deset dana pre Duhova.\nIzmene u saobraćaju za Spasovdan\nU četvrtak, će od 11.00 do 14.00 biće zatvorene određene deonice centralnih gradskih ulica. Litija će se formirati u Ulici admirala Geprata, potom će se kretati Ulicom kneza Miloša, Kralja Milana do Terazija.\nUčesnici će zatim proći Knez Mihailovom, Ulicom kneza Sime Markovića, Pop Lukinom, do Ulice kraljice Natalije, posle čega se litija vraća u Vaznesenjsku crku.\nPomenute ulice će po prolasku litije biti ponovo otvarane za saobraćaj. Kada je u pitanju parkiranje, za vreme prolaska litije od 10.00 do 14.00, biće privremeno ukinuto taksi stajalište u Kolarčevoj na Terazijama, a biće zabranjeno parkiranje u Admirala Geprata, na potezu od Dobrinjske do Kneza Miloša, i u Dobrinskoj, od Kraljice Natalije do Admirala Geprata.\nUpućen je apel korisnicima privremenih objekata, posebno u Knez Mihailovoj ulici, da u to vreme uklone svoje montažne objekte, kao i da građani ne parkiraju svoje automobile na trasi litije. (Beoinfo)\nTagovibeograd bg servis saobraćaj slave spasovdan\nPrethodni Air Serbia: Jeftinije avio karte za Rim i druge destinacije\nSledeći U bioskopima: Prizivanje zla 2


ŠTA OVAJ PRIČA? "Đilasova politika zemlju dovela do ivice bankrota - A onda su došli oni i zadužili nas sa 43 milijarde dolara | Borba Info\nHome/Aktuelno/ŠTA OVAJ PRIČA? “Đilasova politika zemlju dovela do ivice bankrota – A onda su došli oni i zadužili nas sa 43 milijarde dolara\n06/04/2021\tAktuelno Leave a comment\nMinistar finansija i član Predsedništva SNS Siniša Mali danas je reagovao na najnovije izjave predsednika Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa.\nMali je navode Đilasa ocenio kao smešne i konstatovao da njegova politika ponajviše podseća na šibicarsku.\n“Sad ga vidiš, sad ga ne vidiš. Milion ovde, milion onde. Malo Mauricijus, malo Hongkong, malo Švajcarska. Obični ljudi posmatrajući mapu sveta gde je on sakrio ukradene pare mogu samo da postanu razroki. Te, za njega „smešne“ optužbe, možda i „smešne“ pare, ubrzo će biti istražene. Važno je da državni organi rade svoj posao, ubrzo će se saznati gde je ta šibicarska loptica“, rekao je Mali i zaključio da građanima ništa nije smešno pošto su zahvaljujući Đilasu i njemu sličnima godinama bili i ponižavani i pljačkani.\nPodsetio je da je politika Dragana Đilasa državu dovela do ivice bankrota, zbog čega su bile neophodne teške mere fiskalne konsolidacije, ali i godine štednje i domaćinskog pristupa javnim finansijama, što ranije nije bio slučaj. To je, kako je naveo, omogućilo rast plata, penzija, minimalne cene rada, kao i pomoć države, koja je usledila zbog ublažavanja posledica pandemije virusa korona.\n“Pitam se da li je ikada i bio političar kako se predstavlja, jer je kod njega uvek na prvom mestu biznis. Ali, to i ne čudi, s obzirom da je i Beograd, čiji je bio gradonačelnik, uvek posmatrao kao plen“, naveo je Mali.\nOn je napomenuo da Đilasov plan za pre i posle građanima može samo da zadaje glavobolju, imajući u vidu, njegovu, ne tako slavnu prošlost.\n“Građani ne zaboravljaju kako ih je doveo na ivicu bede. Ne zaboravljaju kako je ozbiljno punio svoje džepove, gradeći lažne replike Terazija, oduzimajući od dece Pionirski grad, ili koliko je prihodovao zahvaljujući malverzacijama prilikom gradnje Mosta na Adi. Ukratko, samo dug koji je ostavio u Beogradu bio je 1,2 milijarde evra“, naveo je Mali.\nOn je rekao da Đilasova obećanja da će povećati plate lekarima može da oceni samo kao pokušaj da pridobije što više glasova, ali da mu i to ne ide baš od ruke, jer građani pamte.\n“O njegovom lažnom altruizmu govori činjenica da su medicinski radnici dok je bio na vlasti živeli kao građani drugog reda. Građani treba da znaju da je plata medicinske sestre u njegovo vreme bila nešto veća od 30.000 dinara, dok je sada više nego duplo veća. Samo u poslednjih godinu dana dva puta je povećana plata medicinskim radnicima, a data je i dodatna novčana pomoć od 10.000 dinara. On očigledno shvata da je ekonomska politika koju vodi Srbija danas veoma uspešna, pa ne može da sakrije ljubomoru. Taj uspeh ga boli, pa brže bolje pravi fantomske planove, s nadom da će ponovo biti u prilici da krade teško zarađeni novac svih građana”, naveo je Mali.\nOsvrnuo se i na Đilasove, kako je naveo, lagarije po pitanju izgradnje zdravstvenih centara.\n“Planom Srbija 2025. predviđena je i rekonstrukcija, ali i izgradnja značajnih medicinskih kapaciteta širom Srbije, i to ne samo kliničkih centara, već i domova zdravlja. Ali, ono što je nesporno, za vreme pandemije država Srbija je uspela da za samo četiri meseca izgradi dve kovid bolnice, zatim da nabavi vakcine čak četiri različita proizvođača i da po stopi vakcinacije bude među najboljim zemljama u Evropi i svetu“, rekao je on i dodao da je zahvaljujući odgovornoj, pravovremenoj politici u našoj zemlji izbegnut crni scenario, a građanima pružena prilika i da se leče, ali i da se vakcinišu, kako bi se stalo na put pandemiji koja je uzdrmala ceo svet.\nPrevious Šta mu se dogodilo? – “Penzije u Srbiji najveće u savremenoj istoriji”\nNext The National Interest: Rusija sigurno pobeđuje Ukrajinu i bez nuklearnog oružja


Дробњицки: Конгрес Трампу одузима право на вођење спољне политике - Нови Стандард\nDrobnjicki: Kongres Trampu oduzima pravo na vođenje spoljne politike\n03.04.2019. 11:55 16.07.2020.\nU toku je pretvaranje Kongresa SAD u tranšeju odbrane liberal-globalističkog svetskog poretka koji se kruni\nDonald Tramp se oseća kao da je na konju. Dve godine je izdržao pod unakrsnom vatrom Kongresa SAD, medija i vašingtonske birokratije. Ne može se reći da je pobedio u ratu sa „vašingtonskim blatom“, ali je održao ceo niz pobeda.\nSpecijalni tužilac Robert Maler ni posle 22 meseca istrage nije našao ništa čime bi Trampa optužio za povezanost njegovog izbornog štaba ili porodice sa Kremljom. Autoritet njegovih najžešćih neprijatelja uzdrman je, a Tramp je dobio moralno pravo da od sada svaku američku kritiku na svoj račun proglasi za fake news.\nŠtaviše, Tramp je došao u priliku da dobrano proredi tabor svojih mrzitelja u Vašingtonu. Novi državni tužilac SAD, Vilijam Bar, posle Malerovog izveštaja može pozvati na zakonsku odgovornost sve koji su bili umešani u fabrikovanje „ruske zavere“. Dakle: visoke funkcionere Ministarstva pravde, FBI i Stejt departmenta…\nNe moraju uslediti ni masovna hapšenja ni brojni sudski postupci, ali Tramp može na federalne funkcije dovesti kadrove iz američkih konzervativnih država. A čak i ako ni toga ne bude – sama mogućnost takve rotacije ohladiće glave mnogima koji bi da Trampovoj vladi i dalje podmeću klipove u točkove.\nAmerička ekonomija pod Trampom funkcioniše za pet sa minusom ako ne baš za čistu peticu. U spoljnoj politici su mu uspesi skromiji, ali postoje: Severna Koreja je obustavila atomske probe, Kina se odlučila za ustupke u međusobnoj trgovini, antiimigrantski zid prema Meksiku će se pojaviti, Kanada i Meksiko su se već savili i pristali na nova pravila u trgovini sa SAD… Uoči nove predsedničke trke, koja je među demokratama faktički već počela, Tramp stoji, uprkos svemu, tako dobro da neki već procenjuju da je on izbore koji će se održati u novembru 2020-te „već dobio“.\n„Vašingtonska močvara“ našla je ipak polje za svoju igru i za obuzdavanje „nemogućeg Trampa“. Kongres SAD već je uspeo – a u tome su učestvovali i mnogi Trampovi republikanci – da šefa države bitno ograniči u vođenju spoljne politike. Prvo je – u strahu da se Tramp ne baci Putinu u zagrljaj i da ne ukine antiruske sankcije koje su uvele administracije pre njega – izglasao zakon o suprotstavljnjanju protivnicima SAD pomoću sankcija. Tim aktom su sve dotadašnje sankcije dobile snagu zakona, a Ministarstvo finansija SAD je njime obavezano da svakih pola godine uvodi nova ograničenja protiv ruskih zvaničnika i pravnih lica.\nPravi udar na „Trampovu teritoriju“ počeo je sa početkom ove godine. U januaru je Predstavnički dom glasao za „Zakon o NATO“ koji Trampu unapred oduzima mogućnost da SAD delimično ili potpuno – bez prethodnog odobrenja Kongresa SAD – izvede iz zapadne vojne alijanse. Sada se u oba doma Kongresa raspravlja o tekstu zakona koji bi obavezao Belu kuću da ne napušta sporazum o raketama srednjeg i malog dometa. Taj zakon bi – ako bude donet – faktički onemogućio rusko-američko-kineske pregovore o tim raketama.\nDemokrate su još objavile da će u proceduru ubaciti nacrt zakona koji bi SAD obavezao da se pridruže Pariskom sporazumu o klimi, a Tramp je još 2017-te svoju zemlju faktički izveo iz tog sporazuma. Povrh svega, u Senatu SAD, u kojem republikanci imaju većinu, `krčka` se zakon koji bi zabranio uvođenje carina bez dozvole Kongresa. Ima čak i najava da će se pojaviti zahtev da se SAD vrate sporazumu sa Iranom.\nU SAD u proteklim decenijama se nikada nije dovodilo u pitanje pravo šefa države da samostalno vodi spoljnu politiku. Izuzetak su bile samo objave rata, sklapanje vojnih saveza i mirovnih sporazuma. Kongres je predsedniku SAD za to ili davao kart-blanš ili mu se nije protivio. Bombardovanje Jugoslavije bilo je primer – neprotivljenja, a borba protiv terorizma – kart-blanš. Ali, sada se Kongres uskopistio. Verovatno se neće protiviti ratu na Bliskom Istoku ili u Južnoj Americi, ali će zato blokirati svaki Trampov pokušaj da se zbliži sa Rusijom ili da ugrožava nadnacionalne strukture. Od vojnih do ekonomskih.\nU toku je pretvaranje Kongresa SAD u tranšeju odbrane liberal-globalističkog svetskog poretka koji se kruni. Međutim, to nanosi novi udar po američkom ustavnom poretku i stvara situaciju da sa Vašingtonom postaje teško dogovarati se. Sutra kongresmeni mogu predsedniku SAD zabraniti da pregovara čak i sa onim svetskim liderima koji nisu po volji njihovih sponzora. Teško da će Tram na to pristati. Brojnim američkim unutrašnjim frontovima sada se pridodaje još jedan. Počela je bitka za pravo donošenja spoljnopolitičkih odluka.\nIzvor Fakti, 02. april 2019.\nPreporučujemonatorusijaSADvođenje spoljne politikeDmitrij DrobnjickiDonald TrampKongres


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Venecuela: Satima se čekao red za gorivo\nNESTAŠICA 19. 05. 2019. 15:32 >> 15:32 2\nVenecuela: Satima se čekao red za gorivo\nVozači u gradovima širom Venecuele satima su u petak čekali u redovima za gorivo, kojeg sve češće nedostaje zbog zaustavljenog uvoza i prekida rada druge po veličini naftne rafineriji u toj zemlji.\nNestašice motornih goriva postaju sve češća pojava, posebno u pograničnim područjima gdje je rasprostranjeno krijumčarenje u susjedne zemlje, koje je rezultat velikodušnih subvencija državne naftne firme PDVSA, zbog kojih je benzin bio gotovo besplatan.\nMeđutim, posljednjih dana redovi na benzinskim pumpama u zapadnim i južnim graničnim područjima veći su nego obično, a na benzin se čeka više od pet sati, prenosi SEEbiz.\nVeliki redovi javili su se i u gradovima oko glavnog grada Karakasa, nakon što je u regionalnom skladišnom centru ponestalo goriva, kažu izvori.\nDržavljani Venecuele se već bore s hiperinflacijom i nedostatkom osnovnih potrepština zbog bolne petogodišnje recesije. Američke sankcije u energetskom sektoru uticale su na smanjenje izvoza sirove nafte što je vladu predsjednika Nicolasa Madura primoralo da se bori za uvoz goriva.\nUvoz goriva i razrjeđivača, koji se miješaju s venecuelanskom ekstrakcijom sirove nafte za izvoz, pao je u prvoj polovini maja na prosječno 86 hiljada barela dnevno, odnosno na jednu trećinu iz aprila.\nRafinerija nafte Cardon, koja je proizvodila 310 hiljada barela dnevno te radila znatno ispod kapaciteta zaustavila je radove u srijedu zbog oštećenja, pa u Venecueli rade još dvije rafinerije.\nZakletva Gvaida usred parlamentarne krize\nZabranjen ulazak za Madura i njegove saradnike


Vulin: Gora u okviru Zajednice srpskih opština\n„Srbija neće nikada prestati da brine o Gorancima“, kazao je Aleksandar Vulin u u Vraništu na Gori. On je rekao da je na Goru došao da se upozna sa problemima građana koji tu žive. Kazao je da je u Briselu bilo predloga da se pitanje Gore rešava u okviru Zajednice srpskih opština.\n02:40 h > 19:30 h\nA. Vulin (Foto arhiva KIM)\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju, Aleksandar Vulin, koji je danas stigao u dvodnevnu posetu Kosovu i Metohiji izjavio je da je od rukovodstva opštine Gora dobio podršku da se pitanje ove opštine i njenih građana rešava u okvirima zajednice srpskih opština čije je formiranje predloženo u Briselu.\n„Goranci žele da budu tamo gde su oduvek bili, na Gori, koju nisu napuštali ni u težim vremenima“, istakao je Vulin.\nOn je izrazio zahvalnost Gorancima što su oduvek bili uz svoju državu i da zato Srbija nikada neće prestati da brine o njima.\n„Mi smo pitanje Gore i Goranaca izneli i u Briselu ali ne kao problem već kao stav. Zajednica srpskih opština želi da Gora bude njen sastavni deo a to želi i Gora“, kazao je Vulin danas tokom posete.\nGrađani Gore Vulina su upoznali sa problemima a najveći su, kako su kazali, sve učestaliji pritisci.\nOsman Seljmani iz Kruševa kaže da je opstanak Goranaca nemoguć bez Republike Srbije jer 80% njih živi od Srbije.\n„Mi smo opredeljeni prema Republici Srbiji ali nas pritiskaju da radimo po planu i programu Kosova. Oko 900 đaka nastavu na Gori pohađa prema nastavnom planu i programu Srbije a par desetina po kosovskom“, kazao je Seljmani.\nDirektoru vladine kancelarije za KiM Goranci su se pžalili i na problem zdravstvene zaštite, jer na ovom području ne postoji zdravstvena institucija koja radi u sistemu Republike Srbije i da zbog toga imaju velikih problema sa zdravstvenim osiguranjem pošto to osiguranje kosovski zdravstveni sistem ne priznaje.\nNa teritoriji opštine Gora, u oko 19 sela, živi više od devet hiljada Goranaca.\nVulin je prethodno posetio i Prizren gde je izjavio da Srbija na KiM ne traži Republiku Srpsku, već formiranje zajednice koja bi imala kontrolu i uticaj nad sudstvom, policijom i obrazovanjem.\nZa sutra su planirani sastanci u Kancelariji za Kosovo i Metohiju u Kosovskoj Mitrovici.


Subotici odobreno 170 miliona za izgradnju i rehabilitaciju saobraćajne infrastrukture\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović uručio je danas ugovore vredne ukupno 4,5 milijardi dinara predstavnicima gradova i opština za realizaciju 32 projekta u oblastima saobraćajne infrastrukture, vodosnabdevanja i zaštite voda, lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja, razvoja sporta i u oblasti kulture. Na osnovu javnog konkursa za finansiranje i sufinansiranje projekata u oblasti saobraćajne infrastrukture, objavljenog 18. februara ove godine, za realizaciju projekata iz te oblasti na teritoriji 14 vojvođanskih opština i gradova, među kojima je i Subotica, ukupno je odobreno nešto više od 1,67 milijardi dinara. U skladu sa odlukom o dodeli sredstava, Gradu Subotici je odobreno 169.936.572,57 dinara za projekat „Izgradnja i rehabilitacija saobraćajne infrastrukture u gradu Subotici“. U ime subotičke lokalne samouprave ugovor je potpisao gradonačelnik Stevan Bakić.\nIgor Mirović je, tom prilikom, istakao da je ovo važan dan za Vojvodinu jer, kako je rekao, počinje novi investicioni ciklus, u kojem će, zajedničkim naporima, baš kao i minulih godina, biti realizovani novi konkretni projekte značajni za Vojvodinu i svih 45 lokalnih samouprava.\n„Ta sredstva biće investirana direktno u lokalni ekonomski razvoj“, izjavio je Mirović i dodao da je iz pokrajinskog budžeta, preko Uprave za kapitalna ulaganja Vojvodine, za ove namene izdvojeno 3,6 milijardi dinara, dok će ostatak obezbediti lokalne samouprave.\nNajavio je, između ostalog, i brojne projekte u oblasti saobraćajne infrastrukture – novu kružnu raskrsnicu na potezu Bulevara cara Lazara i Fruškogorske ulice u Novom Sadu, rekonstrukciju dela biciklističke staze od Futoga prema Veterniku, sanaciju i rekonstrukciju saobraćajnica u Subotici, Pančevu, Apatinu, Senti, Žitištu, Sečnju, Temerinu, Titelu, Irigu, Žablju i Odžacima.\nGradonačelnik Bakić je, tim povodom, izjavio da se, u ime subotičke lokalne samouprave, zahvaljuje Upravi za kapitalna ulaganja što je, kako je rekao, i ove godine uvažila potrebe Grada Subotice za razvoj saobraćajne infrastrukture.\n„Zahvaljujući dodeljenim sredstvima bićemo u mogućnosti da jednako razvijamo kako gradsku, tako i prigradsku i seosku putnu mrežu. Posebno želim da istaknem da ćemo, kroz ovaj projekat, rešiti dugogodišnji problem kolovoza na Novosadskom putu, odnosno staroj obilaznici oko Palića, čiji se značaj ogleda u tome što predstavlja jedan od pristupa turističkom delu Palića, što će dati veliki podstrek daljem razvoju ovog turističkog mesta prve kategorije“, istakao je Bakić.\nNaveo je da postoji ogromna potreba za razvojem saobraćajne infrastrukture na teritoriji grada Subotice.\n„Taj problem smo prepoznali i pristupili mu kao nikada do sada. Tokom prošle godine smo, uprkos pandemiji, obezbedili sredstva i imali dobre rezultate, a 2022. smo odvojili 50 miliona dinara u budžetu i uz ovih 170 miliona koji nam je Uprava dodelila, imamo na raspolaganju ukupno 220 miliona da unapredimo naše puteve i ulice“, naglasio je Bakić.\nNapomenuo je da je iznos koji je Gradu Subotici dodeljen ove godine rekordan u odnosu na prethodne.\n„Nadamo se da će se saradnja Grada Subotice i Uprave za kapitalna ulaganja Autonomne pokrajine Vojvodine nastaviti i u narednom periodu, kako bismo zajedno rešavali probleme, kako u saobraćajnoj infrastrukturi, tako i u drugim oblastima važnim za život naših građana“, zaključio je gradonačelnik Stevan Bakić.


Otkrivene karakteristike ruskog sistema za rano upozoravanje na raketne napade - Sputnjik Srbija\n„Naša sredstva mogu da otkrivaju ove ciljeve, vrše selekciju, tj. određuju koje ciljeve zaista predstavljaju pretnju, koje se tačno nalaze u orbitalnom prostoru, obrađuju i prikazuju informacije komandnom centru sistema“, rekao je Bojev televiziji „Zvezda“.\nOn je naglasio da se u delu proizvodnje lokatora digitalne obrade signala i samog sistema koriste najsavremenije metode obrade informacija i borbeni algoritmi. Prema rečima Bojeva, cilj daljeg rada na osiguranju bezbednosti i modernizaciji Ruskih sistema za rano upozoravanje je stvaranje dvopojasnog radarskog polja.\nRuski sistemi obrađuju podatke o putanji kako bi formirali upozorenje o raketnom napadu na vojne i državne centre, informacije za sisteme PRO Moskve, kao i podatke o kosmičkim objektima. Njegov prvi ešalon se sastoji iz grupe satelita jedinstvenog kosmičkog sistema, drugi – iz nazemnih radiolokacionih sistema.\nUglavnom se koriste radar „Voronjež“ – trenutno su u funkciji sedam ovih stanica.


7 načina na koji menadžeri mogu da podrže žene u liderskim ulogama -\nHome BIZNIS I ZABAVABiznis\t7 načina na koji menadžeri mogu da podrže žene u liderskim ulogama\n7 načina na koji menadžeri mogu da podrže žene u liderskim ulogama\nBez obzira u kojoj ste industriji, postoje određeni faktori – kao što su zadovolјstvo poslom i radno okruženje – koji u velikoj meri utiču na stopu zadržavanja zaposlenih. Efikasni lideri su svesni da količina podrške koju zaposleni dobijaju od menadžmenta takođe doprinosi tome. Međutim, čak i najiskusniji menadžeri možda ne shvataju da postoji određena grupa zaposlenih u bilo kojoj organizaciji kojoj je možda potrebna dodatna ili drugačija podrška od ostalih njihovih kolega.\nImati žene na rukovodećim pozicijama nije neuobičajeno u većini industrija, ali sveukupno, jaz i dalјe ostaje do danas između količine muškaraca i količine žena u ovim ulogama. Iako globalno, žene čine 40% radno aktivnog stanovništva, one čine samo 34% rukovodećih pozicija u svetu. Deo razloga zašto ima značajno manje žena na rukovodećim pozicijama je jednostavno zato što se mnoge žene ne prijavlјuju za određene liderske pozicije.\nDa bi se na pravi način rešio ovaj jaz i ohrabrile žene da ostvare liderske uloge, neophodno je pozabaviti se vrstom podrške ženama u liderstvu i tačno kako organizacije mogu da pruže tu vrstu podrške.\nZašto je ženama u rukovodstvu potrebna podrška\nKada je reč o liderskim pozicijama, posebno u velikim korporacijama i politici, mnogo je manje žena nego muškaraca na ovim pozicijama. Zanimlјivo je da nije uvek diskriminacija ta koja uzrokuje ovaj jaz na rukovodećim pozicijama i jedan od glavnih faktora koji doprinose je zapravo samoizbor. Samoizbor znači da se manje žena nego muškaraca zapravo prijavlјuje ili pokušava da radi na tome da bude na određenim izvršnim pozicijama.\nZnamo da ima mnogo sposobnih žena u rukovodstvima koje imaju sposobnost da napreduju u istim ulogama kao i njihove muške kolege. Ovo je navelo mnoge lidere da se zapitaju zašto žene ne traže ove uloge i kako bi se ti brojevi promenili da žene u rukovodstvu dobiju podršku koja im je potrebna.\nŠta sprečava žene da traže liderske uloge?\nJedan od razloga zašto se žene možda ne prijavlјuju ili ne traže da budu izabrane na ove vrste pozicija je samopouzdanje. Prema studiji koju je sprovela Američka ekonomska asocijacija, manje je verovatno da će žene imati pozitivan pogled na sebe i poverenje u njihove sposobnosti kao lidera. Ako nedostatak samopouzdanja doprinosi tome da žene ostaju van rukovodećih uloga, onda je od klјučne važnosti da organizacije ispitaju njihovu obuku i na profesionalnom i na izvršnom nivou.\nPodsticanje žena da vrše liderske uloge i podržavanje onih koje su već lideri je korisno za radno mesto u celini. Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) je izjavila da su „žene najneiskorišćenije ekonomsko bogatstvo u svetskoj ekonomiji“.\nRodna pristrasnost kao faktor koji doprinosi\nTo što 34% žena predstavlјaju rukovodeće pozicije na globalnom radnom mestu pokazuje veliki napredak za žene u rukovodstvu. Da biste u potpunosti razumeli kakva je podrška ženama na radnom mestu potrebna, važno je napomenuti da se brojke u velikoj meri menjaju što se više penjete na korporativnoj lestvici. Kada je reč o kompanijama sa liste Fortune 500, jaz postaje još veći sa samo 2% žena koje dostižu poziciju generalnog direktora.\nJasno je da kada su u pitanju izvršne pozicije, određena rodna pristrasnost postoji zbog prirode i očekivanja pozicija kao što je generalni direktor velike korporacije. Stereotipi o muškarcima i ženama u rukovodstvu takođe postoje, a stvarnost da se žene obično posmatraju kao nežnije i osetlјivije od muškaraca često navodi neke na to da veruju da su žene manje sposobne vođe.\n7 saveta za podršku ženama u liderstvu\nSamo odgovarajućom obukom i obrazovanjem stereotipi na radnom mestu mogu da se odbace, čime se zatvara jaz i omogućava ženama da napreduju čak i na izvršnim pozicijama. Sledi sedam radnji koje svi menadžeri mogu da preduzmu u njihovim programima obuke ako žele da podrže žene da postanu bolјi lideri.\nPazite na stereotipe\nKada imate posla sa lјudima, stereotipi će uvek da postoje. Jedan od stereotipa koji šteti ženama u rukovodstvu jeste uverenje da ako je službenica brižna ili osetlјiva, ona je nekompetentan lider. Ne možete da kontrolišete stereotipe koje zaposleni unose u organizaciju, ali možete da kontrolišete kulturu kompanije i način na koji se ti stereotipi rešavaju.\nOhrabrite ih da rastu\nAko je jedan od glavnih problema sa ženama koje su na rukovodećim pozicijama samoizbor, ohrabrite žene u vašoj organizaciji da prerastu u njihovu trenutnu ulogu i nastave da napreduju. Nuđenje mogućnosti mentorstva može da bude izuzetno korisno jer žene mogu da uče od iskusnijih lidera i da izgrade njihovo sopstveno samopouzdanje.\nNeka se čuju njihovi glasovi\nIstraživanja su pokazala da muškarci imaju tendenciju da prekidaju više od žena, a kada su u pitanju poslovni sastanci, to može da dovede do toga da se žene osećaju kao da se njihov glas ne čuje. Ako žene koje su trenutno na rukovodećim pozicijama ili traže liderske uloge nisu u stanju da govore tokom sastanaka, to takođe može da doprinese da ih vide kao nesposobne lidere. Uspostavlјanje protokola sastanaka, kao i odgovarajuća obuka za zaposlene mogu da osiguraju da se prema svima postupa pošteno tokom sastanaka.\nNapravite prostor za pregovore\nKada je u pitanju jaz u platama između muškaraca i žena, jedan od najznačajnijih faktora koji doprinose su pregovori. Ne samo da je manja verovatnoća da će žene pokušavati da pregovaraju o njihovim platama, već i kada to urade, dobijaju i lošije rezultate od njihovih muških kolega. Možete da podržite žene u vašoj organizaciji tako što ćete normalizovati pregovore i za muškarce i za žene, kao i da osigurate da se povećanje plata pravično procenjuje.\nPoštujte roditelјske uloge\nPošto žene čine 40% globalne radne snage, to znači da značajan deo ukupne radne snage čine i majke. Samo u Sjedinjenim Državama zaposlene majke čine skoro 32% svih zaposlenih žena. Porodične obaveze su uzrok da se mnoge žene liderke vide kao manje posvećene njihovoj karijeri, iako to nije tačno za većinu zaposlenih majki. Pomaganje liderima da uspostave odgovarajuće granice između posla i života za zaposlene, kao i ponuda fleksibilnih radnih opcija može da bude izuzetno korisna za žene u liderstvu.\nMnoge žene na radnom mestu nađu se u ulogama podrške, ali kada su žene na čelu, nije neuobičajeno da preuzmu veće opterećenje kada je u pitanju obuka novih zaposlenih ili opšte kancelarijske dužnosti. Da biste podržali žene u vašoj organizaciji, uverite se da je opterećenje ravnomerno raspoređeno i na muške i na ženske zaposlene.\nPonudite jednake mogućnosti\nZaposlene mogu da se suočavaju sa mnogim preprekama, ali mnoge takođe postaju jaki i efikasni lideri kada im se pruži prilika. Kada se u vašoj organizaciji pojave prilike za napredovanje, pobrinite se da se uzmu u obzir svi koji se kvalifikuju i da se jednake mogućnosti nude svim sposobnim zaposlenima. Ohrabrite žene na rukovodećim pozicijama da se prijave za unapređenja i osigurajte odgovarajuću obuku onima koji su odgovorni za odabiranje potencijalnih kandidata.\nPodrška ženama u liderstvu je prilika za sve\nŽene na radnom mestu su prešle dug put i uprkos izazovima sa kojima se mnoge još uvek suočavaju, njihov uspeh treba da se slavi. Čak i zaposlene majke, koje čine značajan deo zaposlenih žena, pronalaze načine da uravnoteže njihovu karijeru i porodični život kod kuće. Međutim, žene na rukovodećim pozicijama ne mogu da nastave da rastu i napreduju bez pomoći lidera za koje rade. Svaka organizacija ima priliku da raste i napreduje odabirom podrške njenim ženskim liderima.\n7 načina na koji menadžeri mogu da podrže žene u liderskim ulogama was last modified: 2 marta, 2022 by Zoran Ristic\n8 neprobojnih načina da pristupite timskom upravlјanju konfliktima na poslu\n19 jedinstvenih i kreativnih pitanja za intervju koja treba da postavite kandidatima\nDevolver Digital ima svoj Lootboxcoin\nRazlog zašto je brzina web sajta bitna\nMicrosoft metaverzum vs. Facebook metaverzum: u čemu...\nBESPLATAN SEMINAR LIČNIH I PROFESIONALNIH VEŠTINA ,,SOFT...\nHyper postao zvanični partner NBA tima Filadelfija...\nTop 10 Chrome ekstenzija za UI/UX dizajnere\nZašto ovaj Helium Hotspot zarađuje $2000 mesečno


Kako je preneo ESPN, NFL još nije dobio odgovor.\n- Radujemo se saradnji sa igračima o svim pitanjima koja se tiču njihovog zdravlja i sigurnosti - rekao je potpredsednik sektora Lige za komunikacije Džo Lokhar.\nIzvršni direktor NFLPA Demarijus Smit u januaru je za "Vašington post" rekao da je sindikat radio na predlogu "manje kaznenog" pristupa u rekreativnoj upotrebi marihuane.\n- Mislim da je važno da se više usmerimo ka lečenju nego ka kažnjavanju. Treba videti da li postoje problemi zavisnosti. I mislim da ne treba samo pretpostaviti da je rekreacija razlog korišćenja - rekao je izvršni direktor NFLPA De Smit.


Projekat “Montenegro Youth Card”\nGlavni grad Podgorica - Biro za ekonomsku saradnju i podršku biznis zajednici\nONE STOP SHOP +382 20 226 444 ekonomskasaradnja@podgorica.me\nKako do finansija?\nParcele i namjena\nutorak, 08 mart 2016 14:44\n“Centar za omladinsku edukaciju” u saradnji sa studentskim vijećima i Studentskim parlamentom Crne Gore, pokrenuo projekat “Montenegro Youth Card”, čiji je cilj obezbjeđenje što boljih uslova života za mlade u Crnoj Gori.\nRealizaciju projekta omogćili su Glavni grad Podgorica, Societe Generale Banka Montenegro, Ministarstvo prosvjete, Ministarstvo rada i socijalnog staranja, kompanija Bemax i marketing agencija Mc Cann.\n“Montenegro Youth Card”je kartica, koja košta 10 eura na godišnjem nivou, a omogućava srednjoškolcima i studentima da koriste popuste u čitavoj državi i na taj način znatno uštede sredstva iz svog budžeta. Pri realizaciji zacrtanih ciljeva, akcenat je stavljen na edukativne i kultrurne aktivnosti, zdrastvenu zaštitu, kao i na prevoz i usluge osiguranja. U ovim kategorijama, mladi će koristiti popuste u iznosima od 20% do 60%.\nJugoslav Radović iz Centra za omladinsku edukaciju istakao je da smatra da je napravljen dobar kolaž popusta, te da će mladi uz pomoć ove kartice uštedjeti veliki iznos novca.\nVladimir Rajčić, šef Biroa za ekonomsku saradnju i podršku biznis zajednici istakao je da je Glavni grad prepoznao značaj ovog Projekta kojim se mladim ljudima, srednjoskolcima i studentima, omogućavaju popusti u trgovinama, kulturnim ustanovama, preduzećima koja se bave prevozom putnika i ustanovama zdravstvene zastite. Korisnici ovih pogodnosti su pripadnici populacije kojoj, u ovim komplikovanim ekonomsko-socijalnim vremenima, treba obezbijediti što kvalitetniji život i ambijent za njihovu kulturnu i obrazovnu nadrgadnju. Izražavajući zadovoljstvo što je Glavni grad bio pokrovitelj ovog projekta, iznio je da će uprava Grada uvjek biti spremna da podrži ovakve i slične projekte koji donose benefite mladim ljudima, koji su budućnost grada i države.\nMile Grbin, direktor sektora za marketing Societe Generale banka Montenegro izrazio je uvjerenje da će uz Montenegro Youth Card, mladi ljudi moći lakše sebi da priušte pristup institucijama kulture, edukacije i svih drugih lagodnosti koji znače bolji zivot za mladog čovjeka. Namjera Sosiete Generale banke Montenegro je da podrži mobilnost, razmjenu informacija i da izađe u susret potrebama mladog čovjeka.\nLazar Šuković, studentski onbudsman, rekao je da je Montenegro Youth Card jako značajan poduhvat za studentsku populaciju. Ova vrsta kartica za studenta je već prisutna u zemljama regiona i trebalo je ranije uvesti i kod nas. U vremenu nepovoljne ekonomske situacije, potreba i zahtjeva studentskog života značajne su i najmanje povoljnosti u finansijskom smislu.\nZa sva dodatna pitanja, materijale i predloge kontaktirajte nas putem kontakt podataka i kontakt forme u nastavku.\n+382 20 226 444 ekonomskasaradnja@podgorica.me\nJavni poziv za pružanje mentoring usluga koji sprovodi Direkcija za razvoj malih i srednjih preduzeća u saradnji sa biznis centrima/jedinicama lokalne samouprave, namjenjen je mikro, malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima, u cilju pružanja podrške nesmetanom razvoju i smanjenju broja neuspješnih privrednih subjekata Proces mentoringa se odvija po uspostavljenoj mentoring šemi, razvijenoj u...


Juncker: Proširenje u narednom mandatu Evropskog parlamenta\nJuncker: EU će imati više od 27 članica\nPredsednik Evropske komisije Jean Claude Juncker je u godišnjem govoru o stanju Unije povrdio da je mesto Zapadnog Balkana u EU i pozvao zemlje članice da regionu pruže opipljivu persektivu članstva.\n“Ukoliko želimo stabilnije susedstvo moramo ponuditi kredibilu perspektivu proširenja zemljama Zapadnog Balkana. Tokom ovog mandata Evropske komsije i Evropskog parlamenta neće biti novog proširenja jer uslovi za prijem nisu ispunjeni. Ali u budućnosti Evropska unija će imati više od 27 zemalja članica”, izjavio je Juncker.\nGodišnji Govor o stanju u Uniji je najvažniji evropski događaj. Juncker je u govoru naglasio da je vladavina prava u slučaju zemalja u proširenju, prioritet i fokus u pristupnom procesu. Međutim, on je isključio mogućnost da Turska postane članica, u bliskoj budućnosti.\nPročitajte: BiH stagnira, problemi isti godinama I Tregoures - Pogrešna je mantra Brisela da Vučić stabilizuje region I Šta je Zaev doneo Makedoniji\nPoruka Balkanu je prvi pozitivan signal koji je Jean Claude Juncker uputio zemljama regiona od kad je on na čelu EU institucija. Prilikom preuzimanja mandata 2014. godine, najavio je da u toku roka dok je on na čelu Evropskih institucija (2014-2019), neće biti prijema novih članica i time zatvorio debatu o daljem proširenju Unije.\nGovoreći o stanju unutar Unije, Jean Claude Juncker je zatražio od svih da se iskoristi trenutak jačanja jedinstva i privrednog rasta. On je izneo načela na kojima će se ubuduće zasnivati Unija: slobodi, jednakosti i vladavini prava.\nOsvrćući se na migraciju - na najneuralgičnije pitanje za celu Uniju– predsednik Evropske komisije je podvukao kako su evropske zemlje dale azil za 720.000 izbeglica, što je tri puta više nego Australija Kanada i SAD zajedno. On je pozvao zemlje članice da pokažu solidarnost i kolektivnu odgovornost oko ovog pitanja uz poruku da “Evropska unija nije tvrđava već kontinent solidarnosti”.\nGovoreći o odlasku Britanije iz Evropske unije, Jean Claude Juncker je ocenio da će 30. mart 2019. godine biti kako se izrazio “tužan trenutak naše (evropske) istorije”, ali da se odluka britanskog naroda mora ispoštovati.\nHahn: EU zabrinuta stanjem ljudskih prava u Turskoj\nPrethodno je evropski komesar nadležan za susednu politiku i pristupne pregovore Johanes Hahn ocenio da tursko društvo prolazi kroz teške godine, stoga je težak i odnos Brisela prema tamošnjim vlastima. On je naglasio da je Evropska unija veoma zabrinuta stanjem ljudskih prava u Turskoj.\nPročitajte: Čavušoglu: EU pravi greške prema Turskoj I Erdogan traži oproštaj od Boga, no hoće li mu oprostiti i Turska? I Četiri neugodna pitanja o pokušaju puča u Turskoj


Razvoj sela poziv na akciju - Domaćinska kuća\nU promociji su učestvovali kopredsednici Nacionalnog tima za preporod sela Srbije – Milan Krkobabić, ministar zadužen za regionalni razvoj i akademik Dragan Škorić, predsednik Akademijskog odbora za selo Srpske akademije nauka i umetnosti, kao i koordinatori Nacionalnog tima za preporod sela, koordinatori i autori stručnih priloga ovog Programa. Skupu su se obratili: prof.dr Milovan Mitrović, urednik Nacionalnog programa za preporod sela Srbije i potpredsednik Akademijskog odbora za selo SANU prof.dr Jonel Subić, koordinator Nacionalnog tima za preporod sela Srbije i direktor Instituta za ekonomiku poljoprivrede, kao i prof.dr. Zoran Keserović, prof.dr Vladimir Goati, Radoš Bajić i Milan Prostran.\nPoruka kopredsednika Nacionalnog tima za preporod sela Srbije Milana Krkobabića sažeta je u posveti s kojom je uručio primerak Nacionalnog programa za preporod sela Srbije premijerki Ani Brnabić: „Ovaj program je poziv na akciju. Sela Srbije čekaju s punom verom.“ „To je početna platforma da se sa opisivanja krene u promenu stanja na bolje.“ dodao je kopredsednik Krkobabić.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić podržala je rad Nacionalnog tima za preporod sela Srbije i istakla da će Nacionalni program za preporod sela Srbije biti ozbiljno razmatran u definisanju njenog ekspozea kao polazišta za aktivnosti buduće Vlade, dodajući da će novoj Vladi jedan od prioriteta biti podrška razvoju sela i poljoprivrede. „Nalazimo se u pandemiji koja je pokazala koliko je važno da se oslanjamo na sopstvene resurse“, rekla je Brnabić na predstavljanju Nacionalog programa za preporod sela Srbije. Istakla je da su planirana još veća ulaganja u znanje i nauku koja će biti primenjena u poljoprivrednoj proizvodnji, što uključuje i digitalizaciju i širenje interneta, kako bi mladi ostajali na selu.\nAkademik Škorić rekao je da je želja da se znanjem i naukom rešavaju problemi kako bi se došlo do pozitivnih promena i kako bi srpsko selo bilo ravnopravno sa selima u Zapadnoj Evropi. Akademik je podsetio da je neophodno povećanje budžetskih ulaganja u nauku za koju smatra da bi morala biti bar dva procenta BDP-a kako bi se preko razvoja nauke znanje prenosilo u sela.\n– ustupanje zemljišta u državnom vlasništvu, do 50 hektara, na besplatno korišćenje mladim bračnim parovima,\n– dodela kuća pod najpovoljnijim uslovima onima koji žele da dođu da žive na selu i obrađuju zemlju,\n– smanjenje stope poreza na dodatu vrednost za poljoprivredne zadruge i potpuno oslobađanje većine poreza u pograničnim i brdsko-planinskim područjima.\n– osnivanje Nacionalnog garantnog fonda radi osiguranja minimalnih poizvodnih cena za osnovne poljoprivredne proizvode,\n– osnivanje Poljoprivredne komore Srbije.\nAna Brnabić, milan krkobabić, razvoj sela, selo\nPrevPrethodnaNedimović: Svako ima svoj ličan odnos prema poslu koji radi\nSledećaPčelari ovo morate uraditiNext\nŠta se najviše osigurava


Državne imovine dovoljno za obeštećenje | Autonomija\nDržavne imovine dovoljno za obeštećenje\nDržava ima dovoljno poljoprivrednog i građevinskog zemljišta da obešteti skoro sve bivše vlasnike, izjavio je koord…\nDržava ima dovoljno poljoprivrednog i građevinskog zemljišta da obešteti skoro sve bivše vlasnike, izjavio je koordinator Mreže za restituciju Mile Antić.\n„Zadovoljni smo predlogom radne grupe koja priprema nacrt zakona o restituciji da se bivšim vlasnicima vrati imovina koja je u vlasništvu države“, rekao je Antić. On je istakao da se prema podacima Mreže za restitucija potražuje manje od 300.000 hektara poljoprivrednog i oko 9.500 hektara građevinskog zemljišta.\n„Za državu ne bi bio nikakav problem da vrati sve zemljište koje se potražuje, jer je to samo manji deo od ukupnih parcela kojima država gazduje“, ukazao je Antić i dodao da nije sporno što neće biti vraćena imovina koja je u međuvremenu privatizovana. Sporno je, prema njegovim rečima, što je deo oduzete imovine nezakonito privatizovan i u tim slučajevima trebalo bi da budu raskinuti kupoprodajni ugovori i imovina vraćena bivšim vlasnicima.\n„U slučajevima kad se potražuju stanovi i kuće, na šta se odnosi samo nekoliko procenata od ukupno podnetih prijava za vraćanje oduzete imovine, takođe smatramo da država ima dovoljno imovine da obešteti i te vlasnike“, istakao je Antić. Da bi se sprovela ta vrsta obeštećenja, kako je rekao, potrebno je da zakon predvidi zamenu potraživane imovine nekim drugim vlasništvom, odnosno supstituciju.


Zabrinutost zbog moguæeg novog talasa izbeglica iz Sirije\nNemaèka kancelarka Angela Merkel i turski premijer Ahmet Davutoglu izrazili su danas zabrinutost zbog rizika od pokretanja "novog talasa" izbeglica iz sirijskog grada Alepa.\n18.10.2015. - 15:58\nDavutoglu je, na zajednièkoj konferenciji za novinare sa Merkel koja je u poseti Istanbulu, rekao da je Turska spremna da saraðuje sa Nemaèkom po pitanju spreèavanja ilegalne migracije, ali da kriza ne može da bude razrešena bez rešenja sukoba u Siriji.\nOn je pohvalio "bolji pristup" Evropske unije po pitanju podele tereta izbeglièke krize.\n"Nažalost, Tursku je meðunarodna zajednica ostavila samu što se tièe podele tereta. Zadovoljni smo što sada postoji bolji pristup", rekao je Davutoglu, pohvalivši nemaèku kancelarku što nije "okrenula glavu" po tom pitanju, preneo je AFP.\n"Sigurna zona" na severu Sirije neophodna je da bi se zaustavio priliv izbeglica, istakao je Davutoglu, prenela je agencija Rojters, napominjuæi da je to predlog Turske koji meðutim nije privukao veliku meðunarodnu pažnju.\nDavutoglu je upozorio da zbog produbljivanja sukoba kod sirijskog grada Alepa izmeðu vladinih snaga, potpomognutih ruskim vazdušnim udarima, i ekstremista Islamske države, postoji rizik od pokretanja novog talasa izbeglica.\nOn je rekao da Turska oèekuje ubrzanje procesa evrointegracija, dodajuæi da je na tom polju naèinjen napredak pošto državljanima Turske više nisu potrebne vize za putovanje u zemlje Evropske unije.\nMerkel je navela da je Nemaèka spremna da pomogne Turskoj na putu ka EU, pruživški podršku Ankari u zamenu za tursku pomoæ u zaustavljanju priliva izbeglica u Evropu.\n"Kako možemo dinamiènije da organizujemo proces pristupanja? Nemaèka je spremna da se ove godine otvori poglavlje 17 i da se izvrše pripreme za poglavlja 23 i 24. O detaljima možemo da razgovaramo", kazala je Merkel.\nMerkel je u èetvrtak upozorila evropske lidere na samitu EU u Briselu da Evropa ne može da reši problem izbeglièke krize, bez pomoæi Turske, koja je "domaæin" više od dva miliona sirijskih izbeglica.


U PRIPREMI NOVA MEDIJSKA STRATEGIJA: Nacionalni konvent o EU biće uključen u izradu strategije\nNa sednici Radne grupe Nacionalnog konventa o EU koja prati pregovore o pristupanju u Poglavlju 10 Informaciono društvo i mediji, najavljeno je učešće Konventa u konsultacijama tokom izrade strategije o medijima, Ministarstva kulture i informisanja.\nNino Brajović, državni sekretar u Ministarstvu kulture, tim povodom je rekao da je osnovan tim koji radi na tekstu strategije o medijima, "a Nacionalni konvent o EU će biti uključen u konsultacije u narednoj fazi".\nKoordinatorka NKEU, Nataša Dragojlović, podvukla je značaj osnivanja Međusektorske grupe za slobodu izražavanja i medije, sredinom prošle godine, za horizontalno praćenje ovih tema kroz različita poglavlja.\nNikola Marković, koordinator Radne grupe, je potvrdio da su preporuka Radne grupe iz decembra 2016. upućene nadležnim institucijama od kojih se redakcija još uvek očekuje.\n"Suštinski problem ostaje nedostatak administrativnih kapaciteta u nadležnom ministarstvu za sprovođenje potrebnih mera u okviru pristupanja Srbije EU. To je dodatno otežano postojećom zabranom zapošljavanja u državnim organima", rekao je Marković.\nIzvor: Vebsajt Evropskog pokreta, 15.03.2017.


Zanimljivosti dana : U Ljubljani napravili najtežu i najveću baklavu na svetu!\nU Ljubljani pre par dana je napravljena najveća i najteža baklava na svetu i to zahvaljujući trudu ženskog bošnjačkog udruženja ZemZem, ceo događaj odigrao se na Prešernovom trgu....\nIz ovog udruženja veruju i da će ova njihova baklava ući u Ginisovu knjigu rekorda.\n"Najteža i najveća baklava" na svetu teška je gotovo 310 kilograma a duga 18.75 metara širine je 50 centimetara.! Ovu kako veruju "najtežu i najdužu" balklavu na svtu građanima su delili su bosanski glumac Enis Bešlagić i gradonačelnik Ljubljane Zoran Janković.\nDobrovoljni prihodi posetialca a plaćalo se koliko je ko hteo da da, u sklopu tradicionalnog festivala bosanske hrane ićiće za izgradnju gradnji ljubljanske džamije.\nNa festivalu je podeljeno i više stotina litara kafe koja se pekla u ogromnoj džezvi koja je pre nekoliko godina ušla u Ginisovu knjigu rekorda kao najveća džezva na svetu.Inače džezva je u Ljubljanu dovezena iz Visokog, a napravljena je 2004. godine i od tada džezva putuje po svetu, a prvi "gostuje" u Ljubljani.\n"Prava baklava treba upiti agdu, slatku vodu, a za to je potrebno vrijeme. Kad moja mama peče baklavu, to radi celi dan, a jede se tek sutradan, kad upije svu vodu i kad baklava postane sočna", izjavila je medijima je Amina Agić iz udruženja ZemZem.\nOrganizatori veruju da će Ginisove sudije i odbor iduće nedelje priznati i zvanično da je ovo najteža baklava a ujedno da jei najduža. Mada Ginisova pravila propisuju da slatkiši i kolači moraju biti napravljeni u jednom komadu, a ne od više njih koji se onda povežu u jedan veliki kolač, kako je nastala njihova velika teška i dugačka baklava.\nInače baklava kao orijentalna poslastica od oraha i meda u bosansku kuhinju ušla u vreme osmanske vladavine a vrlo je popularna u području zapadne i srednje Azije, čak i u Kini, gde je u pokrajini Xinjiang vekovima je prisutna u kuhinji ujgurske manjine.\nU Indijskoj bolnici u gradu Byculli stomatolozi su izvadili da ne poverujete 232 zuba…\nUpravnik zatvora ukrao 50 kilometara puta!\nUpravnik jednog ruskog zatvora verovali ili ne našao se iza rešetaka zbog sumnje da je…


Od Kalifornije do Kanzasa, od Masačusetsa do Floride i svuda drugde u SAD doktori, medicinske sestre, bolnice ali i pogrebni zavodi rade na izmaku snage i kapaciteta, piše CNN.\nBroj novozaraženih ne prestaje da opada, a očekuju se još crnje brojke posle nedavne proslave nacionalnog porodičnog praznika Dana zahvalnosti.\nDnevni broj novozaraženih korona virusom u SAD prvi put je premašio 228.000, a na rekordnom nivou je i broj hospitalizovanih, nešto više od 100.000.\nSamo u Kaliforniji danas je registrovano rekordnih 25.000 novih slučajeva. Vlasti su zabranile sva okupljanja, čak i privatna, i uvele nove restriktivne mere.\nGuverner Tenesija Bil Li potpisao je dekret kojim se upućuju pripadnici Nacionalne garde kao pomoć bolnicama koje su preopterećene pacijentima.\nJužna Kalifornija mogla bi da se suoči sa karantinom pošto je procenat slobodnih jedinica intenzivne nege pao ispod 15.\nIako se upotreba vakcine protiv korona virusa bliži, pred SAD je dug put do povratka u normalu, piše CNN.\n"Realnost je da će decembar, januar i februar biti teški", rekao je Robert Redklif, direktor američkih Centara za kontrolu i prevenciju bolesti.


TURSKA - Aerodrom Istanbul (IST) najveći na svetu, baza Turkish Airlines\nHomeEvropski deo - Istanbul i JedreneTURSKA / Aerodrom Istanbul (IST), najveći na svetu\nVAŽNO OBAVEŠTENJE: Do 10. juna 2020, osim nekoliko izuzetaka Aerodrom Istanbul biće zatvoren za međunarodne letove i do tog datuma svi međunarodni letovi Turkish Airlines su suspendovani. Za sada nema najave da će među prvim letovima koji će biti obnovljeni početkom juna, biti i beogradski Aerodrom Nikola Tesla. Pratite nas radi novih informacija.\nAerodrom Istanbul (IST)\nPočev od 6. aprila 2019. u 14 h po lokalnom vremenu, svi međunarodni i domaći letovi aviokompanije Turkish Airlines (TK / THY) i letovi svih međunarodnih aviokompanija koji su do sada bili obavljani do/od Međunarodnog aerodroma Ataturk, preusmereni su na novi Aerodrom Istanbul (IST). Novotovoreni aerodrom – najveći na svetu, postao je nova vazdušna luka turske nacionalne aviokompanije Turkish Airlines.\nPrilaz Aerodromu Istanbul © Ivana Dukčević\nAerodrom Istanbul © Ivana Dukčević\nAerodrom Istanbul – sa desne strane na fotografiji vidi se gde pristiže saobraćaj iz grada i zaustavlja se ispred jedne od nekoliko pasarela koje vode ka ulazu u aerodrom © Ivana Dukčević\nAvion Turkish Airlines-a na Istanbulskom aerodromu, oslikan motivima Lego junaka koji su glavni likovi Fly safety videa sa instrukcijama pre poletanja aviona © Ivana Dukčević\nTri istanbulska aerodroma postojala su jedno kratko vreme – od januara do 6. aprila 2019. Aerodrom Ataturk je tog dana trajno zatvoren i na njemu će najverovatnije biti podignut muzej i tematski zabavni park na temu vazduhoplovstva. Prema drugim izvorima, iako nadomak grada – postaće novi vojni aerodrom. Međunarodni aerodrom Sabiha Gokčen nalazi se na azijskoj strani Istanbula.\nAerodrom Istanbul (IST) sazidan je severno od grada, nadomak obala Crnog mora, i njegova udaljenost od centra (53 km) višestruko je veća od Aerodroma Ataturk sa kojeg je do grada bilo moguće stići metroom (dve stanice), a zatim prelaskom na tramvaj T1 na početnoj stanici.\nPočev od 6. aprila 2019, svi letovi Turkish Airlines i inostranih aviokompanija koje su sletale na Međunarodni aerodrom Ataturk, preusmereni su na novi Aerodrom Istanbul (IST). Sa ovog aerodroma, odvija se i domaći saobraćaj ka 50 aerodroma unutar zemlje, letovima Turkish Airlines.\nIzgradnja Aerodroma Istanbul još uvek nije završena. Nekoliko velikih aerodromskih zgrada i glavni toranj još uvek se zidaju. Aerodrom Istanbul je ogroman, svetao i prostran. Hodnici su široki i dugi stotinama metara, što može da smeta kada po izlasku iz aviona želite što pre da stignete do pasoške kontrole i izađete iz aerodromske zgrade. Ipak, kada stignete do kraja hodnika, redovi za prolazak kroz pasošku kontrolu su drastično smanjeni velikim brojem šaltera. Smanjenje gužvi važi i za prolazak prtljaga kroz skener pri ulasku u zonu odlazaka, jer je broj mesta povećan u odnosu na Aerodrom Ataturk i raspoređen po zonama (brojevima), za svaki let. Pre čekiranja prtljaga za let – na šalterima internacionalnih polazaka, na velikom broju terminala uvedeno je čekiranje i rezervacija mesta skeniranjem pasoša na touch-screen tablama postavljenim ispred niza šaltera (aerodromski službenici su uvek u blizini, kako bi pomogli putnicima).\nZbog veličine aerodroma, pri sletanju / poletanju avionu je često potrebno i 15 minuta da od polazne piste stigne do aerodromske zgrade, i obrnuto – do uzletne piste.\nAerodrom Istanbul, stotinama metara dugi aerodromski hodnici – bez gužve, koje treba preći kako bi se stiglo do pasoške kontrole i izlaza © Ivana Dukčević\nPrevoz od / do Aerodroma Istanbul\nPočev od juna 2019, vlasti su rešile problem prevoza sa aerodroma do centra grada i obratno, koji je postojao na početku, s obzirom da od aerodroma do starog centra Istanbula ima 53 km (45 min – 80 min vožnje, u zavisnosti od gužve). Prevoz od/do aerodroma odvija se sa nultog i sa dve donje platforme aerodroma.\nTaksi vozila (aerodromski – narandžasti taksi) staju na nivou 0 (odmah po izlasku iz aerodroma, prilikom dolaska u Istanbul). Cena vožnje do centra varira od oko 20 do 27 evra. Isto važi i za taksi koji zaustavite u gradu (žuti taksi) – u smeru ka aerodromu. Plava taksi vozila najčešće imaju fiksnu cenu do aerodroma (ugovorena taksi vožnja naručena iz hotela) , koja se u zavisnosti od udaljenosti destinacije od aerodroma kreće od 120 do 200 TL (20 – 30 evra).\nAerodrom Istanbul – kombi prevoz, najčešće unapred zakazan © Ivana Dukčević\nAerodrom Istanbul, garaža © Ivana Dukčević\nLinije predviđenih metro linija sa polascima od novog aerodroma do predgrađa Istanbula, koje su planirane da budu gotove 2020. i 2021.\nNa nivou -1 na prevoz do grada čeka unapred ugovoreni kombi i taksi prevoz (po ceni od oko 35 do čak 50 evra) ukoliko vožnju naručujete kako bi bili sigurni da ćete na vreme stići. Na ovom nivou aerodroma (kao i na nivou – 2) vidi se ogoromna otvorena garaža na nekoliko spratova.\nSa -2 nivoa, najnižeg sprata aerodroma polazi nekoliko luksuznih aerodromskih autobusa koji saobraćaju u smeru ka jednom od 20 delova grada, te možete izabrati koja destinacija vam najviše odgovara (u zavisnosti od dela grada, autobusi sa aerodroma polaze na svakih 20, 30 ili 60 minuta). U autobusu, kartu nije moguće platiti u kešu, jer na ulazu u vozilo postoji jedino čitač Istanbulkart (kao Bus Plus). Počev od juna 2019, kiosk Istanbulkart nalazi se na istom nivou aerodroma gde staju autobusi, a sama kartica košta 6 TL (oko 1 evra). Karticu je moguće pribaviti i ubacivanjem novca u automat, na zidu hodnika. Na ovu nepersonalizovanu karticu možete uplatiti novac za autobusku kartu od aerodroma do Istanbula (u zavisnosti od dela grada cena se kreće od 12 do 20 TL – 2 do 3,5 evra, na primer do Taksim skvera košta 18 TL – 3 evra), i kasnije je dopuniti novcem na automatima u samom gradu – koristiti prilikom vožnje gradskim prevozom (autobusi, tramvaji, brodovi), po pojedinačnoj ceni karte od oko 1 evra. Na internet stranicama aerodroma pronađite autobuski prevoz do dela grada koji vam odgovara (istorijskom centru su najbliži Yenikapı , Taksim i Beşiktaş ), i pogledajte informaciju o tome u kojim vremenskim intervalima autobus koji vam je potreban polazi sa aerodroma.\nU planu je izgradnja dve metro linije, od kojih bi jedna trebalo da bude gotova do 2020. a druga do 2021. godine.\nNa autoputu koji je sagrađen i vodi od aerodroma do centra Istanbula, na svakih 10 do 15 sekundi jedno taksi ili kombi vozilo prolazi vozeći putnike na/sa aerodroma.\nAerodrom Istanbul, nivo -2 odakle polazi autobuski saobraćaj © Ivana Dukčević\nAerodrom Istanbul, nivo -2, mesto polaska autobusa © Ivana Dukčević\nAerodrom Istanbul, nivo -2, tabla sa cenom (16 TL) i rutom autobusa koji voze do dela Istanbula – Sarijer, na severu Bosfora © Ivana Dukčević\nAerodromske autobuske linije do grada © Ivana Dukčević\nAerodrom Istanbul / osim kioska Istanbulkart, postoje i automati gde mogu da se pribave kartice © Ivana Dukčević\nAerodrom Istanbul / čitač Istanbulkart u autobusima koji voze od aerodroma do grada (vožnju nije moguće platiti u kešu) © Ivana Dukčević\nSnalaženje na Aerodromu Istanbul\nZa domaće i međunarodne dolaske avionskog saobraćaja, rezervisan je prizemni deo zgrade. Odlasci su na prvom nivou. Na – Dolascima, u samom ćošku zgrade postoji jedno jedino veliko pokretno stepenište koje unutar zgrade vodi iz prizemlja ka gornjem spratu (Odlasci). Postoji i nekoliko spoljnih liftova na prilazima – pasarelama van zgrade, kojima možete stići na svaki od nivoa aerodroma. Ispred ovih liftova, često se stvara velika gužva.\nUkoliko na unutrašnjem letu u okviru Turske zaboravite deo ručnog prtljaga u avionu, pođite do dela – Baggage desk (“Izgubljeno-nađeno”) malu šalter salu koja se nalazi u prizemnom delu aerodroma, na dolascima letova domaćeg saobraćaja (Domestic Arrivals), blizu karosela za preuzimanje prtljaga.\nNa samom aerodromu postoji veliki broj volontera – mlađih ljudi odevenih u svetlo-ljubičaste majice, koji su tu da pomognu putnicima u vezi informacija i snalaženja na novom aerodromu (imaju natpis “Ask Me”). Međutim, mali broj njih dobro govori / razume engleski jezik i utisak je da se za sada još uvek ne snalaze najbolje.\nZa razliku od Aerodroma Ataturk gde je bilo moguće koristiti besplatan wi-fi internet u trajanju od dva sata, na novom Istanbulskom aerodromu to nije moguće – osim ako niste pribavili karticu sa turskim brojem telefona.\nSve u svemu, novi Aerodrom Istanbul (IST) je prostran, sa veoma dugim hodnicima koji vode do pasoške kontrole, i uz značajno manje čekanja na istoj. Besplatni interent nije dostupan. Toaleti su česti. Prevoz od/do aerodroma se odvija u vidu autobusa, taksi vozila i naručenog kombi prevoza. Osim dva istanbulska, u Turskoj postoji ukupno čak 51 aerodrom i domaći saobraćaj je izuzetno razvijen.\nAerodrom Istanbul – displej na delu sa dolaznim inostranim letovima, prikazuje listu skoro stotinak aviona koji su nedavno sleteli, sa pripadajućim brojevima karosela na kojima treba preuzeti prtljag © Ivana Dukčević\nPrilaz Aerodromu Istanbul, autoputem iz smera centra grada (aerodromske zgrade samo su delimično završene, i još oko dve trećine dodatnih delova je u izgradnji) © Ivana Dukčević\nEvropski deo - Istanbul i Jedrene, Najnovije vesti


U ratu Rusije i Ukrajine pobednik može biti Kina - BFPE\nU ratu Rusije i Ukrajine pobednik može biti Kina\nStefan Vladisavljev 21 марта, 2022\nBFPE » Analize i Publikacije » Spoljna politika i bezbednost » U ratu Rusije i Ukrajine pobednik može biti Kina\nRat u Ukrajini predstavlja najozbiljniji geopolitički sukob od Drugog svetskog rata i ostaviće velike posledice na globalni poredak. Iako se rat vodi na granicama Evrope i Azije, ostatak sveta nije imun i od velikih aktera se očekuje da zauzmu stav prema Ruskoj agresiji. Dok su Zapadni akteri, pre svega Sjedinjene Američke Države i Evropska Unija preduzeli oštre mere prema Moskvi, uveli najsnažnije sankcije od onih koje je imala Jugoslavija devedesetih, čini se da Peking stoji na marginama i pokušava da zadrži neutralnu poziciju.\nNeutralna u svom stavu prema sukobu, u očima posmatrača Peking je ipak bliži Moskvi nego Kijevu. Kineska pozicija kao takva se tumači u kontekstu toga da je izostanak direktne osude Ruske agresije podržavanje iste. Međutim, čini se da je jedini interes koji Kina zastupa u okviru tekućih dešavanja – Kineski interes. Zbog toga se često percipira kao jedini akter koji zapravo može izaći u boljoj poziciji nego što je bila. Od početka sukoba, Kina je vrlo izričita u svom stavu da osuđuje svako ugrožavanje teritorijalnog integriteta i eskalaciju sukoba, pozivajući na mirno rešavanje i diplomatski pristup konfliktu. Ono što međutim izostaje iz izjava kineskih zvaničnika jeste osuda Rusije i invazije. Kina je čak i jedna od država koje su ostale neizjašnjenje po pitanju rezolucije Ujedinjenih nacija koja osuđuje rusku invaziju, potvrđujući svoj neutralni stav.\nIz ovoga bi se moglo zaključiti da Kina ipak vidi u Rusiji svog favorita u sukobu. Međutim, stvar je daleko komplikovanija. Rusija jeste osigurala svoje istočno krilo sa prećutnom saglasnošću Pekinga da izvrši invaziju najpre u Donbasu, a zatim i drugim delovima Ukrajine. Malo je verovatno da su se ruski i kineski lider sreli na otvaranju Zimskih Olimpijskih igara u Pekingu, a da ulazak u Ukrajinu nije bila jedna od tema u trenutku kada je više od sto hiljada ruskih vojnika na granici sa Ukrajinom. Kineski zvaničnici su čak došli u situaciju da moraju da negiraju navode da je Ši Đinping zamolio Vladimira Putina da odloži invaziju do završetka Zimskih Olimpijskih igara. Da je određeno usaglašavanje postojalo, ukazuje i činjenica da je istog momenta kada su države Zapada uvele prve sankcije Rusiji, Kina ukinula trgovinske barijere i omogućila uvoz pšenice iz Rusije. Dalje, Peking ostaje pouzdan ekonomski partner Vladimira Putina, davajući prostor i određenu stabilnost u trenutku kada se Zapad u potpunosti distancirao od njega.\nU svemu ovome, poziciju Pekinga komplikuje zapravo želja da iz trenutne situacije izađe neukaljanog ugleda. Negativna percepcija Kine je u uzlaznoj putanji i ne iznenađuje to što su se oči svetske javnosti okrenule ka Tajvanu istog trenutka kada je Rusija upala u Donbas. Činjenica da Peking ne priznaje nezavisnost Tajvana i da je očekivanje svetske javnosti da nakon potpune reintegracije Hong Konga u svoj politički sistem sledeći korak reintegracija Tajvana, do koje ne bi moglo da dođe bez vojne intervencije. Međutim, ispostavilo se da barem za sada ta očekivanja nisu opravdana jer Peking nije pokazao nikakvu želju da se sukob proširi iz Ukrajine na druge delove sveta. Drugi razlog za komplikovanu poziciju Pekinga jeste taj što se čini da se sukob u Ukrajini ne odvija na način na koji je to Rusija želela. Kina nije planirala da se distancira od Moskve, niti je to do sada uradila. Međutim, situacija u kojoj se Rusija našla dovela je do toga da Peking može biti viđen kao facilitator agresorskog režima, omogućujući produžavanje sukoba i dalje povećavanje broja žrtava. Zbog toga, pozivanje na mir, stabilnost, diplomatsko rešavanje sukoba jeste najracionalniji stav koji je Peking mogao da zauzme iz svoje perspektive, kreirajući najbolju poziciju za dalje zastupanje svog interesa.\nKina najpre želi da učvrsti poziciju sile na globalnom nivou. Pozivajući na mir i diplomatsko rešavanje spora, Kina zapravo želi da zauzme centralnu poziciju u potencijalnoj međunarodnoj medijaciji. Učestvovanje u rešavanju sukoba u Evropi bi Kinu učinilo važnim partnerom za očuvanje mira u budućnosti. Kini nije u interesu da dođe do podele sfera uticaja na način na koji je to bila za vreme Hladnog rata. Jako uporište u Evropi je korak ka prevazilaženju hladnoratovskog diskursa, što je više nego jasno naznačeno u izjavama kineskih zvaničnika po eskalaciji sukoba u Ukrajini. Pozicija partnera koji je pored ekonomske saradnje i garant mira bi Kinu neodvojivo vezao za evropske država, učvršćujući njenu poziciju sile na globalnom nivou.\nJedan od razloga zbog kojih bi Kina zapravo mogla da igra ulogu mirotvorca jeste upravo odnos sa Rusijom. Ukoliko bi Kina samo nagovestila da će sankcionisati Rusiju na bilo koji način, to bi značilo potpunu ekonomsku izolaciju Moskve koja bi onemogućila dugoročno opstajanje ratnih napora. Međutim, Rusija ima načina da osigura to da joj Peking pored distanciranja neće okrenuti leđa. U jednoj reči, to bi bio Sibir, odnosno prirodni resursi koji on može da ponudi. Bilo da se radi o direktnom pristupu ili povlašćenim trgovinskim odnosima, rusko prirodno bogatstvo može sačuvati poziciju Pekinga koju trenutno zauzima, a to je pozicija države koja neće direktno osuditi agresiju i invaziju Moskve. Postoji i treća opcija, koja nije ni eksploatacija ni trgovina – to je direktno preuzimanje resursa od strane Pekinga. U scenariju u kome Rusija biva iscrpljena ratom ili čak poražena u potpunosti, ulazak kineskih kompanija je više nego realna mogućnost. To se može desiti pod parolom ekonomskog spasioca, odnosno kupovine velikih ruskih kompanija kao u mnogim drugim državama. Druga opcija je da se u okviru međunarodne zajednice Kina nametne kao garanta mira, odnosno aktera koji će držati Moskvu pod kontrolom kako ne bi ponovo zauzela poziciju agresora. Ni jedan od ova tri scenarija ne zahteva da Kina osudi Rusiju i zauzme poziciju koja je definisana pripadnošću bilo kojoj strani, te ovo omogućava da Kina prolongira svoju definitivnu odluku i poziciju.\nPored distanciranog i neutralnog stava prema stranama koje su u direktnom sukobu u Ukrajini, Kina ne propušta priliku da proširi poruku o svom stavu prema onome što bi trebalo da bude globalni poredak po završetku krize. Kina je otvoreno podržala optužbe upućene Sjedinjenim Američkim Državama i Ukrajini da su radili na razvijanju biološkog oružja. Ove optužbe su ocenjene od strane američkih zvaničnika kao neosnovane i neutemeljene u dokazima. Međutim, ukazuju na trend rata (dez)informacijama posebno razvijenim od početka pandemije Kovid-19 kada su se Kina i Sjedinjene Američke Države međusobno optuživale da su krive za nastanak virusa. Nije u potpunosti jasno do čega bi dalje zaoštravanje odnosa Vašingtona i Pekinga dovelo, ali je tokom sastanka između savetnika bele kuće za Nacionalnu bezbednost Džejka Salivana i kineskog diplomate Janga Jiečija navedeno da će se Sjedinjene Američke Države potruditi da Kina oseti posledice ukoliko bude pružala podršku Rusiji u njenoj invaziji na Ukrajinu. Iako se čini da akteri žele da izbegnu novi Hladni rat i podelu interestnih sfera, nameće se stav koji jeste izričito definitivan – ako nisi sa nama, protiv nas si. Te će biti posebno zanimljivo da li će i koliko akteri poput Vašingtona zapravo biti spremni da dopuste veću ulogu Pekinga u rešavanju ukrajinskog pitanja.\nSve ovo ukazuje da više ne postoje nikakve dileme i da istorija ipak nije došla do svog kraja. Ne možemo više pričati o unipolarnom globalnom poretku, oružani sukobi na tlu Evrope nisu deo prošlosti i imamo ponovo Giganta sa Istoka više nego sposobnog da preuzme glavnu ulogu u jednom delu sveta. Bilo da nastupa iz pozicije ličnog interesa ili podrške partnerima, Kina delovanjem u okviru krize koja se odvija dokazuje da je postala supersila čiji se potezi tumače, uzimaju u obzir ili jednostavno rečeno definišu globalna dešavanja. Ostaje da se vidi da li će u ovom novom poretku Peking svog partnera potvrditi otvorenom podrškom Moskvi ili će doći do udaljavanja između dve države.\nTekst je prvobitno objavljen u Novom Magazinu, br. 568, 17. marta 2022.\nAutor teksta je programski koordinator Fondacije BFPE za odgovorno društvo.\nPrevious PostTreninzi o uključivanju građana u procese donošenja odluka\nNext PostSaradnjom do evropske perspektive Zapadnog Balkana\nKina i Srbija: strateške investicije?\nStefan Vladisavljev25 марта, 2022


Obradović: Novo 'dogadjanje naroda', da sa Rio Tinto ode i ova vlast\nBeta 5. decembra 2021. 12:20\nPredsednik Srpskog pokreta Dveri Boško Obradović izjavio je danas da protesti gradjana pokazali da bi bilo „pošteno – da ova vlast ode istovremeno kad i ‘Rio Tinto’, navodeće da „ovo novo ‘dogadjanje naroda’ predstavlja prekretnicu na srpskoj političkoj sceni“.\n„Aleksandar Vučić i njegovi ministri, pre svega Ana Brnabić i Zorana Mihajlović, dokazani agenti stranog interesa u Vladi Srbije i lobisti za ‘Rio Tinto’, mogu da nastave da na tome insistiraju, ali to će biti njihov politički kraj. Na sve dosadašnje afere kriminala i korupcije u vrhu vlasti, ukidanja demokratije, nezavisnih institucija, slobode medija i poštenih izbora, ovo sa Rio Tintom je prelilo čašu i može im politički doći glave“, rekao je Obradović u pisanoj izjavi.\n„To bi bilo i pošteno – da ova vlast ode istovremeno kad i Rio Tinto“, naveo je.\nKako je ocenio, „iako je tačno da je bivša vlast dala prve dozvole za istraživanje litijuma u Srbiji, sadašnji režim krije istinu da su upravo oni produžili te dozvole izdate u vreme prošlih vlasti kada su istekle u vreme njihove vlasti, kao i da su dali mnoge nove dozvole za istraživanja širom Srbije“.\n„Ono što je predstavljalo korak dalje u odnosu na prošlu vlast jesu pripreme za otvaranje rudnika litijuma u Loznici koje se očitavaju u donošenju prostornih planova, otkupu zemlje od lokalnog stanovništva i izgradnji saobraćajnica za potrebe rudnika, posebno imajući u vidu onaj skandal sa davanjem javnih ovlašćenja „Puteva Srbije” za izgradnju puta jednoj stranoj kompaniji“, naveo je Obradović.\nPrema njegovim rečima, „Vučićeva vlast suštinski stoji iza dolaska Rio Tinta u Srbiju i nastojanja stranih korporacija da zaštite životnu sredinu u svojim državama, a od Srbije naprave deponiju i jalovište“.\n„Kako drugačije objasniti da Nemci ne žele da rudare i iskopavaju litijum iako se u Nemačkoj nalaze najveća i najbogatija nalazišta litijuma u Evropi?“, upitao je Obradović.\nRadosavljević: Vučić je prihvatio princip 'dve hiljade za…\nDS: Sindikati da izvrše pritisak na ministra prosvete da se…\nRadosavljević: Vučić je prihvatio princip 'dve hiljade…\nBekić: Usporena vakcinacija u Srbiji, dnevno se primeni od…\nVuletić (Crno na belo): Krivična prijava protiv Vučića zbog…\nLukić (Da se struka pita): Osposobiti tunele Karaburma za…\nTočak je nastao tako što je Čak Noris radio kolut unapred, a publika bi mu vikala:\n- To Čak! To Čak!


Planovi za izgradnju kuća u Jaši Tomiću - NMR Info\nPlanovi za izgradnju kuća u Jaši Tomiću\nAžurirano jul 1, 2018\nNakon sastanka održanog u Izvršnom veću, na današnjoj pres-konferenciji članovi Kriznog štaba za odbranu od poplava obavestili su javnost o načinima za rešavanje stambenih problema meštana Jaše Tomić i Međa, čije kuće su srušene. Novinarima su o tome govorili republiški ministar za kapitalne investicije i predsednik republičkog Kriznog štaba za odbranu od poplava Velimir Ilić potpredsednik Kriznog štaba i član Izvršnog veća Vojvodine prof. dr Dragoslav Petrović član Kriznog štaba i potpredsednik Izvršnog veća Vojvodine dr Gabor Lodi i predsednik opštine Sečanj Predrag Milošević.\nIzgradnja novog naselja sa 97 kuća u Jaši Tomiću počeće naredne nedelje. Nove kuće će biti podignute na suvim područjima naselja, tako da neće biti potrebno čekati isušivanje i sanaciju terena – najavio je Velimir Ilić Ponudu su prihvatili članovi 69 domaćinstava. Biće zidana tri modela kuća, površine od 63 do 96 kvadratnih metara, sa odgovarajućom okućnicom. Prvo će početi izgradnja ulica novog naselja sa infrastrukturom, uz parcelisanje terena.\nMinistar Velimir Ilić je rekao da će se koristiti građvinski materijal proizvođača sa ovog područja, a radove će takođe izvoditi građevinari iz postradalih opština. Kontrolu utrošenih para i materijala za gradnju obavljaće poseban tim, koji će formirati republička i pokrajinska vlada. Ilić je saopštio da je preduzeće „Simpo“ postradalima poklonilo 100 spavaćih soba, a da će „Sintelon“ opremati podove u novim kućama. Doprinos daju i proizvođači cementa i građevinskog materijala – „Toza Marković“, „Polet“ i drugi.\nProf. dr Dragoslav Petrović je rekao da se, nakon poslednjeg porasta vodostaja, očekuje trajno snižavanje nivoa vode u banatskim vodotocima. U Međi i Jaši Tomiću srušile su se 194 ku?će, a 211 je toliko oštećeno da se ne mogu obnoviti. Republička i pokrajinska vlada za pomoć poplavljenom području izdvojile su preko 150 miliona dinara, a na centralni račun za pomoć ugroženima do sada je uplaćeno preko 29 miliona dinara.\nPotpredsednik Izvešnog veća dr Gabor Lodi izjavio je da u srednjem Banatu ne postoji opasnost od zaraznih bolesti i najavio da će stručna ekipa iz mađarske županije Čongrad pružiti kompletnu pomoć u asanaciji 80 hiljada kvadratnih metara.\nPredsednik opštine Sečanj Predrag Milošević zahvalio se na pomoći građanima poplavljenog područja koju su pružili Vojska SCG, republička i pokrajinska vlada. Iz Jaše Tomića evakuisano je 1.600 ljudi i zato je važno da se dogovori o trajnom rešavanju njihovih stambenih potreba što pre realizuju.\nRADNIČKI U BARAŽU ZA POPUNU PFL ZRENJANIN


ZVEZDA: Oduševljeni smo ekspeditivnošću ABA lige – BUTASPORT.RS\nZVEZDA: Oduševljeni smo ekspeditivnošću ABA lige\nCrveno-beli brzo reagovali na kaznu ABA lige.\nKošarkaši klub Crvena zvezda kažnjen je od strane ABA lige zbog niza propusta na meču 18. kola protiv Partizana.\nU odluci ABA lige ističe se da su crveno-beli kažnjavaju zbog vređanja gostujućeg kluba, trenera i igrača, vređanje sudija, ubacivanja tvrdih i mekih predmeta u teren, pljuvanje igrača Partizana Nemanje Gordića, kao i zbog toga što je jedan gledalac verbalno, a možda i fizički pokušao da napadne sudiju Jurasa.\nCrvena zvezda kažnjena je od strane ABA lige sa 18.000 evra, kao i sa zatvaranjem celog dela tribine pod nazivom Parter 4 na prvoj sledećoj utakmici koju crveno-beli organizuju u hali “Aleksandar Nikolić”.\nCrvena zvezda oglasila se putem zvaničnog saopštenja koje mi prenosimo u celosti:\n“KUDA PLOVI OVA ABA LIGA?\nTakođe, pošto smo u mnogo čemu bili prvi i primer drugima, očekujemo da u budućnosti svaki propust na svakoj utakmici i obrazloženje kazne budu u istoj formi i vrlo detaljni poput ove navodne kazne koja je izrečena KK Crvena zvezda. Da bude makar neke koristi od ovog „igrokaza“.”, stoji u saopštenju crveno-belih.


Digitalno doba: Šta je sve danas potrebno srpskim preduzećima\nNa panelu fakulteta FEFA stručnjaci i privrdnici govorili o srpskoj privredi u savremenom digitalnom dobu\nKako bi ubrzala svoj privredni razvoj Srbija mora da promeni svoju privrednu strukturu u pravcu proizvodnje proizvoda i usluga visoke dodatne vrednosti, a ključan elemenat u tom pravcu je sposobnost kompanija da budu inovativne i konkurentne na globalnom tržištu, rečeno je danas na panelu koji je održan povodom 18. godina od osnivanja FEFA fakulteta.\nIskustvo srpskih kompanija koje su u tome uspešne na panelu su podelili Dragoljub Vukadinović (Metalac), Darko Budeč (BUCK), dr Tanja Kuzman (FEFA i PwC), Saša Popović (Vega IT) i Luka Stanić (BG reklam).\nOni su u prvi plan istakli značaj obrazovanja i ljudi za uspešnost i inovativnost kompanija, a u postojećim poslovnim okolnostima, multidisciplinarnost u obrazovanju i sposobnost da budete brzi u učenju i donošenju odluka predstavlja ključnu konkurentsku prednost.\nTo podrazumeva promene i u pogledu organizacije kompanija u pravcu stvaranja korporativne kulture koja promoviše inovacije i digitalizaciju poslovanja, a istovremeno ulaganje u nove tehnologije i materijale, robotizaciju proizvodnje, automatizaciju poslovnih procesa predstavlja način da se održi i unapredi konkurentska pozicija.\nUlaganje u globalnu povezanost predstavlja još jedan put do globalnih tržišta i obezbeđivanja stimulativnog okruženja za inovacije.\nS druge strane, učesnici panela su istakli potrebu daljeg unapređenja poslovnog ambijenta u Srbiji kao podršku konkurentnosti domaćih kompanija.\nCrni evropski trendovi: Nemci će raditi do sedamdesete, a Srbi možda i ne dožive penziju\nPored određenih poboljšanja u prethodnom periodu, postoji veliki prostor za dalja unapređenja u pogledu zaštite prava investitora, dužine trajanja sudskih postupaka, efikasnosti rada javne i lokalne uprave i dostupnosti različitih tipova finansijskih izvora.\nNa panelu je, takođe, istaknuta potreba za većim državnim ulaganjem u nauku i unapređenje kvaliteta obrazovanja, kao i preispitivanjem politike finansijske podrške stranim investitorima koja domaće uspešne firme potencijalno vodi u neravnopravan tržišni položaj.


Krivokapić nije došao na saslušanje: Nisam dužan da otkrivam svoj izvor informacija - 30.07.2021, Sputnik Srbija\nKrivokapić nije došao na saslušanje: Nisam dužan da otkrivam svoj izvor informacija\nOdbor za bezbednost i odbranu počeo je sednicu na kojoj je trebao da obavi kontrolno saslušanje povodom izjave premijera Zdravka Krivokapića da mu se pripremalo... 30.07.2021, Sputnik Srbija\nDa neće doći na današnje saslušanje, Krivokapić je saopšio još juče nakon premijerskog sata, ističući da i dalje stoji iza izjave, ali da nema zakonsku obavezu da dođe na sednicu.Ni vršilac dužnosti direktora policije Zoran Brđanin ne prisustvuje sednici zbog sastanka sa direktorom policije Slovenije, prenosi portal In4s.Hapšenje je, kako je tvrdio Krivokapić, trebalo da se obavi po nalogu Katnića, koji je to negirao. Za saslušanje su glasali poslanici Demokratskog fronta, Demokratske partije socijalista i SDP-a.Vladimir Martinović iz Demokrata kazao je da podržava sve što je premijer naveo i da se tačno zna koja je njegova obaveza.On je dodao da nisu tačne informacije da je bilo koji premijer u ranijem periodu bio pozvan i prisustvovao sjednici Odbora za kontrolno saslušanje. Naglasio je da premijer nije nigde obavezan po zakonu da prisustvuje ovoj sjednici.\n09:57 30.07.2021 (Osveženo: 10:05 30.07.2021)\nDa neće doći na današnje saslušanje, Krivokapić je saopšio još juče nakon premijerskog sata, ističući da i dalje stoji iza izjave, ali da nema zakonsku obavezu da dođe na sednicu.\nHapšenje je, kako je tvrdio Krivokapić, trebalo da se obavi po nalogu Katnića, koji je to negirao. Za saslušanje su glasali poslanici Demokratskog fronta, Demokratske partije socijalista i SDP-a.\n„Dozvolite mi da vas odmah na početku informišem da se neću pojaviti na kontrolno saslušanje iz razlog koji sam naveo i za kontrolno saslušanje o švercu cigareta. Ta odluka o saslušanju me ni na koji način ne obavezuje… Osnovi za poziv za moje saslušanje su potpuno neosnovani. Kao predsednik Vlade nisam dužan da moj izvor informacija otkrivam“, navodi se u dopisu koji je Krivokapić uputio Odboru.\nVladimir Martinović iz Demokrata kazao je da podržava sve što je premijer naveo i da se tačno zna koja je njegova obaveza.\nOn je dodao da nisu tačne informacije da je bilo koji premijer u ranijem periodu bio pozvan i prisustvovao sjednici Odbora za kontrolno saslušanje. Naglasio je da premijer nije nigde obavezan po zakonu da prisustvuje ovoj sjednici.


Centralna banka razmatra i uvođenje dodatnih mjera, sa ciljem pružanja dodatne podrške građanima i privredi, čime bi se negativni uticaj korona virusa na građane i preduzetnike, kao i cjelokupni finansijski sistem Crne Gore, dodatno ublažio.\n"U tijesnoj saradnji sa bankama, a na bazi sagledavanja pozitivnih i negativnih efekata tekućeg moratorijuma od 90 dana i odvijanja pandemije korona virusa, 45 dana pred isticanje tekućeg moratorijuma sagledaćemo potrebu produženja moratorijuma za najugroženije kategorije građana i kompanija", saopšteno je iz Centralne banke.\nRazmatra se i obezbjeđivanje efikasnog pristupa i kataliziranje povoljnih kreditnih linija finansijskom sistemu od strane Evropske banke za obnovu i razvoj za postojeće i nove klijente iz bankarskog sistem Crne Gore iz novog Paketa solidarnosti (tri milijarde dolara).\n"Takođe, razmatra se obezbjeđivanje efikasnog pristupa i kataliziranje povoljnih kreditnih linija finansijskom sistemu Međunarodne finansijske korporacije (IFC) za postojeće i nove klijente u bankarskom sistemu Crne Gore iz 160 milijardi dolara predviđenih novih sredstava Svjetske banke", objasnili su u CBCG.\nCBCG će razmotriti i značajno smanjenje cijene povlačenja likvidnosti obavezne rezerve promjenom Odluke o bližim uslovima za davanje kredita bankama u slučaju potreba za likvidnošću("Sl. list CG", br. 82/2017).\n"Razmatra se i mogućnosti za privremeno dalju povoljniju klasifikaciju kredita u periodu nakon okončanja faze moratorijuma", ističu u Centralnoj banci.\nKako su saopštili iz CBCG, Crna Gora je jedna od rijetkih zemalja u svijetu koja je usvojila moratorijum, a čiji se obračun kamate tokom trajanja sprovodi na identičan način kao u ostalim jurisdikcijama.\n"Efekti moratorijuma su jasni: Za 20 dana primjene moratorijuma, prijavilo se ukupno 64.434 korisnika kredita, odnosno 52 odsto građana i gotovo 74 odsto privrede, dok iznos kredita za koje je predat zahtjev za moratorijum iznosi 1,31 milijarde eura, odnosno 46 odsto ukupnih kredita u sistemu", kažu u CBCG.\nBanka, kako su ukazali, može restrukturirani kredit u postupku klasifikacije aktive i izdvajanja rezervacija za potencijalne kreditne gubitke tretirati kao novoodobreni, pod uslovom da korisnik može dokazati da je njegova finansijska pozicija pogoršana ili će to u bliskoj budućnosti biti zbog negativnog uticaja pandemije korona virusa na poslovanje.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 23.04.2020.


"BiH mora da prevaziđe sindrom zavisnosti" - Klix.ba\n7.10.2009. u 18:31\n- Bosna bi trebalo da se pripremi za period bez visokog predstavnika. Ona bi trebalo da samostalno stoji, da hoda bez pomagala, izjavio je Inzko u intervjuu za Reuters.\nInzko je istakao da se slaže s onima u BiH koji kažu da situacija od okončanja ratova 1995. godine u ovoj zemlji nikada nije bila gora.\nPrema riječima diplomata, na predstojećem sastanku će biti predložen paket ustavnih reformi i mjere potrebne za zatvaranje kancelarije visokog predstavnika.\nInzko je, međutim, u intervjuu britanskoj agenciji istakao da će svaki korak ka zatvaranju kancelarije visokog predstavnika BiH morati da bude odobren na drugom međunarodnom sastanku u novembru, nakon kojeg će morati da prođe tri do šest mjeseci, prenosi u srijedu Tanjug.


Zabluda pacijenata da su bolji ljekovi kojih nema na recept, doprinose joj i ljekari | Analitika - Informativni Portal\nSaopštilo Ministartsvo zdravlja\nZabluda pacijenata da su bolji ljekovi kojih nema na recept, doprinose joj i ljekari\nLjekovi koji nijesu na Pozitivnoj listi i u slobodnoj su prodaji nijesu kvalitetniji od onih sa liste i to je zabluda pacijenata, poručuju iz Ministarstva zdravlja, uz konstataciju da toj zabludi doprinose i pojedini ljekari koji su ili pogrešno ili nedovoljno edukovani.\nObjavljeno: 14. 08. 2019 - 07:33 Promjenite veličinu teksta: A A A\nSvi ljekovi koji se nalaze na listi pod zaštićenim nazivima su vlasništvo renomiranih, globalnih farmaceutskih kompanija i apsolutno su isti kao u svim zemljama Evropske unije i, kako ističu iz ministarstva, pacijenti mogu biti sigurni da su ovi ljekovi kvalitetni i bezbjedni, piše Pobjeda.\nJedan od bitnih uslova za stavljanje lijeka na listu, objašnjavaju oni, je i potvrda o svim svojstvima lijeka koju donosi Agencija o ljekovima i medicinskim sredstvima Crne Gore.\n“Da bi lijek određene farmaceutske fabrike bio na listi mora biti registrovan u Agenciji za ljekove, što podrazumijeva niz aktivnosti Agencije kao najvećeg regulatornog autoriteta u farmaciji”, precizirali su iz Ministarstva.\nSumnje koje se mogu čuti u javnosti da su navodno neki ljekovi sa liste manje kvalitetni od onih koji su u slobodnoj prodaji najčešće su, objašnjavaju iz ministarstva, proistekle iz “,pogrešne ili nedovoljne edukacije ljekara o statusu ljekova na listi, a posljedično i nedovoljne edukacije i proizvedenog nezadovoljstva pacijenata”. Često se dešava, navode oni, da se prilikom predlaganja terapije, koja nije sastavni dio liste ljekova, pacijent ne informiše da se određeni proizvod ne nalazi na listi.\n“U najvećem broju slučajeva radi se o preparatima koji nijesu lijek u farmakoterapijskom smislu, već su suplementi dodaci ishrani i kao takvi ne mogu biti uvršteni na listu ljekova. Poznati su iz te grupe proizvoda: probiotici, kompleksi vitamina i minerala, nutrijenti, određena dijetetska sredstva… Za te proizvode ne postoje kliničke studije da se radi o provjerenim i ispitanim ljekovima, nijesu registrovani kao ljekovi i samim tim se ne mogu izdavati na teret sredstava Fonda, odnosno ne mogu biti sastavni dio liste ljekova. Veliki problem prilikom kupovine takvih proizvoda prave prilično agresivne i sugestibilne reklame u komercijalnim medijima, te pacijenti zaključuju da se radi o potentnoj terapiji, izdvajaju značajna finansijska sredstva za kupovinu, ali i očekuju da se i oni nađu na listi ljekova, što je nemoguće i nije praksa nijednog zdravstvenog sistema”, navode iz Ministarstva.\nPraksa svjedoči, kažu oni, i da ljekari po navici, bez prethodne provjere o statusu lijeka na listi propišu onaj koji nije na njoj. Time se, naglašavaju iz ministarstva, neopravdano daje afirmativniji status u smislu kvaliteta lijeku koji nije sastavni dio liste, u odnosu na onaj koji je na listi, a namijenjen je za isto indikaciono područje djelovanja.\n“Sve to i nas obavezuje da neprestanom edukacijom i kontrolom propisivačke prakse utičemo na ljekare da se fokusiraju na listu ljekova i da obavezno edukuju pacijenta o eventualnim finansijskim izdacima, ukoliko se oprijedijele za preparat van liste”, kažu iz Ministarstva i naglašavaju da je lista ljekova transparentan dokument, dostavljena je svim ljekarima i predstavlja obavezujući akt prilikom odabira terapije koja se finansira iz sredstava Fonda.\nTagovi: ljekovi doktori Ministartsvo zdravlja pozitivna lista medikamenti probiotici\n14. 08. 2019 - 08:32\nNije baš dobro ni pohvalno za ljekare reći da su pogrešno ili nedovoljno edukovani. Bolje bi bilo ispitati veze farmaceutskih lobija sa zdravstvenim organizacijama, kao i načine na koji oni "edukuju" ljekare da propisuju preferirane ljekove.\nOptuženima za pljačku banke u Beranama uki...\nZbog šverca marihuane godinu dana zatvora ...\nĐačić osniva svoju partiju\nOpozicija vrlo precizno i dalje ne zna što...\nTužilaštvo sumnjiči advokaticu za malverza...\nOtrovani psi i mačke u Kolašinu\n17 trojki Sutjeske, Lovćen slavio poslije ...