08.11.2019 / 20:00 BiH - Rasim Ibrahimagić za Vijesti.ba\nEmmanuel Macron / Vijesti.ba\nPredsjednik Francuske Emmanuel Macron svojom izjavom da je BiH tempirana bomba izazvao je žestoke reakcije domaće i međunarodne javnosti.\nRasim Ibrahimagić iz Inicijative za monitoring evropskih integracija kaže za Vijesti.ba kako je predsjednik Macron svojom izjavom prvenstveno poslao poruku drugim članicama Evropske unije, više nego samoj Bosni i Hercegovini.\n"Nažalost, svojom izjavom je pokazao izrazit nivo neinformiranosti o čemu se u međuvremenu već izvijestilo, a o njegovim namjerama trenutno možemo samo nagađati. Ipak, poruka da postoji tempirana bomba može značiti ili da takvu bombu treba izolovati kako ne bi štetno djelovala po okolinu ili da njeno djelovanje treba neutralizovati", kaže Ibrahimagić.\nOn smatra da, s obzirom na negativan stav Francuske spram nastavka procesa proširenja EU, izgledno predsjednik Macron u ovom trenutku razmišlja o rješenju u vidu izolacije.\nKada je u pitanju njegovo pogodovanje jačanju desnice u regionu i Evropi, Ibrahimagić smatra da je upitno da li djelovanje Macrona može pogodovati jačanju desnice, jer se desnica na Zapadnom Balkanu prvenstveno poistovjećuje sa Macronovim protivnicima u Francuskoj, ali i u evropskoj politici.\n"Tu prvenstveno mislimo na Nacionalni savez u Francuskoj, potom Sjevernu Ligu u Italiji, Slobodarsku partiju u Austriji, Alternativu za Njemačku i dr. Međutim, ovakvo djelovanje može uticati na jačanje evroskepticizma u regiji. Nekome može djelovati opravdano da se nakon ovakvih poteza i izjava pita da li ima svrhe nastaviti podržavati evropske integracije", smatra naš sagovornik.\nIbrahimagić dodaje da možda i možemo diskutovati o tome da li je BiH tempirana bomba ili nije, ali čak i da pretpostavimo da jeste, ona sasvim sigurno nije tempirana zbog terorističkih aktivnosti, već možda jedino zbog nefunkcionalnog sistema.\n"Prioriteti iz Mišljenja Evropske komisije su vrlo dobro skenirali probleme u funkcionisanju tog sistema i usmjerili našu državu ka rješenjima. Ako tzv. bomba i postoji, neutralizovat ćemo je ispunjenjem prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije, a sama Evropska unija u tome bi trebala biti prirodni saveznik, a nikako protivnik", mišljenja je Ibrahimagić.\nKoliko će EU biti toga svjesna u budućnosti znat ćemo kada sa radom počne nova Evropska komisija, ali i kada Evropsko vijeće bude opet na dnevnom redu imalo pitanja iz oblasti proširenja, zaključio je Rasim Ibrahimagić.\nSud BiH odbio žalbu\nAlisa Ramić i ostali branit će se sa slobode\nStupio na snagu Sporazum o readmisiji između BiH i Pakistana\nDom naroda uvrstio na dnevni red zakon o roditeljima njegovateljima bez rasprave\nEU poručila političarima u RS: Bojkot i blokade neprihvatljivi\nStanivuković odgovorio mostarskim skakačima\nDodik: Ko spomene da je RS genocidna ići će u zatvor\nKlub skakača otkazao poziv Stanivukoviću na skokove sa Starog\nKazniti Dodika kao personifikaciju negiranja genocida\nStvoreni uslovi za primjenu\nPrva godišnjica smrti\nČlanovi Vlade FBiH odali počast Salki Bukvareviću\nIzvršeno 40 kontrola\nInspektori PU FBiH zapečatili četiri objekta u Kantonu Sarajevo\n15:27 Fudbal Podrška za Velež: Večeras Bihać navija za vas!\n15:22 BiH Alisa Ramić i ostali branit će se sa slobode


Počela dvodnevna konferencija “Dani Zdravlja” u Brčko distriktu – BDC TV\nU organizaciji Fonda zdravstvenog osiguranja Brčko distrika BiH svečano je otvorena dvodnevna konferencija “Dani zdravlja” u Brčko distriktu koja se po prvi put održava u našem gradu.\nCilj dvodnevne manifestacije “Dani zdravlja” je predstavljanje dostignuća u oblasti medicine i zdravstvene zaštite, kao i usvajanja znanja, smjernica i strategija koje će doprinijeti poboljšanju zdravstvenog sistema u Brčko distriktu.\nNa konferenciji su učetvovali predstavnici zdravstvenih centara iz regije koji imaju dugogodišnju uspješnu saradnju s Fondom. Svojim prezentacijama su prisutnima predstavili svoje dugogodišnje iskustvo kada je u pitanju oblast medicine.\nKonferenciji su prisustvovali i čelni ljudi Brčko distrikta koji su istakli važnost ovakvih skupova kada je u pitanju unapređenje i razvoj zdravstva u Brčko distriktu. Konferencija “Dani zdravlja” u Brčko distriktu bit će nastavljena sutra predstavljanjem zdravstvenih ustanova , farmaceutskih i ortopedskih kuća i pacijentskih udruženja.\nČetvrta osnovna škola Brčko distrikta BiH osvojila je prvo mjesto na konkursu „Dižem glas za MOJE pravo“


I Atina zatvara centar grada za automobile - Više staza za bicikliste i pešake - GRENEF\nI Atina zatvara centar grada za automobile – Više staza za bicikliste i pešake\nTaj jedinstveni projekat centralne gradske opštine, namenjen pre svega pešacima i promociji istorijskih i znamenitosti kulture, nazvan je „Velika šetnja“. Radi poboljšanje uslova života četiri miliona stanovnika glavnog grada i uslova boravka miliona turista, projekat su krajem prošle nedelje zajedničkom odlukom odobrila resorna ministarstva, prenosi niz grčkih medija.\nProjekat predsednika centralne Opštine Atine Kostasa Bakojanisa, nećaka predsednika Vlade Kirijakosa Micotakisa, uklopio se u sanitarne mere tokom pandemije koja je ubrzala realizaciju, i najpre će se tri meseca primenjivati probno i prilagođavati u skladu s primedbama i potrebama gradjana.\nCilj Opštine Atina je da prenošenjem dobre prakse mnogih glavnih gradova sveta postigne nekoliko ciljeva, među kojima je prvi da se 50 hektara javnog prostora kolovoza duž ukupno 6,8 kilometara ulica i bulevara, datih samo automobilima, oslobodi motornog saobraćaja i vrati ljudima čime se osigurava sada nužna „socijalna distanca“.\nIzmene će se uvoditi postepeno od sredine juna, uz niz blagih i privremenih intervencija. Na svakoj od centralnih ulica i bulevara biće pravovremenih i detaljnih najava novih pravila, da bi se o promenama obavestili i prilagodili im se stanovnici, zaposleni koji tu rade i posetioci Atine.\nNova regulacija saobraćaja s težištem na pešacima i biciklistima koji će na bulevarima imati i posebne trake, obuhvata Plaku, antički deo grada i okolinu, i većinu ulica izmedju trgova Sintagma i Omonija.\nZabrane saobraćaja automobila biće izuzeti taksiji, službena vozila Vlade, Skupštine Grčke i Opštine Atina, jer su im zgrade u tom području, zatim vozila policije, Oružanih snaga i zdravstvenih službi. Povlasticu da svojim automobilima prodju do svojih mesta za regulisano parkiranje imaće gradjani sa stalnim prebivalištem u centru grada. U centru ostaju javne garaže i nekoliko velikih javnih parkirališta do kojih će vozila smeti da idu samo posebnim delovima ulica.\nOtkazan je Međunarodni sajam građevinarstva SEEBBE planiran za 24-27. jun ove godine


Banjalučka berza: “Prebijeno” tek oko 78 miliona KM duga | Banjaluka.net\nBanjalučka berza: “Prebijeno” tek oko 78 miliona KM duga\nU drugoj ovogodišnjoj obaveznoj multilateralnoj kompenzaciji, koju je Banjalučka berza sprovela protekle sedmice, kompenzovano je ukupno oko 78 miliona maraka obaveza, potvrđeno je iz Banjalučke berze, koja je organizator Jedinstvenog sistema za multilateralne kompenzacije i cesije.\nIznos “prebijenih” obaveza je značajno manji od onog u prvoj ovogodišnjoj obaveznoj multilateralnoj kompenzaciji koju je Banjalučka berza sprovela 18. maja ove godine, kada je kompenzovano nešto više od 100 miliona maraka obaveza učesnika iz privatnog i javnog sektora od ukupno prijavljenih 973.389.341 KM.\nIz Banjalučke berze su rekli da je u obaveznoj multilateralnoj kompenzaciji koju su sproveli 25. oktobra ove godine kompenzovano 62.136.058 KM obaveza učesnika iz privatnog i javnog sektora od ukupno prijavljenih 932.060.278 KM.\n“Procenat kompenzacije ukupno prijavljenih obaveza iznosio je 6,67 odsto. Iznos obaveza koji se mogao kompenzovati, ako se uzmu u obzir potraživanja učesnika u kompenzaciji, iznosio je 210.861.190 KM. Procenat kompenzovanih obaveza u odnosu na mogući iznos kompenzacije iznosio je 29,47 odsto”, precizirali su iz Berze i dodali da je obaveze prijavilo 1.506 učesnika.\nKako su naveli, kompenzaciju je izvršilo 893 učesnika od mogućih 1.257 koji su imali i obaveze i potraživanja, dok je više od 50 odsto obaveza kompenzovalo 460 učesnika, a 242 učesnika su potpuno kompenzovala obaveze.\n“Iznos kompenzovanih obaveza će se povećati po osnovu dodatne multilateralne kompenzacije koja je sprovodena u petak, 28. oktobra. Prema preliminarnim izvještajima u dodatnoj kompenzaciji je kompenzovano oko 16 miliona KM obaveza”, rekli su iz Banjalučke berze.\nMilan Božić, direktor Banjalučke berze, rekao je da je iznos kompenzovanih obaveza istina manji nego u prethodnoj kompenzaciji u maju ove godine, ali da je i ovo značajan iznos.\n“Kompenzovano je ono što je moglo da se kompenzuje, ali je u ovom ciklusu značajno to što je bilo još veće učešće privrede i ovaj iznos je takođe značajan”, rekao je Božić.\nKao razlog za manji iznos kompenzovanih obaveza, on je naveo činjenicu da se dio nelikvidnosti već riješio kroz prethodne kompenzacije.\nZoran Pavlović, ekonomski analitičar, rekao je da situacija s multilateralnim kompenzacijama očigledno predstavlja dobro rješenje.\n“Ali u ovoj situaciji u kojoj se sada nalaze privreda i javna preduzeća, gdje god ne postoji mogućnost dolaska do gotovog novca, tu se kompenzacija neće prihvatiti. Očigledno je da je nedostatak gotovog novca toliko značajan da ljudi više vole da sačekaju neko bolje vrijeme svog dužnika, nadajući se da će on to ipak platiti gotovinom”, rekao je Pavlović i dodao da treba nastaviti s tim kompenzacijama.\nMeđutim, dodao je i da treba pratiti zašto se ne dobijaju bolji rezultati u kompenzacijama, te na taj način utvrditi gdje su osnovni problemi zbog čega se ne možemo riješiti svih mogućih dugovanja koja su generisana u privredi i javnom sektoru u RS.


Gosti N1: Rešavanje slučaja Ćuruvija kao suočavanje s prošlošću i poruka države (VIDEO) - SafeJournalists\nHome Main Gosti N1: Rešavanje slučaja Ćuruvija kao suočavanje s prošlošću i poruka države...\nBEOGRAD, 30.11.2018. – Ubistvo Slavka Ćuruvije moramo da rešimo na pravi način i isteramo istinu na čistac, kao deo suočavanja sa sopstvenom lošom prošlošću, rekao je predsednik Komisije za istragu ubistava novinara Veran Matić. Jelena Ćuruvija, ćerka Slavka Ćuruvije, ocenila je da bi rešavanje tog slučaja bila poruka države da se takve stvari ne smeju više dešavati.\n„Ubistvo Slavka Ćuruvije je najbitnije ubistvo devedestih godina, jer je reč o čoveku koji je bio urednik, novinar i simbol, lociran za ubistvo kao najveći politički neprijatelj Slobodana Miloševića. O tome moramo da govorimo, to je nešto što moramo, kao deo suočavanja sa svojom lošom prošlošću, da rešimo na pravi način kao novinari i građani Srbije, da izvedemo priču na čistac“, kazao je Matić.\nDok se to ne dogodi, kako je rekao, „bićemo zarobljeni sa tim dosijeima iz DB koji su presnimljeni, koje neko drži na nekim diskovima i ucenjuje određene političare i novinare, što se nikad nije desilo kao suočavanje sa prošlošću“.\nJelena Ćuruvija je ocenila da bi to bila poruka države da se takve stvari neće i ne smeju više dešavati.\n„Da se ne smeju ubijati novinari jer se pišu istinu i bave se svojim poslom kako treba. O tome država mora da razmišlja, da je rešavanje ovog slučaja, presuda da ljudi koji su to učinili budu kažnjeni za svoje delo, to je dokaz da žele da kažu: mi to nećemo više dozvoliti, niti da se vraćaju duhovi prošlosti“, upozorila je.\nMatić, koji je kritikovao rad sudskog veća u ovom procesu, rekao je da su napadi zbog kritike rada suda besmisleni.\n„Imamo situaciju i da se ljudi iz Komisije za rešavanje ubistava novinara napadaju, to je zastrašujuće, i to ne možemo odvajati jedno od drugog“, dodao je.\nMatić je objasnio da je govorio o izuzeću sudija iz ovog procesa, jer ono što je zaključio iz suđenja govori da sudsko veće vodi proces tako da želi da donese donese odluka pre nego što se završi suđenje.\nOnog trenutka kad je doneta odluka da se drugooptuženi i treće optuženi puste iz pritvora, to je bio prvi signal da se dešava nešto nedopustivo u ovom procesu, a zatim i posle toga, kada je Apelaciono veće u dva navrata vraća dokaze u suđenje, kao i izostavljanje svedočenja inspektora Dragana Kecmana.\n„Ja sam jedino mogao da zaključim da je to namera da se pre nego što se završi suđenje donese odluka“, kaže on.\nMatić je rekao da je Srbija u „ozbiljnom problemu iznutra“ i da je problem sudstva mnogo veći problem zemlje nego bilo koji drugi problem.\n„Sudsko veće donosi vrlo problematične odluke koje daju sumnju da bi konačna odluka meni mogla da bude problematična“, rekla je Jelena Ćuruvija.\nOna je kazala da je logično da postavi pitanje zašto bi verovala ovom sudskom veću.\n„Ako je Kasacioni sud doneo odluku da su prekršili zakon, logično je da ja i Komisija reagujemo, da pitamo šta se događa na pravnom nivou, da li je to veće sankcionisano ili ostaju na tom mestu..“, dodala je.\nDržava je stala ozbiljno iza rešavanja ubistva, a onda se odjednom pojavljuju tekstovi, u Ilustrovanoj politici, u kojima se napadaju nezavisni mediji, Komisija za istraživanje ubistva novinara, i Ljiljana Smajlović koja je izložena veoma ozbiljnim napadima.\n„To je ozbiljan problem kada je reč o Srbiji danas. Ljudi se pitaju da li država kreira tu priču, ili je to neki slučaj… Ne mogu da verujem da je to slučajno, da je neko poželeo da se dodvori Vučiću, ili nekima za koje misle da im mogu pomoći, a u isto vreme ponavljaju reči koje su bile matrica za ubistvo Slavka Ćuruvije“, kazao je on.\nMatić ocenjuje da je to „zastrašujuće“ ako se tome ne stane na put.\n„Kao da i danas imamo podelu oko uloge Slavka Ćuruvije i onoga sta je radio, i da li je naš Slavko ili čiji“, naveo je.\nMatić je ocenio da je potrebna nova svest o onome što se dogodilo, čemu je vrhunac bilo ubistvo Ćuruvije.\n„To je bilo nešto nezapamćeno i vrlo je dokazivo na koji način se to dogodilo. I sad imate situaciju u kojoj se izbegava priča o tome, čeka se presuda, to je nešto što nije pravno pitanje samo. Pravno pitanje je vezano za egzekuciju koja je pripremljena unapred. Mi ne ulazimo duboko u celu pricu u dozvoljavamo da se danas dogodi povampirenje Martića i sličnih“, kazao je on, dodavši da je postojanje tekstova takvih autora „zastrašujuće i nedopustivo“.\nĆuruvija je rekla da se i danas događa da se sistematski zabranjuje da odlični novinari rade svoj posao.\n„Naravno da je to je sve sistematski, ne mogu da se samo dese duhovi prošlosti, ako ih neko ne pozove da se vrate. A mi ne učimo iz proslosti, nego to dozvoljavamo. Ne smemo dozvoliti, ni novinarska profesija, ni građani, da se to opet dešava bilo kom novinaru ili građaninu koji se bore da žive slobodno i izgovore svoje mišljenje“, zaključila je Ćuruvija.\nPrevious articleSerbia: Hitler, caricature artist and media freedom\nNext articlePresident vs Journalist: analysis of President Vucic answer to EU Observer


Konačno lepa vest: Đerona i Cupara negativni – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / Konačno lepa vest: Đerona i Cupara negativni\nPoslednja izmena: 08/01/2022\nPorast broja zaraženih virusom kovid-19 nije zaobišao ni selekcije koje se pripremaju za predstojeće Evropsko prvenstvo (13-30. januar 2022, Slovačka i Mađarska). Evropska rukometna federacija suočena sa novonastalom epidemiološkom situacijom tokom prethodnih nekoliko dana donela je odluku o izvesnim izmenama procedura usled datih okolnosti. U slučaju pozitivnih nalaza na PCR testovima umesto dosadašnjih predviđenih 14 dana, period izolacije je smanjen na 5 dana i u slučaju dva uzastopna negativna testa u razmaku od 24 sata učesnicima će biti odobren nastup na takmičenju.\nLepe vesti za reprezentaciju Srbije jesu da su nakon ponovnog PCR testiranja rezultati negativni u slučajevima selektora Tonija Đerone, kao i reprezentativca Vladimira Cupare.\nPodsećamo, nakon prvobitnih šest pozitivnih nalaza nalaza među reprezentativcima i članovima stručnog štaba – Vladimira Cupare, Bogdana Radivojevića, selektora Tonija Đerone, trenera golmana Dimitrija Pejanovića, fizioterapeuta Petra Radulovića i šefa delegacije Milorada Krivokapića, utvrđena su četiri nova pozitivna slučaja na antigenskom testiranju kod reprezentativaca Stevana Sretenovića, Ilije Abutovića, Dragana Pešmalbeka i Nemanje Zelenovića, što je i PCR test kasnije potvrdio.\nTrenažni proces srpske selekcije je u međuvremenu obustavljen, kako bi se sprečili novi slučajevi zaraze.\nIpak, PCR testiranje 6. januara donelo je tri nova pozitivna nalaza u slučajevima Vanje Ilića, pomoćnog trenera Žikice Milosavljevića i fizioterapeuta Vladimira Radulovića.\nZdravstvena komisija Rukometnog saveza Srbije, na čelu sa dr. Dejanom Stanojevićem aktivno se uključila u organizaciju načina rada i trenažnih aktivnosti rukometne reprezentacije Srbije shodno novim okolnostima i u svakodnevnim je konsultacijama sa Evropskom rukometnom federacijom, Ministarstvom zdravlja i Institutom za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ kako bi se oformio plan realizacije priprema naše rukometne reprezentacije.\nSelekciji su zatim naknadno priključena tri igrača sa šireg spiska reprezentacije – Vukašin Vorkapić, Mihajlo Mitić i Mladen Šotić. U novonastalim okolnostima igrači koji su van karantina u Staroj Pazovi su tokom jučerašnjeg dana imali individualne treninge kako bi se obezbedio optimalan nivo fizičke pripreme uoči Evropskog prvenstva.\nEHF Euro 2022SrbijaToni ĐeronaVladimir Cupara\n← Prethodni članak Nemci bolji od Švajcarske u Manhajmu\nNaredni članak → Cupara: Timski duh ne jenjava, i dalje verujemo u uspeh


FAMOZNO SVETISLAV BASARA: Pravda za Srđana\nTeodora Janjic 29.11.2021. 12:00h 15:37h\nNastavlja se drama sa izbeglicama koje su zaglavljene na granici Poljske i Belorusije. Od jula meseca nekoliko hiljada migranata iz Iraka, Sirije, Jemena i drugih problematičnih regija pokušava ilegalno da uđe u Poljsku, Litvaniju i Letoniju nakon što je beloruski predsednik Lukašenko olakšao dobijanje viza državljanima tih zemalja i omogućio da letovima stižu u Minsk, odakle se organizovano prevoze do granice.\nPoljska je u toj zoni rasporedila više od 12.000 vojnika, koji su postavili bodljikavu žicu sprečavajući migrante da uđu u zemlju.\nEU, Poljska, Nemačka i NATO optužili su beloruskog diktatora Aleksandra Lukašenka da je namerno izazvao migrantsku krizu kako bi izvršio pritisak na EU da ukine sankcije njegovom režimu. Lukašenko je optužbe odbacio rekavši da je EU sama kriva za ovakvu situaciju zato što je učestvovala u izazivanju ratova u Siriji i Avganistanu.\nPredsednik Belorusije zna da je Evropa posebno ranjiva i osetljiva na izazivanje novog migrantskog talasa jer se pokazalo da je Brisel nesposoban da reši problem ilegalnih migracija. Zato je osmislio plan kako da se osveti Uniji za nametnute sankcije i podršku opoziciji nakon masovnih protesta prošle godine.\nEU ne prihvata Lukašenka za predsednika Belorusije smatrajući da je u avgustu 2020. godine lažirao rezultate izbora i tako dobio 80% glasova. EU za predsednicu Belorusije priznaje Svetlanu Tihanovskaju, koja je osvojila 10% glasova i koja je trenutno u egzilu.\nLukašenko pokušava da razbije političku blokadu u kojoj se nalazi više od godinu dana i da natera političare iz Evrope da s njim uspostave direktnu komunikaciju, čime bi faktički priznali njegovu vlast.\nRazgovorom, pre dve nedelje, sa odlazećom nemačkom kancelarkom Merkel, Lukašenko je dobio ono što je želeo, priznanje i potvrdu da je on legitimni predsednik Belorusije.\nRuski šef diplomatije Sergej Lavrov nedavno je rekao da bi EU trebalo da plati Belorusiji da zadrži migrante u svojim granicama uporedivši to sa davanjem novčane pomoći Turskoj 2016. godine kako bi zadržala migrante na svojoj teritoriji.\nPoljski premijer Moravjecki upozorio je Evropu da bi konfrontacija sa Belorusijom mogla biti prethodnica opasnijem vojnom izazovu Rusije. Evropski lideri, zajedno sa NATO i SAD, pružili su poljskim vlastima punu podršku u pograničnoj krizi, uz razumevanje da su opasne namere Belorusije u raspirivanju krize bile usmerene ne samo na Poljsku već i na njih.\nNa kraju se postavlja pitanje u kojoj meri sve ovo može naštetiti EU, a pre svega Nemačkoj, krajnjem odredištu najvećeg broja izbeglica. Nemačka je tokom 2015. i 2016. primila i bez većih problema apsorbovala više od milion sirijskih izbeglica, pa je upitno koliko im može naštetiti Lukašenkova igra s nekoliko hiljada novih migranata.\nKako se god ova kriza okonča, poslednji evropski diktator, koji Belorusijom vlada od 1994. godine, realizovao je svoju ideju, dok je EU, po ko zna koji put, pokazala neprincipijelnost, slabost i sve veću inferiornost.\nFAMOZNO SVETISLAV BASARA: Studija slučaja 3\t5


NSinfo: Novom Sadu treba još 4.000 IT stručnjaka - naučno tehnološki park rešenje\nNovom Sadu treba još 4.000 IT stručnjaka - naučno tehnološki park rešenje\nSektor informacionih tehnologija je grana privrede koja se najbrže razvija\nu odnosu na druge privredne grane i gde se konstanto beleže dobri rezultati poslovanja.\nNovi Sad u tom pogledu prednjači u odnosu na druge gradove, pa i na srpsku prestonicu, uzimajući u obzir broj zaposlenih i brojnost kompanija.\nNovosadske kompanije iz IT sektora ostvare više od stotinu miliona evra godišnje od izvoza softvera. Samo u Novom Sadu posluje više od dve stotine domaćih i stranih IT kompanija, u kojima radi preko 4.000 inženjera.\n– To je više od polovine zaposlenih u IT sektoru u Srbiji – kaže za Dnevnik član Gradskog veća za privredu Milorad Radojević. – U ovom trenutku Novi Sad bi mogao zaposliti još 4.000 inženjera informacionih tehnologija, ali trenutno tih kadrova na novosadskom Tržištu rada nema. Grad Novi Sad je kod Ministarstva prosvete pokrenuo inicijativu za povećanje kvote upisa studenata na Univerzitetu u Novom Sadu za smerove za koje među mladima vlada interesovanje i čijim bi završetkom nakon studija odmah mogli da nađu posao.\nPo njegovim rečima, veliki podstrek u razvoju IT sektora biće izgradnja naučno-tehnološkog parka a ta investicija, očekuje se, treba da bude gotova već naredne godine.\n– Objekat treba da bude površine 29.000 kvadratnih metara, od kojih 10.000 kvadrata treba da zauzmu učionice i laboratorije Fakulteta tehničkih nauka, a ostatak prostora biće namenjen za kompanije iz IT sektora koje bi, po predviđanjima, zaposlile oko 30.000 mladih inženjera.\n– IT kompanije prirodno gravitiraju urbanim centrima, zbog dostupnosti internet infrastrukture i kadrova koji stižu iz univerzitetskih centara – kaže direktor Vojvođanskog IKT klastera Milan Šolaja. – Oko 70 odsto kompanija u Srbiji uglavnom se bave autsorsing uslugama pa je to još uvek pretežni poslovni model, zasnovan na potrebama stranih klijenata za uslužnim razvojem softvera. Sve je prisutniji i poslovni model proizvodnje gotovih rešenja za svetska tržišta, koji nosi veći rizik, ali ako je proizvod uspešan, donosi i veću zaradu.\nZarada u IT sektoru, kaže Šolaja, premašuje primanja u većini drugih oblasti privrede, mada je i dalje niža nego na Zapadu.\n– Ipak, treba uzeti u obzir ne samo nominalne iznose već i cenu života, standard i drugo. Tako imamo i primera da stranci dolaze u Novi Sad da rade u našim kompanijama kao programeri jer s platom ovde imaju isti standard, a u nekim stvarima i veći nego s većom platom u zemlji iz koje dolaze – navodi Šolaja.\nOn ističe da država mora više da ulaže u domaću potrošnju za IT. Ta ulaganja sada iznose svega 60 evra po glavi stanovnika. U Hrvatskoj je to 200 evra, a EU prosek je 800 evra.\n– Pametnim i strateškim radom sigurno možemo, pomoću IT sektora, da uvedemo Srbiju u red bogatih zemalja. Mi se nadamo da će ovo najnovije interesovanje Vlade Srbije za IT industriju pomoći da zajedno radimo na dostizanju naše vizije – digitalne Srbije. Mnogo je posla na tom putu, od intervencija u obrazovnom sektoru do konkretne podrške kompanijama i klasterima kroz infrastrukturne projekte – dodaje Šolaja.\n... ap vojvodina, budućnost, edukacija, ekonomija, investicije, it, izvoz, nauka, Novi Sad, obrazovanje, posao, srbija, tehnologija, ulaganje, univerzitet


Rukometašice Srbije trijumfovale protiv Švedske -\nRukometašice Srbije trijumfovale protiv Švedske\nZrenjanin je još jednom bio taličan za naše rukometašice.\nRukometašice Srbije su sinoć u prepunoj Kristalnoj dvorani savladale Švedsku 24:21 (10:9), u utakmici kvalifikacija za Evropsko prvenstvo. Zrenjanin je još jednom bio taličan za naše rukometašice, pa je u trci za plasman na Evropsko prvenstvo selekcija Srbije upisala dva važna nova boda i preuzela lidersku poziciju na tabeli ispred selekcija Švedske, Islanda i Turske.\nAtmosfera u skoro do poslednjeg mesta popunjenoj, Kristalnoj dvorani podstakla je izabranice selektora Uroša Bregara da daju sve od sebe, pa je navijanje tokom cele utakmice nosilo naše devojke do pobede.\nNa golu naše selekcije izuzetno je bila raspoložena Jovana Risović sa ukupno 18 odbrana, kojoj je pre početka utakmice uručeno priznanje za najbolju rukometašicu Srbije u 2021. godini. Srbija je konstantno vodila tokom cele utakmice a selekcija Švedske se u par navrata vraćala iz minusa od maksimalnih četiri gola prednosti za našu selekciju.\nNaša sugrađanka Jelena Lavko istakla se kao najefikasnija u ekipi Srbije sa 6 golova, kao i Marija Petrović sa 5 postignutih golova. Selekcije Srbije i Švedske će se već sutra ponovo sastati u Istadu u okviru 4. kola kvalifikacija za EHF EURO 2022. Utakmica je na programu u subotu, 5. marta od 17:00 časova.


29/10/2018 USVOJENA USTAVNA ŽALBA ZBOG ZABRANE PRAJDA U NIKŠIĆU 2015. GODINE – HRA\nPublished by hraction at 29/10/2018\nUstavni sud nije prihvatio stav Vrhovnog suda Crne Gore o ”širokom polju slobodne procjene države” u ovom slučaju, već je zaključio da zabrana prajda nije bila nužna u demokratskom društvu i da grupama koje prijete nasiljem ne smije biti dozvoljeno da uguše slobodu mirnog okupljanja.\nBojana Jokić, predsjednica LGBT Forum Progresa: „Ohrabruje nas ovakva odluka Ustavnog suda, jer ona ne samo da predstavlja jedan veliki pozitivan pomak u crnogorskoj pravosudnoj praksi, već šalje i veoma jasnu poruku LGBTIQ zajednici i domaćoj javnosti da se ljudska prava i slobode svih građana moraju poštovati i uvažavati. Veoma nam je drago da se Ustavni sud u svom mišljenju pozvao na relevantne primjere evropske i međunarodne sudske prakse, kao i nedvosmisleno ustanovio da su zabranom održavanja Prajda u Nikšiću prekršeni zakoni i Ustav Crne Gore.\nKonačno, cjelokupni proces koji se odvija u vezi sa zabranom Prajda u Nikšiću nedvosmisleno ukazuje na sve one probleme koje LGBT Forum Progres godinama teži da riješi – nedovoljna senzibilisanost sudova, nepoznavanje i nerazumijevanje domaćeg zakonodavstva i međunarodne prakse, kao i neblagovremeno informisanje o aktuelnim standardima u datoj oblasti. Ovaj problem je evidentan ponajviše u nižim sudovima u Crnoj Gori, ali sada vidimo da je prisutan i na nivou Vrhovnog suda i ostalih sudova.“\nTea Gorjanc Prelević, izvršna direktorica HRA: „Ustavni sud je ovom odlukom potvrdio jedno od osnovnih pravila demokratskog društva da država ne smije da dozvoli da ljudi koji prijete nasiljem i protestima spriječe druge da ostvare pravo na mirno okupljanje i izražavanje drugačijih stavova. Prosto je nevjerovatno da su Upravni sud i Vrhovni sud Crne Gore podržali kapitulaciju MUP-a pred nasilnicima i odbili da zaštite ljudska prava u ovako očiglednom slučaju njihovog kršenja i da smo morali da čekamo tri godine da Ustavni sud primijeni evropske standarde. Nadam se da će posle ove odluke MUP pokazati spremnost da svima obezbjeđuje pravo na mirno okupljanje, uključujući Prajd u Nikšiću, i bez čekanja da Vrhovni sud donese novu odluku i obori zabranu.“


Drži jedan rekord u Bundesligi: Dortmund produžio saradnju sa 18-godišnjim veznjakom U saopćenju njemačkog kluba navodi se da su sa 18-godišnjim američkim veznjakom produžili ugovor do kraja sezone 2024-2025.\n20. 11. 2020. u 18:16 Anadolu Agency (AA)\nBorussia Dortmund je produžila saradnju s mladim fudbalerom Giovannijem Reynom, prenosi Anadolu Agency (AA).\nU saopćenju njemačkog kluba navodi se da su sa 18-godišnjim američkim veznjakom produžili ugovor do kraja sezone 2024-2025.\nReyna je u januaru ove godine zaigrao za A tim Borussije za koji je od tada upisao 29 nastupa. Dosad je u reprezentaciji SAD-a upisao dva nastupa i postigao jedan pogodak.\nRiječ je o talentovanom mladom fudbaleru koji se našao na listi “Buduća generacija 2019.” najboljih mladih igrača prema britanskom “The Guardianu”.\nReyna se 2015. godine pridružio akademiji New York Cityja u kojem je igrao sve do 2019., kada se preselio u Njemačku kako bi se pridružio akademiji Borussije Dortmund.\nDebi za Borussiju je upisao 18. januara 2020. godine u pobjedi protiv Augsburga s 5-3. Osim toga, sa 17 godina i 66 dana, postao je najmlađi Amerikanac u Bundesligi, oborivši rekord koji je prethodno držao Christian Pulišić.\nNam: Prepoznali smo sposobnost direktorice Buljubašić, trebaju je podržati i navijači\nFulham kaznio promašaje Uniteda i izborio remi pred publikom na Old Traffordu\nReus odbio ići na Euro!


Valjevski Feniks pobednik takmičenja „Zlatne stepenice“ | Patak Online – Valjevo vesti\nVALJEVO- U valjevskoj Muzičkoj školi je održano 5. međunarodno takmičenje gudača „Zlatne stepenice“ koje je, posle dve godine pauze u prostoru MŠ „Živorad Grbić“ i Valjevske gimnazije, okupilo preko 150 solista, dva kamerna ansambla i dva gudačka orkestra sa prostora svih republika nekadašnje Jugoslavije.\nNa ovogodišnjim Zlatnim stepenicama nastupilo je ukupno 46 učenika iz matične škole i izdvojenih odeljenja MŠ „Živorad Grbić“, a osvojeno je ukupno 18 prvih, 18 drugih i 10 trećih nagrada.\nOd toga, u tri kategorije, učenici škole su bili pobednici sa maksimalnim brojem poena,a to su: Anđelina Nikolić, violončelo (klasa: prof. Nađa Petrović), Milivoj Jovanović,violina (klasa: prof. Angelina Novaković), i Nebojša Ristić, violina (klasa: mr Snežana Stevanović).\nTakođe, troje mladih violinista su u svojim kategorijama osvojili maksimalan broj poena (100) i to su: Mario Ristić (klasa: prof. Angelina Novaković), Aleksandar Petrović (klasa: prof. mr Snežana Stevanović) i Mihajlo Petrović (klasa: prof. Angelina Novaković).\n„Pored MŠ ‚Dr Vojislav Vučković‘ iz Beograda, valjevska muzička škola je najbolja u ukupnom plasmanu, a posebno zadovoljstvo donosi činjenica da je nastavnica naše škole, Angelina Novaković izabrana za najuspešnijeg pedagoga, kao i fenomenalan uspeh našeg gudačkog orkestra ‚FENIKS‘ koji je pod umetničkim rukovodstvom i dirgentskom palicom mr Snežane Stevanović proglašen za apsolutnog pobednika takmičenja i dobitnika nagrade prof. Dejan Mihailović”, izjavila je direktorka škole Suzana Radovanović Perić.\nNastup orkestra “Feniks”, foto: Mutap Damir\nPo rečima predsednice žirija prof. Maje Jokanović orkestar Feniks jeste simbol filozofije samog takmičenja, a to je vidljiva misija profesora muzičkih škola da kroz predan i kvalitetan rad motivišu decu i od njih stvaraju sjajne izvođače i pedagoge, ali pre svega decu koja svojom ljubavlju prema muzici emituju kreativnu, zdravu energiju u javnost.\nPo njenim rečima, mišljenje celokupnog žirija je da orkestar „FENIKS“ daleko prevazilazi školske okvire, zahvaljujući izuzetno predanom i visoko kvalitetnom radu dirigenta orkestra i da ima kapacitet za gradski orkestar koji vrlo reprezentativno može da predstavlja Valjevo na kulturnim manifestacijama u zemlji i inostranstvu, te je njihova preporuka da škola u saradnji sa zvaničnicima grada i kreira ambijent za rad orkestra na tom nivou.\nOvaj orkestar čini ukupno 16 mladih gudača škole, po rečima dirigenta mr Snežane Stevanović, onih najboljih.\nValjevci će imati priliku da orkestar čuju 21. juna od 19 časova u koncertnoj sali MŠ „Živorad Grbić“, kada će povodom Dana muzike „FENIKS“ izvesti celovečernji program.\nPrethodni članak Medicinsko selo u Divcima\nSledeći članak Za projekte u kulturi pet miliona dinara


Erdogan: Vrijeme da se EU obračuna sa islamofobijom | Muslimani u Evropi | Al Jazeera Balkans\nIslamofobija predstavlja ozbiljnu prijetnju u Evropi, smatra turski predsjednikAFP/Getty\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan poručio je Evropskoj uniji da je vrijeme da se obračuna sa "islamofobijom", umjesto da Turskoj daje lekcije o demokratiji.\nErdogan je u svom govoru ambasadorima Turske u inostranstvu, u Ankari, rekao da oni treba da slijede pouzdanu vanjsku politiku kako bi predstavili snažnu i samouvjerenu "novu Tursku" pod njegovim vodstvom, prenio je AFP.\nErdogan je pozvao EU da "preispita svoju politiku prema Turskoj" i optužio je za odugovlačenje kada je riječ o zahtjevu Turske za članstvo u evropskom bloku.\n"Vjerujte mi da je za žaljenje da EU pokušava da Turskoj daje lekcije umjesto da pokuša da riješi veoma ozbiljne prijetnje sa kojima se suočava", rekao je Erdogan.\n"Islamofobija - na koju stalno skrećemo pažnju i upozoravamo - predstavlja ozbiljnu prijetnju u Evropi", rekao je Erdogan.\n"Ukoliko ovo pitanje danas ne bude ozbiljno riješeno i ako populizam zarobi evropske političare, EU i evropske vrijednosti biće dovedene u pitanje", dodao je Erdogan.\nErdogan je poručio ambasadorima da Turska nije "država koju bilo ko može da optužuje i upire prstom" i da oni koji je kritiziraju moraju da vide da "imaju posla sa novom Turskom, velikom Turskom, sa svojom ekonomijom, demokratijom i vanjskom politikom".\nTurski predsjednik je, također, upozorio ambasadore da budu "na oprezu" u svjetlu onoga što je opisao kao kampanju zapadnih medija da prikažu Tursku kao nedemokratičnu državu.\n"Oni (zapadni mediji) nisu pošteni, nisu iskreni. Oni dođu i razgovaraju sa nama. Mi im damo neophodne odgovore. Mi im pokažemo dokumenta, ali usprkos svemu tome, oni slijede svoj put", rekao je Erdogan.\n"Stoga, pozivam ambasadore da zauzmu čvrst stav prema njima. Treba da udarite sve ove nemoralne i lažne vesti u lice. Ne treba da pravite nikakve izuzetke", dodao je Erdogan.\nOna je puštena nakon nekoliko sati ispitivanja zbog komentara na Twitteru kojima je navodno podržala jednu "terorističku grupu".


Klinički ili turistička agencija: Kažu da su svi termini za preglede "planuli" - GlasCG\nGlasCG VIJESTI Klinički ili turistička agencija: Kažu da su svi termini za preglede “planuli”\nKlinički ili turistička agencija: Kažu da su svi termini za preglede “planuli”\nSvi specijalistički pregledi u Kliničkom centru Crne Gore (KCCG) za jul, avgust i septembar zakazani su već početkom aprila, saopšteno je iz KCCG-a.\nIz te zdravstvene ustanove su saopštili da su svi termini „planuli“ kao da je riječ o turističkim aranžmanima a ne zdravstenim pregledima.\nDa nije riječ o turističkoj agenciji već o najvećoj zdravstvenoj ustanovi u Crnoj Gori jasno je na osnovu ostalog dijela saopštenja.\n-Od 1. januara do 1. aprila 2022. godine, tokom kojih je bilo oko 60 radnih dana, broj uputa koji su izdati za Klinički centar Crne Gore je skoro 86 hiljada.\nOsim toga, većina najtraženijih specijalističkih pregleda, za koje je Klinički centar Crne Gore otvorio termine 23. marta i to za jul, avgust i septembar, zakazani su u roku od tri do 14 radnih dana. To znači da već krajem marta nije bilo više slobodnih termina kod naših specijalista i subspecijalista- navodi se u saopštenju.\nOBLAST BROJ TERMINA KOJI SU OTVORENI 23. MARTA 2022. GODINE ZA JUL, AVGUST I SEPTEMBAR ROK U KOM SU ZAKAZANI\nHEMATO 728 DESET RADNIH DANA\nREUMA 602 OSAM RADNIH DANA\nENDOKRINA 552 TRI RADNA DANA\nGASTRO 827 11 RADNIH DANA\nKARDIO 2.727 14 RADNIH DANA\nIz Kliničkog kažu da je od 1. januara do do 1. aprila 2022. godine u Kliničkom centru Crne Gore urađeno oko 150 hiljada ambulantnih i hitnih pregleda, različitih dijagnostičkih procedura i prijema.\n-Dakle, za oko 60 radnih dana u ovom periodu svakog dana smo, u prosjeku, pružili preko 2.100 različitih zdravstvenih usluga. U istom periodu, nažalost, na zakazani pregled nije došlo oko 40 hiljada pacijenata, što je oko četvrtine.\nU isto vrijeme, interventne ambulante rade sve vrijeme i za hitne slučajeve ne postoji lista čekanja. Preko Urgentnog centra tokom 2021. godine zabilježeno je 75 hiljada prijema, a od 1. januara do 1. aprila 2022. godine preko 12 i po hiljada- dodaje se u saopštenju.\nKlinički centar je, kako su kazali, već danas na dobrom putu da ove godine uradi za oko trideset odsto više pregleda nego tokom 2021. godine.\n-Tokom prošle godine, urađeno je preko 450 hiljada pregleda što znači da ćemo ove godine, ako bude uslova da nastavimo ovim “udarničkim tempom”, do 31. decembra pregledati, bukvalno, oko 600 hiljada ljudi.\nPodsjećamo, KCCG je jedina ustanova tercijarnog nivoa u zemlji sa oko 650 hiljada stanovnika, a kao bolnica je, s obzirom na rad i organizaciju ostalih zdravstvenih ustanova u Crnoj Gori, dužan da pruža zdravstvenu zaštitu stanovnicima Podgorice, Kolašina i Danilovgrada- zaključuje se u saopštenju.\nObjavljeno u VIJESTI\tTagovi KCCG\nĐURETIĆ: Ne smijem komentarisati suđenje, ali imao bih mnogo toga da kažem\nFurtula i Đurović: Begoviću, ne branite nas od ASCG


Protest dela radnika Fijata u Kragujevcu\nTanjug 17. juna 2022. 18:09\nKRAGUJEVAC – U Kragujevcu je danas održan protest dela radnika kompanije Fijat.\nNezadovoljni radnici okupili su se najpre ispred zgrade Gradske uprave, a nakon toga blokirali su i ulaz u grad, iz pravca Batočine.\nNezadovoljni su što im, kako kažu, vlada nije odgovorila na zahtev i do juče u 11 sati nije izašla sa konkretnom ponudom za zaposlene koji su tehnološki višak, niti po pitanju visine otpremnina.\nTokom protesta najavljeno je da će se radnici okupiti ponovo u ponedeljak, a u planu je i njihov odlazak u Beograd, u sredu 22. juna.\nPrema rečima Saše Đorđevića, predsednika Samostalnog sindikata fabrike Fijat, protesta ne bi bilo da su rešenja bila fleksibilnija, kao i da će dalji koraci zavisiti od dešavanja tokom narednih dana.\nĐorđe Milojević, član pregovaračkog tima, rekao je da radnici neće odustati od svojih zahteva, kada su u pitanju otpremnine i zaposlenje u fabrikama u Kragujevcu, a smatra i da bi bilo više prijava za rad u inostranstvu da su uslovi bili bolji.\nPremijerka Ana Brnabić rekla je ranije danas na Ohridu da pregovori sa predstavnicima sindikata i zaposlenih u Fijatovoj fabrici u Kragujevcu nisu propali, ali da su oni koji su danas pozvali na protest ponovo prekršili ono što je dogovoreno.\n„A to je da mi nećemo izlaziti sa konačnim stavom o otpremnini ili o tome šta će biti ponuđeno onim radnicima koji ostanu bez posla, jer su tehnološki višak ili zato što ne žele da idu u inostranstvo na 18 ili 24 meseca pod ponuđenim uslovima, dakle da ćemo izaći tek kada se završi proces prijave radnika za inostranstvo“, rekla je Brnabić i dodala da se taj proces završava 20. juna.\nDodala je i da će ranijive kategorije biti zaštićene – trudnice, majke za decom do pet godina, invalidi, porodice koje su u procesu vantelesne oplodnje.\nĐorđević je jutros rekao da je odziv radnika za rad u inostranstvu slab jer se, kako je rekao, za nju prijavilo manje od 200 ljudi, što je ocenio kao broj ispod svih očekivanja.


Presuda: MUP RS mora isplatiti Sofiji Grmuši i Aleksandri Vranješ po 1500 KM zbog diskriminacije! - Antikorupcija\nPresuda: MUP RS mora isplatiti Sofiji Grmuši i Aleksandri Vranješ po 1500 KM zbog diskriminacije!\nOsnovni sud u Banjaluci donio je presudu kojom je utvrdio da je MUP Republike Srpske izvršio neposrednu, višestruku i produženu diskriminaciju, a što je dovelo do povrede prava na slobodu kretanja i njihovu ravnopravnost sa drugim građanima!\nOvo je objavio Ozren Perduv iz grupe Pravda za Davida na svojoj FB stranici\nOne su u tom trenutku same sjedile na klupi i čekale drugaricu, što je i snimljeno.\nMUP-u RS se nalaže da zbog svega navedenog Sofiji Grmuši i Aleksandri Vranješ isplati po 1500 KM, stoji u objavi.\nOznakeAleksandra Vranješ MUP RS Pravda za Davida Presuda Sofija Grmuša


Kanadski premijer Džastin Trudo ulazi u izbore opterećen skandalima\nTrudoov otac Pjer (Pierre Trudeau) je došao na vlast 1968. na talasu "trudomanije" i mada je loše stojao u anketama četiri godine kasnije, ipak je vodio Kanadu 16 godina, postavši liberalna ikona. Džastin Trudo je, podvlači AP, vratio zemlji liberalni identitet 2015, posle skoro 10 godina vladavine konzervativaca i smatran je svetionikom nade za liberale u eri predsednika SAD Donalda Trampa (Trump). Osetivši da je Trudo u problemu, Barak Obama (Barack) je preduzeo neobičan korak za bivšeg predsednika SAD i pozvao Kanađane da opet izaberu Trudoa. "Svetu je sada potrebno progresivno liderstvo", naveo je Obama na Tviteru (Twitter).\nOdnosi sa SAD su važno pitanje pošto u Ameriku ide 75 odsto kanadskog izvoza, ukazuje AP. Trudo je izbegavao da kritikuje američkog predsednika, ali je posle nedelja stagnacije u anketama prihvatio ulogu suprotnosti Trampa, rekavši da je jedini kandidat koji se može usprotiviti Trampu i "snagama populizma i haosa širom sveta".


Tag: kup koraća\nUbedljiv start „crveno-belih”\nNiš – Pred blizu 3.000 gledalaca u prvoj četvrtfinalnoj utakmici košarkaškog Kupa „Radivoja Koraća” u dvorani „Čair” Crvena zvezda deklasirala je čačanski Borac. Na terenu je blistao jedan Čačanin, ali onaj u crveno-belom dresu Tadija Dragičević dok od tima koji je predstavljao značajno ime u igri pod obručima nekadašnje SFRJ nismo videli ni traga poznatog...\nDanas derbi četvrtfinala\nNiš – Košarkaški kup do sada je šest puta svog osvajača dobio u Nišu i svih šest puta pobednik je bila ekipa iz Beograda: Partizan i FMP Železnik po dva puta, Crvena zvezda i IMT po jednom. Čak se samo jednom dogodilo da u finalu bude neki srpski tim koji nije iz prestonice. Protiv takve tradicije ovoga puta boriće se pre svega Hemofarm iz Vršca, ali, kao učesnik regionalne NLB...\nFestival srpske košarke u Nišu\nNIŠ – U naredna četiri dana, od danas do nedelje uveče, Niš će biti domaćin finalistima nacionalnog Kupa „Radivoje Korać”. Za pehar KSS boriće se osam najboljih srpskih košarkaških klubova: superligaši Crvena Zvezda, Partizan, Hemofarm, FMP Železnik i Vojvodina, prošlogodišnji prvak „Svislajon” lige čačanski Borac, Zdravlje iz Leskovca i Lajons iz Vršca. Finalni...


Stranci će kupovati srpske oranice, ali uz ograničenja\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da je stav Vlade Srbije jasan i da zemljište neće biti prodavano strancima od 1. septembra ove godine. Liberalizacija tržišta, na koju se Srbija obavezala SSP-om, biće ograničena što će, kako je Nedimović najavio, onemogućiti stranim državljanima da u određenom vremenskom periodu mogu lako da dođu do zemlje. Kako „Politika” saznaje, zasedala je radna grupa za izmenu propisa u ovoj oblasti. Naredni korak je da konačno rešenje predloga novog zakona bude predato vladi na konsultacije. U Ministarstvu poljoprivrede nismo dobili odgovor kada će javnosti biti predstavljena nova rešenja o prodaji državnih oranica.


Vila Keti - Pefkohori 2017 ⋆ Fun Travel Agency\nVila Keti – Erofili nalazi se u mirnom delu Pefkohorija na oko 60m od najlepšeg i najšireg dela plaže u Pefkohoriju. U objektu se nalaze trokrevetni apartmani sa pomoćnim ležajem i četvorokrevetni apartmani koji se nalaze u visokom prizemlju i na prvom spratu sa pogledom sa terasa na dvorište. Svi apartmani poseduju spavaću sobu sa dva standardna ležaja, prostrani kuhinjski deo u kome se nalaze još dva standardna ležaja ili standardni i pomoćni ležaj veličine standardnog. Svaka smeštajna jedinica poseduje osnovno opremljenu kuhinju: frižider, rešo, posuđe i escajg srazmerno broju kreveta, kupatilo sa sopstvenim električnim bojlerom, SAT TV i prostranu terasu sa garniturom za sedenje. Upotreba klima uređaja uključena je u cenu najma apartmana, dok se posteljina menja jedanput u toku boravka.\n* Cene označene zvezdicom su cene paket aranžmana u vansezoni (uračunat dinarski deo, smeštaj i autobuski prevoz iz Niša, bez teritorijalne doplate za prevoz) po osobi. Teritorijalna doplata za autobuski prevoz severno od Niša se nalazi u tabeli autobuskog prevoza.Cene u sezoni su izražene po najmu studija/apartman (dinarski+devizni deo u eurima)\nOrganizator putovanja: OTP 387/2010


“Београдски победник” филму “Не гледај ми у тањир”\n“Beogradski pobednik” filmu “Ne gledaj mi u tanjir”\nNAGRADA “Beogradski pobednik” za najbolji film Glavnog takmičarskog programa jubilarnog Festa pripala je ostvarenju “Ne gledaj mi u tanjir” mlade hrvatske rediteljke Hane Jušić, kojoj je u nedelju uveče uručeno priznanje pred prepunom dvoranom Sava centra.\nMeđunarodni žiri, kojim je predsedavao naš reditelj Srdan Golubović, u obrazloženju za nagradu istakao je da je “svežina i nemilosrdnost kojom se autorka obračunava s rodnim gradom i pokušava da izađe iz porodične tamnice, osvojila i publiku ovogodišnjeg Festa”. Istu ocenu ovoj porodičnoj drami dao je i žiri kritike Srpskog ogranka FIPRESCI.\nNagrada žirija Jury Prize pripala je filmu “Hartston” u režiji Gudmundura Arnara Gudmundsona zbog, kako je istaknuto, “univerzalnog jezika kojim govori o okrutnosti i bezizlaznosti okoline, borbi za ličnim izborom i ljudskom slobodom”. Mladi islandski autor nagrađen je i za najbolji debi u ovoj takmičarskoj selekciji.\nNajboljim rediteljem proglašen je poznati ruski autor Kiril Serebrenikov, kome je nagrada pripala za film “(M)učenik”, “režiran zadivljujućom preciznošću u susretu sa velikom i važnom društvenom temom”, ocenio je žiri, dok je najboljim scenarijom proglašena urnebesna tragedija “Toplotni udar” grčkog scenariste i reditelja Argirisa Papadimitropulosa.\nNajbolju žensku ulogu ostvarila je Arijana Čulina u filmu “Ne gledaj mi u tanjir”, a najbolju mušku Pjotr Skvortsov, u filmu “(M)učenik”. Nagrada “Nebojša Đukelić” za najbolji film iz regiona otišla je u ruke slovenačkom reditelju Damjanu Kozoleu za dramu “Noćno življenje”.\nReditelj Bojan Vuletić, koji je trijumfovao u takmičarskoj nacionalnoj selekciji sa filmom “Rekvijem za gospođu J.” (u subotu mu je uručen “Beogradski pobednik” za najbolje ostvarenje, nagrade za režiju i scenario), dobio je i priznanje “Milutin Čolić” lista “Politika”, koje mu je uručila unuka osnivača Festa, čije ime nagrada nosi.\nMeđunarodni žiri FEDEORA kao najbolje evro-mediteransko ostvarenje u Glavnom takmičarskom programu nagradio je film Kirila Serebrenikova, a u domaćoj selekciji “Dnevnik mašinovođe” Miloša Radovića.\nOvogodišnji Fest, koji je u deset festivalskih dana premijerno prikazao 95 filmova u svim selekcijama, i ugostio više od 40 filmskih stvaralaca iz inostranstva i regiona, zatvoren je novim ostvarenjem “Tišina” velikog Martina Skorsezea, i premijerom domaćeg filma “Afterparti” Nikole Bursaća.\nGRANICE, FIPRESCI, GORKI LIST\nNAJBOLJE ostvarenje takmičarskog programa “Granice” je drama “Roko“ Tjerija Demezijera i Albana Terlea, a Specijalna nagrada pripala je filmu „U Senkama“ iranskog reditelja Babaka Anvarija. U okviru koprodukcionog marketa „Fest Forward“ u nacionalnoj selekciji nagradjen je srpski projekat „Zlogonje“ Raška Miljkovića, a u medjunarodnoj poljski projekat „Fortnight“ Agne Vožinske. Novoustanovljena nagrada publike “Gorki list” pripala je “Patersonu” Džima Džarmuša.\nMINUT ĆUTANJA ZA LAZARA STOJANOVIĆA\nJUBILARNI festival minutom ćutanja oprostio se od preminulog reditelja i publiciste Lazara Stojanovića, koji je u istoriju naše kinematografije ušao kao jedini autor u nekadašnjoj Jugoslaviji, koji je zbog svog filma “Plastični Isus” iz 1971. završio u zatvoru. Umetnički direktor Festa i direktor Jugoslovenske kinoteke Jugoslav Pantelić najavio je projekciju restaurisane verzije ovog filma.\n– Lazar je bio hrabar u vreme kada je bilo hrabro biti hrabar – istakao je Pantelić, a publika je Stojanovića poslednji put ispratila ovacijama.\nZBOG velikog interesovanja za određene filmove, FEST je i ove godine upriličio program POSTFESTUM, koji počinje danas. U Sava centru zakazane su projekcije filmova “Mančester na moru”, “Na duši i telu”. Bioskop “Sinepleks” prikazuje “Raj”, “Divne dane u Aranhuezu”, “Kraljicu Španije”, “Nevidljivog svedoka”, “Čoveka sa hiljadu lica” I “Potpune strance”. U Dvorani Kulturnog centra gledaoci mogu da vide “Počasnog građanina”, “Povratak u Montauk” I “Toplotni udar”, a u Domu omladine “Potpune strance”, “Paterson” i “Sluškinje”. Tu je I bisokop “Fontana” sa filmovima “Ljubav nije stranac”, “Raj”, “Trgovački putnik”, “To je samo kraj sveta”.


Problemi, verovatno zbog Bregzita, ipak ima još vremena\nBeta 27. juna 2016. 17:25\nOna je u izjavi agenciji Beta ocenila i da je do današnje odluke verovatno došlo, jer je malo vremena prošlo od Bregzita, odnosno odluke Velke Britanije da napusti EU.\n„Još nije kraj ovog meseca i ima još prostora da se o tome razgovora… ima još par dana, hajde da vidimo šta će se dešavati“, rekla je Miščevićeva.\nZemlje članice EU ni danas nisu postigle dogovor o otvaranju poglavlja 23 u pregovorima o članstvu Srbije u EU, zato što prevashodno Hrvatska iz „suštinskih razloga“ i Velika Britanija „tehnički“ zbog situacije s Bregzitom nisu dale saglasnost da se to učini 30. juna.\n„Odredjene, mada neizvesne mogućnosti još postoje da se i sa Srbijom otvore nova poglavlja“, objasnili su upućeni funkcioneri u Savetu ministara EU, rekavši da Hrvatska medjutim nije odustala od svog protivljenja regionalnoj nadležnosti srpskog suda za ratne zločine i zahteva za veća prava hrvatske manjine u Srbiji.\nMandatar Aleksandar Vučić prethodno je kratko rekao novinarima da „oni mogu da otvore poglavlja ili ne moraju“ i da je to njihova stvar, a Srbija će nastaviti rad na pobljšanju ekonomskog rasta.


www.025.rs / NASLOVNA / Dnevne aktivnosti somborskih komunalnih preduzeća\nTokom današnjeg prepodneva, radnici Odeljenja za mehanizaciju i održavanje JKP „Zelenilo“ Sombor, započeli su poslove postavljanja novog dečijeg igrališta u Dinarskoj ulici u Somboru (teritorija MZ Gornja Varoš). Naime, prvo su odrađeni poslovi na ugrađivanju betonske podloge, kako bi sprave za igru mogle da se postave. Važno je napomenuti da se novo igralište postavlja u skladu sa Pravilnikom o bezbednosti dečijih igrališta.\nTakođe, radnice zadužene za „Održavanje cvetnih površina“, u parku Heroja, nastavile su sa sadnjom sezonske cvetne rasade, dok je zamena dotrajalih sijalica vršena u naseljenom mestu Stapar.\nNakon završene akcije komunalnog uređenja u naseljenom mestu Stapar, ekipa trimeraša JKP “Prostor” Sombor, danas su vršili veliko uređenje na teritoriji MZ Stapar. U Staparu se nalazi veći broj radnika koji obavljaju poslove košenja javnih zelenih površina. Prema spisku dostavljenom od strane nadležnih iz MZ Stapar kose se površine na lokacijama ispred starih i napuštenih kuća, površine oko sportskih terena, kao i sdadiona, površine u parkovima, površine na kojima su postavljena dečija igrališta, površine uz putni pojas, kao i površine uz glavne raskrsnice. U toku dana takođe je pokošena trava oko mesnih grobalja.


Lider u svetu po rezervama: Rusija obezbeđena zlatom narednih 40 godina - 03.06.2021, Sputnik Srbija\nMinistar ekologije Rusije Aleksandar Kozlov izjavio je da zemlja ima dovoljno zaliha zlata za narednih 40 godina s obzirom na trenutni tempo eksploatacije. 03.06.2021, Sputnik Srbija\nKako je dodao, Rusija redovno povećava svoju resursnu bazu zlata – konkretno, od 2010. godine rezerve plemenitog metala su uvećane za oko 6.000 tona.„Eksploatacija zlata je 2020. godine iznosila 445 tona, što je 1,7 puta više nego 2010. godine“, istakao je Kozlov.Osim toga, tokom protekle decenije počela su da funkcionišu tri velika nalazišta – Natalkinsko i Pavlik u Magadanskoj oblasti, Gros u Jakutiji i Verninsko u Irkutskoj oblasti.Kozlov dodaje da se za eksploataciju priprema i nalazište Suhoj Lug u Irkutskoj oblasti i nekoliko velikih nalazišta na Dalekom istoku.Ranije je Kozlov saopštio da Rusija može imati dovoljno zaliha nafte do 2080. godine, a gasa do 2124.Pročitajte još:\nJe li sada jasno zašto NATO jahačima apokalipse cure sline kad pomisle na Rusiju i njena bogatstva! Ma, njih brinu "ljudska prava" - kad bi se šalili :)\nEto vam još jednog razloga zbog čega se gramzivi Zapad toliko okomio na Rusiju.\nvesti, rusija, zlato, zalihe, rezerve, zlatne rezerve\nMinistar ekologije Rusije Aleksandar Kozlov izjavio je da zemlja ima dovoljno zaliha zlata za narednih 40 godina s obzirom na trenutni tempo eksploatacije.\n„Rusija je na prvom mestu u svetu po rezervama zlata (13 odsto), dok je po eksploataciji na trećem mestu, posle Kine i Australije. S obzirom na sadašnji tempo eksploatacije, zemlja je obezbeđena zlatom otprilike narednih 40 godina“, rekao je Kozlov u intervjuu za list „Izvestija“.\nKako je dodao, Rusija redovno povećava svoju resursnu bazu zlata – konkretno, od 2010. godine rezerve plemenitog metala su uvećane za oko 6.000 tona.\n„Eksploatacija zlata je 2020. godine iznosila 445 tona, što je 1,7 puta više nego 2010. godine“, istakao je Kozlov.\nOsim toga, tokom protekle decenije počela su da funkcionišu tri velika nalazišta – Natalkinsko i Pavlik u Magadanskoj oblasti, Gros u Jakutiji i Verninsko u Irkutskoj oblasti.\nKozlov dodaje da se za eksploataciju priprema i nalazište Suhoj Lug u Irkutskoj oblasti i nekoliko velikih nalazišta na Dalekom istoku.\nRanije je Kozlov saopštio da Rusija može imati dovoljno zaliha nafte do 2080. godine, a gasa do 2124.\nRusija pravi novi proizvod za izvoz — zlatnike\n3 Jun, 09:443\n3 Jun, 11:363


Zahtevamo od nadležnih organa da proglase javni interes, da otkupe i urede prostor koji se nalazi iznad Osnovne škole „Pavle Savić“ u Mirijevu - Peticije.online\nPodeli na Fejsbuku (352)\nOvom peticijom zahtevamo od nadležnih organa da proglase javni interes, da otkupe i urede prostor koji se nalazi iznad Osnovne škole „Pavle Savić“ u Mirijevu između ulica Koste Nađa, Rudi Čajaveca, Ljubiše Miodragovića, Ivana Sarića i Samjuela Beketa.\nTrenutni prostor se ne održava i zarastao je u šipražje, kote se razne životinje, baca se đube i prave divlje deponije što je neprimereno za Beograd XXI veka.\nStoga predlažemo da se pomenuti prostor uredi planskim sađenjem drvoreda i zelene površine između kojih će biti različiti sadržaji za građane svih uzrasta: igrališta za decu, sportski tereni, trim staza, trim park, teretana na otvorenom, pešačke staze, klupe za sedenje, javno osvetljenje, spomenik kulture, javne česme, bazen, đubrijere, park za kućne ljubimce itd.\nCilj je da ovaj prostor postane centar okupljanja građana Mirijeva kao i susednih naselja s obzirom da u blizini ne postoje slični sadržaji na jednom mestu i da građani moraju da pređu nekoliko kilometara do istih. Takođe ovime bi se sačuvala životna sredina i ojačala zajednica koja bi postala mesto susreta, kontakta, komunikacije i uživanja građana svih starosnih dobi. Zajednica bi postala jača i bezbednija, stanovnici fizički aktivniji a stopa kriminala bi se smanjila. Povećala bi se sposobnost dece i usmerila bi se pažnja, ojačalo bi se mentalno zdravlje, smanjio stres i mentalna iscrpljenost, a estetska vrednost i vizuelni kvalitet predela povećao bi zadovoljstvo i produktivnost građana.\nMladen Savić Kontaktirajte autora peticije\nPotpisujući ovlašćujem Mladen Savić da preda informacije koje pružam na ovom obrascu onima koji imaju ovlašćenja po ovom pitanju.\nPromovišite peticiju "Zahtevamo od nadležnih organa da proglase javni interes, da otkupe i urede prostor koji se nalazi iznad Osnovne škole „Pavle Savić“ u Mirijevu" na ovoj listi


Minimalac “Furije” sa Tunisom, remi Francuza i Amerikanaca – BiGportal.ba\nMinimalac “Furije” sa Tunisom, remi Francuza i Amerikanaca\nFudbaleri Španije pobedili su sa 1:0 ekipu Tunisa u prijateljskom meču pred SP u Rusiji, dok su Francuzi odigrali 1:1 sa selekcijom SAD.\nŠpanija je uprkos boljoj igri i uobičajeno visokom procentu poseda lopte uspela da savlada golmana Tunisa samo jednom u 84. minutu golom Jaga Aspasa.\nDijego Kosta je u kaznenom prostoru driblao, video da ne može da uradi ništa, poslao Aspasu povratnu loptu, a ovaj preciznim i jakim udarcem postavio konačan rezultat.\nFrancuska i SAD su igrale nerešeno u meču u kom je SAD neočekivano poveo golom Grina u 44. minutu. Đibril Sidibe je presekao centaršut sa desne strane, okliznuo se na petercu i to je Grin iskoristio i dao gol Lorisu.\n“Galskim petlovima” remi obezbeđuje Kilijan Mbape u 78. minutu kada iz prve po zemlji smešta loptu u mrežu na dodavanje Pavara.\nDanci su uspeli da slave protiv Meksikanaca sa brzinska dva gola u 71. i 74. minutu. Prvo je Poulsen maestralnim udarcem pogodio rašlje gola Meksika, da bi tri minuta kasnije Eriksen sa desne strane gađao ispod Oćoe i postavio konačan rezultat.\nU ostalim utakmicama Šveđani su remizirali sa Peruom bez golova, Finska je pobedila Belorusiju 2:0, Maroko je bio siguran protiv Estonije sa 3:1, a Australija je savladala Mađarsku sa 2:1. Azerbejdžan je bio bolji od Letonije 3:1, a najubedljiviju pobedu ostvarili su “Orlovi” protiv Bolivije 5:1.


Stoltenberg u Prištini pozvao na smanjivanje tenzija\nKosovski predsednik Hašim Tači i generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg poručio je danas u Prištini da sve strane treba da se uzdrže od stvaranja tenzija i rade na normalizaciji odnosa i sprovođenju sporazuma koje su Beograd i Priština postigli u Briselu. On se danas u Prištini sastao sa najvišim predstavnicima Kosova i predstavnicima Srba.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltemberg rekao je na konferenciji za novinare da NATO podržava dijalog koji pod pokroviteljstvom Evropske unije u Briselu vode Beograd i Priština. On je kazao da pohvaljuje i trud obe strane, ali da izazovi ostaju i da ima još mnogo toga da se uradi.\n“Danas smo podržali posvećenost i pozvali da svi spuste tenzije i da se posvete miru i pomirenju, zato što je to put ka budućnosti i prosperitetu Kosova kao i za ceo region”, rekao je Stoltemberg.\nStoltemberg je rekao da je stabilnost zapadnog Balkana prioritet NATO-a jer je to kako je istakao važno i za stabilnost cele Evrope. Zato će, kako je kazao, NATO ostati posvećen očuvanju bezbednosti i sigurnosti na Kosovu i preko KFOR-a nastaviti da čuva mir i slobodu kretanja.\n“Mi smo takođe posvećeni i povećanju kapaciteta na Kosovu. Novi NATO-a, tim za vezu će imati novu ulogu u tome, uključujući podršku Kosovskim bezbednosnim snagama u skladu sa njihovim trenutnim mandatom”, rekao je Stoltemberg.\nPremijer Kosova rekao je da se Kosovo zalaže za normalizaciju odnosa sa Srbijom, da dijalog daje dobre rezultate i da je Kosovo opredeljeno ka miru i istakao da Srbi na Kosovu nisu ugroženi\n“Mi smo okrenuti miru i stabilnosti i da integrišemo sve Srbe u institucije Republike Kosova i garantujem da je srpska populacija je bezbedna na Kosovu i nema nikakvih briga u vezi sa tim. Mi sa svim zemljama zapadnog Balkana pokušavamo da ostvarimo dobre odnose“, kazao je Mustafa.\nGovoreći o formiranju vojske Kosova Mustafa je kazao da su Kosovske bezbednosne snage spremne na transformaciju, ali da u tome nemaju podršku srpskih poslanika.\nPremijer Mustafa je još kazao da se o „zidu“ u Severnoj Mitrovici vode razgovori između Ministarstva prostornog planiranja i predstavnika opštine Severna Mitrovica o rešavanju tog problema.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltembreg razgovarao je danas i sa predsednikom Kosova Hašimom Tačijem i predstavnicima Srba u kosovskim institucijama.


Моје парче света - мој Неготин: Regionalizacija za bolji život\nRegionalizacija za bolji život\nBeograd, 31.10.2010. god.\nUjedinjeni regioni Srbije (URS) predstavili su danas u Beogradu nacrt platforme za regionalizaciju i decentralizaciju države, koja će, kako je izjavio predsednik Mlađan Dinkić, predstavljati suštinski korak ka demokratizaciji društva.\nPredstavljajući dokument na sednici Uprave URS, Dinkić je istakao da će se Srbija mnogo brže razvijati ukoliko se odluke donose iz opština i regiona, te napomenuo da je potrebna promena centralizovanog sistema, ali i Ustava Srbije, kako bi lokalne zajednice dobile mogućnost da definišu prioritete svojih građana.\nDinkić, koji je i ministrar ekonomije i regionalnog razvoja, je izrazio uverenje da će Srbija do kraja 2011. dobiti status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji (EU), dodajući da, ukoliko zaista želi da bude u evropskoj porodici, mora da prihvati pravila koja su u EU.\n"Evropa je danas u regionima. Kod nas se sve odluke donose u Beogradu, a ljudi u opštinama se uopšte ne pitaju", kazao je Dinkić, dodajući da je postojeći sistem u Srbiji "feleričan" i da će, ukoliko ne bude promenjen, prouzrokovati još veće raslojavanje na bogate i siromašne.\nZa decentralizaciju i regionalizaciju Srbije, kako je napomenuo, neophodna je promena i zakona, među kojima i onih koji se odnose na izborni sistem, a kojima će biti uveden kombinovani sistem, odnosno da građani polovinu poslanika biraju direktno, a drugu polovinu proporcionalno, ali i promena državnog ustava.\nDinkić je naglasio da decentralizacija Srbije znači više sredstava i ovlašćenja na lokalnom nivou, raspoređivanje tereta između centralne vlasti i lokala, kao i razbijanje političkih monopola političkih stranaka u Beogradu.\nDecentralizacijom, prema Dinkiću, dobiće i Beograd, koji je danas postaje prenaseljen i opterećen migracijama stanovništva iz unutrašnjosti.\nNacrt platforme za regionalizaciju i decentralizaciju, koji je izradila URS, predviđa da Srbija ima tri nivoa vlasti - republički, regionalni i lokalni, dok bi novi državni Ustav predvideo postojanje sedam regiona - Beograd, Šumadiju i Pomoravlje, istočnu Srbiju, južnu Srbiju, zapadnu Srbiju, Vojvodinu i Kosovo i Metohiju.\nSvaki region bi imao statut, kojim bi se definisao organizacioni okvir, nadlešnosti, broj članova regionalne skupštine i broj članova regionalne vlade, a koji mora biti odobriti Skupština Srbije.\nNovi Ustav bi, kako navode u URS, predvideo i uspostavljanje Veća regiona u Skupštini Srbije, kao predstavničkog tela regiona, koje bi imalo 35 članova, kao i smanjenje poslanika republičkog parlamenta sa 250 na 200.\nBroj opština, kako je navedeno u nacrtu platforme, bi trebalo uvećati najmanje dva puta, odgovarajućom podelom sadašnje teritorije gradova i opština, a predsednici opština i gradova bi se birali direktno.\nZa suštinsku decentralizaciju i regionalizaciju zemlje, prema Dinkiću, neophodna je i fiskalna decentralizacija, ali i pojačana kontrola rada regionalnih i lokalnih vlasti.\n"Ovo je krupna stvar za Srbiju i ovaj koncept predstavlja suštinski korak ka demokratizaciji. Ovaj koncept dovodi državu pred vrata građana", zaključio je lider URS i najavio da će do proleća biti vođena javna rasprava o dokumentu koji je predložila ta politička organizacija.\nNacrt platforme za regionalizaciju i decentralizaciju Srbije možete pogledati ovde.\nBlic: Regionalizacija nužna da bi se u Srbiji bolje živelo\nB92: URS: Regionalizacija za bolji život\nОбјавио Dragan Blagojević у 19:36


Peć se puši, eksplozija je blizu: Zapadne centralne banke štampaju novac da odlože slom - WebTribune\nHome/SPEKTAR/Peć se puši, eksplozija je blizu: Zapadne centralne banke štampaju novac da odlože slom\n17. новембра 2019.\tSPEKTAR Ostavite komentar\nZapadne centralne banke štampaju novac u velikom obimu pokušavajući da održe ekonomski rast, navodi investitor Rai Dalio.\nOtkrivamo kako sav taj novac završava u džepu najbogatijih bez pozitivnog uticaja na njihov budžet.\nZapadni investitori su trenutno spremni da deponuju svoje resurse u imovini sa veoma niskim kamatama, ne želeći da dobiju kratkoročne koristi.\nTo rade jer zahvaljujući centralnim bankama imaju mnogo novca za ulaganje, ističe Dalio u svom članku „Svet je poludeo i sistem je slomljen“.\nMeđutim, ovi resursi ne utiču na ekonomski rast ili inflaciju, jer investitori žele da ih ulože u drugu imovinu, umesto da ih potroše na proizvodnju. Kao rezultat ovog trenda, cene nekretnina rastu, dok je ekonomski rast spor, kaže Dalio.\nAmerički investitor naglašava da mnoge kompanije ne traže načine da dobiju više koristi i umesto toga se odlučuju za „prodaju snova“ investitorima koji imaju novac za štednju.\nPored toga, vlade zapadnih zemalja imaju ogromne deficite i gotovo je sigurno da će se razlika između njihovih troškova i prihoda u budućnosti povećavati, dodaje ekonomista. Povećanje budžetskog deficita zahtevaće od vlada da prodaju više duga.\n„Odakle će doći novac potreban za kupovinu obveznica ili za pokrivanje finansijskog deficita? Odgovor je više nego jasan: od centralnih banaka, koje će lansirati štampani novac“, objašnjava Dalio.\n„Ovaj trend će se nastaviti i verovatno će se i povećati, posebno u SAD, EU i Japanu“, piše on.\nIstovremeno, obaveze koje se odnose na isplate penzija i zdravstvenu zaštitu biće sve će više kasniti, jer mnoge institucije koje su dužne da ih plate neće imati dovoljno resursa da izvrše svoje dužnosti. Ljudi koji ne primaju te nadoknade obično su nastavnici i drugi državni službenici, čiji budžet stalno trpi.\nPeć se puši, eksplozija je blizu\nKao rezultat, vlade će morati da odmere moguće mere da smanje budžetski jaz:\n-štampanje novca u još većem obimu\nDalio veruje da će pokušaji većeg oporezivanja podstaći najbogatije da deponuju svoje bogatstvo u poreskim rajevima.\nIako nijedan od ovih načina nije dobar, štampanje novca izgleda najlakše… Ali veliki rizik tog poteza je ugrožavanje tri svetske valute: dolara, evra i jena.\nDalio zaključuje da se svet neminovno približava velikim promenama.\nRuski novinar Oleg Makarenko smatra da je poznati američki investitor u pravu. On ističe da je to još jedna kriza sa kojom bi zapadne zemlje mogle da se suoče u budućnosti ako ne promene ponašanje.\n„Sa svakom nedeljom odvoze sve više municije u skladište buduće krize. Peć se već puši. Kada će eksplodirati — samo je pitanje vremena… Svaki mesec bi mogao biti kritičan za američku ekonomiju“, kaže Makarenko za Sputnjik.\nKolaps američke ekonomije uticaće na ekonomiju ostalih zapadnih zemalja. Uticaće, međutim, i na Kinu, jer je njena ekonomija usko povezana sa SAD, i Vašington je veliki trgovinski partner Pekinga.\nMakarenko smatra da će ruska ekonomija biti izvan dometa nove krize zahvaljujući upravo američkim sankcijama.\n„Dozvolili su Rusiji da se odmakne na sigurnu udaljenost“, zaključuje Makarenko.


Zaštitimo Zvezdarsku šumuPunim plućima!: Veća zaštita prirodnih dobara u Beogradu\nVeća zaštita prirodnih dobara u Beogradu\nGoran Trivan: Na prostoru čitave Evrope postoji oko 17,6 odsto zaštićenih prirodnih površina, pri čemu je jedna trećina pod šumama. Srbija ima svega šest procenata zaštićenih prirodnih dobara, a Beograd samo 1,7 odsto. Zato je neophodno da se poveća broj zaštićenih zelenih površina bez obzira na to da li je reč o parkovima, šumama, park-šumama ili stablima.\nZa 2011. godinu već postoje studije zaštite šume Košutnjak, obrenovačkog Zabrana, Zvezdarske šume i staništa gljiva na Adi Ciganliji\nOdbornici Skupštine grada doneli su na današnjoj sednici rešenja o stavljanju pod zaštitu prirodnog dobra „Grupa stabala hrasta lužnjaka kod Jozića kolibe” i proglašenju zaštićenih područja Miljakovačke šume i Arboretuma Šumarskog fakulteta. Takođe, usvojeno je i rešenje o prestanku zaštite sedam prirodnih dobara.\nPrema rečima Gorana Trivana, gradskog sekretara za zaštitu životne sredine, trenutno na prostoru čitave Evrope postoji oko 17,6 odsto zaštićenih prirodnih površina, pri čemu je jedna trećina pod šumama.\n– Srbija ima svega šest procenata zaštićenih prirodnih dobara, a Beograd samo 1,7 odsto. Zato je neophodno da se poveća broj zaštićenih zelenih površina bez obzira na to da li je reč o parkovima, šumama, park-šumama ili stablima. Razlozi su krajnje pragmatični jer imamo potrebu da živimo čistije, zdravije i da sačuvamo zelenilo u gradu. Ovo je i jedan od načina da se spreče zloupotrebe zelenih površina, a cilj nam je da u narednom periodu u Beogradu bude 2,5 odsto zaštićenih površina, uz ambiciju da ih bude čak pet procenata – kazao je Trivan.\nOn je pojasnio da se Miljakovačka šuma nalazi u delu grada koji ima mnogo osnova da bude zaštićen kako bi se sačuvala i sprečila njegova uzurpacija. Arboretum Šumarskog fakulteta jeste svojevrsna botanička bašta jer u njoj ima više od 240 biljnih vrsta i predstavlja bogatstvo glavnog grada. Trivan je istakao da za 2011. godinu već postoje studije zaštite šume Košutnjak, obrenovačkog Zabrana, Zvezdarske šume i staništa gljiva na Adi Ciganliji, koje će se takođe naći pred odbornicima na nekim narednim sednicama.\nNa današnjoj sednici izmenjena je i Odluka o zaštitniku građana, kojom je promenjeno sedište zaštitnika građana i sada je Kosovskoj ulici 17.\nОбјавио Zvezdarac у 15:59


► Pašalić: Građani se najviše žale na socijalno-ekonomske probleme, oko 15\n"To je nama ukazalo na određene probleme koji se nisu mogli videti iz pisanih obraćanja, a što je najvažnije građani se osećaju sigurnije kada mogu direktno da iznesu problem koji imaju, ukazujući ne samo na institucije, već i na osobe koje su konkretno pogrešile u njihovom slučaju", kazao je Pašalić.\n"Zbog toga smo stavili težište na inspekcije rada, a zaštitnik građana u svakom od tih slučajeva reaguje i ukazuje na sistemske probleme", rekao je Pašalić.\n"To nam je ukazalo na problem koji građani imaju u postupcima koji se odvijaju pred sudom, zbog toga je i interes institucije Zaštitnik građana bio u tom pravcu. Ono što je suština jeste da građani ne treba da se prilagođavaju institucijama, već obrnuto", rekao je Pašalić.\n"Obraćaju nam se i građani albanske i srpske nacionalnosti. Uglavnom ih tište isti ekonomski problemi, ali postoje specifični problemi vezani za određene nacionalne grupe. Kod Albanaca to su upis u biračke spiskove, evidencija njihovog prebivališta, ali i zapošljavanje, loša ekonomska situacija", kazao je ombudsman.\n"Ono što je takođe važno je da, prema predloženom zakonu, građani ne moraju da se obrate drugim institucijama da bi došli kod zaštitnika građana i izneli svoj problem. Takođe, bez obzira da li se vodi sudski ili neki drugi spor, građani mogu odmah da dođu kod zaštitnika građana i da iznesu svoj problem", rekao je Pašalić.\nDodao je da je predviđeno da se proširi krug lica koji se mogu obratiti instituciji Zaštitnika građana na decu i na anonimne prijave, ali i da se uvede kontrola sudske uprave.\n"Kao dugogodišnji sudija uvek sam se zalagao za bolji položaj sudija, za njihovu veću samostalnost i sigurnost, ali to ne znači da postupci treba da traju 50 godina. Građani se nikad nisu žalili na sudsku odluku, već na dužinu trajanja postupka, na to što odluke suda koje su donete u njihovu korist nikada nisu izvršene i na ono što se zove pravo na pravično suđenje. Tako da se nadam da ću naći razumevanje u pogledu kontrole sudske uprave", rekao je Pašalić.\n"To će u mnogo čemu pomoći rad institucije. Prilikom izbora zamenika rukovodio sam se isključivo time da budu stručni za oblasti u kojima se pritužbe najčešće javljaju. Bilo nam je značajno da kao zamenici dođu ljudi sa velikim iskustvom u oblasti pravne struke, koji bi mogli da pomognu da se postojeća zakonska rešenja koja su loša, a ima ih mnogo, isprave, kao i da se u konkretnim pritužbama koje su i pojedinačne i sistemske pomogne građanima najbrže i na najadekvatniji način", rekao je Pašalić.\n"Postoje niz primera koji opravdavaju uvođenje takvog odeljenja, od toga da je spasen život devojčici koja nije imala ni dve godine, reagovali smo na različite oblike zlostavljanja lica lišenih slobode po zatvorima, rešavaju se oni socijalno-ekonomskih problemi koji se tiču rada izvršitelja, prinudnih iseljenja i sličnih slučajeva", rekao je Pašalić.\n"To se u javnosti najčešće odnosi na lica koja se nalaze u pritvorima, zatvorima ili su zadržana u policiji. Ono što je ove godine bilo vrlo značajno i na šta je Nacionalni mehanizam obratio pažnju, su ona lica koja su lišena slobode i koja se nalaze u psihijatriskim ustanovama i ustanovama socijalne zaštite", objasnio je zaštitnik građana.\nKako je naveo, ove godine je značajno povećan broj poseta tim ustanovama u odnosu na prethodnih 10 godina. Tako je ove godine bilo devet poseta psihijatrijskim ustanovama, (u toku prethodnog perioda u proseku dve godišnje) i 12 poseta ustanovama socijalne zaštite, dok ih je u periodu do 2019. godine, na godišnjem nivou, bilo upola manje.\n"Obišli smo najveći broj psihijatrijskih ustanova i ustanova socijalne zaštite, gde smo posmatrali kako se zaposleni odnose prema licima smeštenim u tim ustanovama. Utvrđeno je da je postojalo niz nepravilnosti, reagovali smo odmah da se to ispravi. Najčešće ova lica nisu pod fokusom javnosti, a nalaze se u teškoj situaciji koja može biti izvor nečije samovolje, neznanja a takođe određenih sistemskih propusta", rekao je Pašalić.\n"Imamo dobru saradnju sa vojskom, jer smo primetili da u ranijem periodu nije bilo obraćanja pažnje na ovu vrstu institucija. U buduće ćemo povećati broj poseta ovim institucijama, a one su uvek nenajavljene i često su i noćne posete", rekao je Pašalić.\n"Ono što institucija prati od svog postojanja to je ne samo bezbednost novinara, već i njihov položaj u smislu radnih odnosa, njihovih prava iz radnih odnosa i onoga što je važno, a to je svaka vrsta diskreditacije, vređanja, udaljenja novinara sa konferencije za štampu ili onemugućavanje pristupa, jer smatramo da je gruba povreda prava novinara i prava građana na informisanost", rekao je Pašalić.\n"Cilj je izrada platforme koja bi evidentirala svaki pritisak, napad ili vređanje novinara. Ono što je najvažnije to je ekonomski aspekt zaštite novinara, ova institucija zna da mnogi novinari rade na ugovor, mnogi su zaposleni na određeno vreme, mnogi imaju niske plate i honorare koji se neredovno isplaćuju. Ovakva platforma daje punu slobodu novinarskoj profesiji", ocenio je Pašalić.\nmeđunarodni dan ljudskih prava /\nZaštitnik građana: LGBTI osobe u Srbiji meta nasilja, potrebna bolja krivična zaštita\nPovodom Međunarodnog dana ponosa 27. juna, Zaštitnik građana je saopštio da i dalje ima napada, pretnji i nasilja nad LGBTI osobama u Srbiji.


Fiscalis 2020 je program Evropske unije koji omogućava unaprjeđenje efikasnog funkcioniranja poreznih sistema unutar EU podsticanjem suradnje države korisnice programa u području porezne politike. Program podstiče efikasniju primjenu poreznog zakonodavstva EU, razvoj informacionih sistema, razmjenu iskustava između nacionalnih poreznih administracija, te primjenu najbolje prakse u području oporezivanja.\nProgram je otvoren za države članice EU, države kandidate, potencijalne države kandidate te partnerske države obuhvaćene Evropskom politikom susjedstva. Obuhvata period od 2014. do 2020. godine, a budžet programa iznosi 234,3 miliona eura.\nOpći cilj programa je poboljšanje pravilnog funkcioniranja poreznih sistema na unutrašnjem tržištu kroz poboljšanje suradnje između država korisnica programa, njihovih poreznih administracija i njihovih službenika.\nPoseban cilj programa je podržati borbu protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja, te provođenje pravne tekovine EU na području oporezivanja osiguravanjem razmjene informacija, podržavanjem administrativne suradnje i, gdje je to potrebno i prikladno, jačanjem administrativnih kapaciteta država učesnica, s ciljem pomoći smanjenju administrativnog opterećenja poreznih uprava i troškova ispunjavanja obaveza poreznih obveznika.\nProgram osigurava finansijsku potporu za slijedeće aktivnosti:\nIzgradnja evropskih informacionih sistema\nDržavni koordinator programa Fiscalis 2020 u Bosni i Hercegovini je Uprava za indirektno oporezivanje.


Porozne balkanske granice | Institute for War and Peace Reporting\nPorozne balkanske granice\nNeadekvatna kontrola granica omogucava bujanje sverca narkotika, oruzja i ljudi.\nSporazum o jacanju bezbednosti granica i obracunu sa organizovanim kriminalom pozdravlja se kao veliki korak napred za balkanski region.\nOvaj sporazum postignut je na konferenciji u Ohridu prosle nedelje, na kojoj su se lideri zapadnog Balkana dogovorili o novoj fazi prekogranicne saradnje radi poboljsanja pozicija svojih zemalja u procesu priblizavanja Evropskoj uniji.\nMakedonski premijer Branko Crvenkovski tim povodom je izjavio: "Posto je organizovani kriminal transnacionalna pojava, borba protiv njega je uvek uspesnija ako postoji bolja saradnja izmedju zemalja koje taj problem pogadja."\nNa ozbiljnost situacije ukazao je generalni sekretar NATO-a Dzordz Robertson, koji je novinarima rekao: "Ili ce ovaj region preuzeti kontrolu nad svojim granicama – ili ce kriminalci preuzeti kontrolu."\nMedju liderima koji su ucestvovali na konferenciji odrzanoj 22. i 23. maja bili su zvanicnici iz Srbije i Crne Gore, Bosne, Hrvatske, Makedonije, Albanije i Bugarske, kao i predstavnici Misije Ujedinjenih nacija na Kosovu.\nSkupu, medjutim, nije prisustvovao kosovski premijer Bajram Redzepi. Sef misije Ujedinjenih nacija na Kosovu Mihael Stajner povukao je poziv premijeru nakon sto je kosovski parlament sa albanskom vecinom usvojio rezoluciju o nezavisnosti pokrajine uprkos protivljenju medjunarodne zajednice.\nDomacin konferencije o upravljanju i bezbednosti granica bila je makedonska vlada uz podrsku NATO-a, Evropske unije, Organizacije za evropsku bezbednosti i saradnju, OEBS, i Pakta za stabilnost jugoistocne Evrope. Specijalni izaslanik OEBS-a Erhard Busek je rekao: "Imajuci u vidu osetljivost pitanja granica, cinjenica da zemlje zapadnog Balkana udruzuju snage da bi se pozabavile granicama mora se posmatrati kao veliko postignuce."\nNeadekvatna kontrola granica omogucava bujanje sverca narkotika, oruzja i ljudi sto ne predstavlja opasnost samo za stabilnost regiona opustosenog ratom u protekloj deceniji, vec stvara probleme i drugde u Evropi.\nKriminal, takodje, predstavlja ozbiljnu prepreku za balkanske nacije na putu ka ostvarenju njihovih najvecih ambicija – reintegracija u medjunarodnu zajednicu putem punopravnog uclanjenja u NATO i Evropsku uniju.\nJedan visoki zapadni diplomata, koji nije zeleo da ga imenujemo, izjavio je za IWPR da se ovi problemi moraju resavati da bi dalja integracija bila moguca: "Ukoliko se ne uspostave otvorene, ali bezbedne granice, region ce se i dalje suocavati sa ekonomskom stagnacijom koja ce ga ostaviti izvan procesa evropskih integracija."\nZvanicnik Evropske unije Rajnhard Pribe, koji prati desavanja na zapadnom Balkanu, kaze: "Konacni cilj je da se dve stvari urade istovremeno – otvaranje granica za legalnu trgovinu pri cemu bi se onemogucile bilo koje nelegalne aktivnosti."\nPrisustvo tolikog broja visokih zvanicnika na konferenciji smatra se signalom da su balkanske drzave odlucne u nameri da se ozbiljno pozabave ovim pitanjem. "Sa organizovanim kriminalom mozemo se obracunati jedino ako imamo funkcionalnu koaliciju vlada u regionu", rekao je Crvenkovski.\nPredstavnici ovih vlada slozili su se da podele informacije i kreiraju zajednicke baze podataka o aktivnim kriminalnim grupama na Balkanu.\nUcesnici su se takodje slozili da predstave ambiciozni i detaljni plan kojim bi se pojacala prevencija i krivicno gonjenje lica koja su u pogranicnim oblastima bave organizovanim kriminalom i ekstremizmom.\nPredlozene reforme obuhvataju kompjuterizaciju, brzu razmenu informacija, modernizaciju ispostava na granicnim prelazima i sofisticiraniju obuku pogranicne policije koja ce najzad zameniti vojne jedinice na balkanskim granicama.\nOEBS ce obezbediti regionalnu obuku za jedinice pogranicne policije kako bi dostigle evropske standarde. Uspostavice se, takodje, integrisani bezbednosni sistem kontrole na granicama kojim ce upravljati posebno obuceni profesionalci.\nNATO je ponudio da instalira moderne komunikacione sisteme izmedju mirovnih trupa sa Kosova i susednih zemalja, za koje se veruje da ce eliminisati bilo kakvu prednost koju trenutno imaju kriminalci jer koriste savremenu opremu za prisluskivanje i pracenje.\nKosovo se jos uvek smatra plodnim tlom za naoruzane grupe posto su granice jos uvek porozne.\nMedjutim, Stajner je optimistican i tvrdi: "Pre samo godinu dana, novine su bile pune prica o nestabilnosti na nasim granicama. Danas mi potpisujemo sporazum o otvaranju dve nova granicna prelaza izmedju Makedonije i Kosova. To pokazuje koliko smo daleko otisli."\nEvridika Saskova je novinarka skopskog dnevnog lista "Makedonija Denes".


Tražili ga Čelzi, Barselona, PSŽ i Sevilja, a on završio kod Slaviše Jokanovića - SPORTSKI ŽURNAL\nTražili ga Čelzi, Barselona, PSŽ i Sevilja, a on završio kod Slaviše Jokanovića\nPovratnik u Premijer ligu je za transfer 26-godišnjeg Žan-Mišel Serija izdvojio 35 miliona evra, a u paketu je dobio i levog beka Maksima Le Maršana\nJedan od najtraženijih fudbalera Žan-Mišel Seri napustio je Nicu i prešao u Fulam, objavio je danas engleski premijerligaš.\nTalentovani vezista iz Obale Slonovače, uprkos interesovanju Barselone, Pari Sen Žermena, Sevilje i Čelzija, izabrao je odlazak u klub čiji je menadžer Slaviša Jokanović i potpisao četvorogodišnji ugovor.\nPovratnik u Premijer ligu je za transfer 26-godišnjeg fudbalera izdvojio 35 miliona evra, a u paketu je dobio i levog beka Maksima Le Maršana.\nSeri je karijeru počeo u klubu iz domovine Mimosasu, potom je bio član drugog tima Porta, a pre Nice i Pakoš Fereire. Za reprezentaciju Obale Slonovače odigrao je 16 utakmica i dao jedan gol.\nSiti zgromio Votford u finalu Liga kupa za šesti pehar i četvrti trofej u sezoni (VIDEO)\nMorata: Neću nazad u Čelzi, hoću da ostanem u Atletiku\nSiti kvari posao Barseloni, Grizman u Mančesteru?


VARŠAVA - Nagađanja da je porodica libijskog vođe Moamera Gadafija našla utočište u Poljskoj, za zvaničnu Varšavu imaju status kao i glasine da je u tu zemlju sleteo neidentifikovani leteći objekat (NLO).\nIzvori u poljskom Ministarstvu spoljnih poslova rekli su za TVN24 da nikakve demantije ni komentare ne treba očekivati, jer poljska diplomatija zvanično ne komentariše ni glasine da je u Poljskoj sleteo NLO.\n"U poljskoj diplomatiji ništa se ne zna o tome da bi ćerka Moamera Gadafija bila tu u Poljskoj", navele su danas neimenovane visoke poljske diplomate Poljskom radiju.\nLibijski MIP demantovao je vesti da je Gadafijeva porodica napustila Libiju.\n"Porodica vođe je u Libiji. Gde drugde bi mogla da bude", saopštilo je libijsko mininstarstvo, prenose poljski mediji.


Žene koje kreiraju budućnost biznisa: Jovana Cvetković, Head of Retail Department, MPC Properties - GRAZIA Srbija\nŽene koje kreiraju budućnost biznisa: Jovana Cvetković, Head of Retail Department, MPC Properties\nKao žena koja vodi najveći tim u kompaniji MPC Properties, Jovana Cvetković nam otkriva kako se uspešno može poslovati uprkos krizi, koliko je važno s vremena na vreme “uzeti vazduh”, makar u prolećnom šopingu, ali i poneku tajnu o tome šta čini dobrog lidera\nJoš pre pandemije stekli ste bogato iskustvo u vođenju timova. Na kakve Vas je sve izazove stavila aktuelna kriza i kakve ste dragocene pouke stekli?\nTimski rad je suštinski u vođenju i upravljanju komercijalnih objekata kao što su šoping centri, zato što su u pitanju sistemi koji umrežavaju veliki broj različitih kako internih tako i eksternih partnera i organizacija. Potvrda da smo izgradili snažan i jak, a opet fleksibilan i operativan tim koji agilno rešava sve izazove, nam je pokazala i cela situacija sa i dalje aktuelnom pandemijom covid-19. Naglasiću samo da smo mi u junu prošle godine uspešno otvorili BEO Shopping Center, kao i da smo sa svim zakupcima i njihovim podizvođačima i saradnicima uspeli da iskoordiniramo otvaranje radnji bez kašnjenja. To je zaista neverovatan uspeh, imajući u vidu da su oprema i kolekcije u tom trenutku stizale sa različitih krajeva sveta, ali i jasan dokaz da je naš tim preduzimljiv i uigran. Ono na šta sam jako ponosna kod svog tima jeste to što su pokazali ne samo da su izuzetni profesionalci, već i da su veoma posvećeni, predani, fleksibilni i na to što smo zajedno uspešno izneli sve izazove koje nam je donela vanredna situacija i rad u nesvakidašnjim uslovima. Dobar i sinhronizovan tim je od suštinskog značaja za koordinaciju svih procesa i dobru organizaciju, a ulaganje u ljude i njihov razvoj ključni su faktori uspeha.\nMagazin Grazia je pisao o britanskom istraživanju koje je brojkama dokazalo da su države sa ženama na čelu bile izuzetno uspešne u borbi protiv virusa. Šta ste vi primetili tokom karijere, kada, u kojim oblastima i okolnostima se žene zaista pokazuju kao uspešniji lideri?\nDobar lider mora da ima jak integritet, ali i visoko razvijenu empatiju, altruizam i adaptibilnost, a pogotovo kada vodi velike timove, međusobno različite, kada mora da uskladi drugačije karaktere i senzibilnost kod ljudi. Upravo pandemija korona virusa je naglasila te osobine liderstva. Većina tih osobina, empatija, fleksibilnost i saosećajnost je svojstvenija damama, prirodnije se snalaze u njima, pa i ne čudi podatak da su se žene lideri posebno istakle u ovom periodu. Smatram da biti dobar lider ne zavisi od pola, već od spremnosti da preuzme odgovornost, poseduje jasnu viziju, ali uz human pristup ljudima i jaku volju da se podrže i motivišu. Verujem da značajnija ekspanzija ženskog liderstva tek predstoji.\nZapadna istraživanja pokazuju da će građevina i trgovina nekretninama biti na listi privrednih grana koje mogu lakše od drugih preživeti krizu. Kakva je situacija u Srbiji?\nPrethodna godina za MPC jeste bila veoma intenzivna, radili smo pojačanim intenzitetom, uspešno otvorili tri nova strateška objekta (BEO Shopping Center, Navigator Business Center 2 i UŠĆE Tower Two) i održali stabilnost poslovanja. Pandemija je definitivno učvrstila i našu apsolutnu lidersku poziciju na tržištu i potvrdila održivost našeg portfolija i biznis modela. Ipak, nema opuštanja, jer pandemija i dalje traje, a njene negativne efekte niko sa sigurnošću ne može da predvidi i kontroliše, te je nezahvalno davati jasna predviđanja za dalji poslovni razvoj. Trenutno smo fokusirani na dva pravca. Sa jedne strane, aktivno pratimo sva dešavanja i kretanja na tržištu kako bismo maksimalno podržali zakupce u očuvanju svog poslovanja i omogućili im dobar rad. Sa druge strane naši projektni timovi uveliko rade na inovacijama u pravcu kreiranja novih proizvoda i usluga, koje će omogućiti da dodatno osnažimo naše šoping centre i kupcima pružimo novo iskustvo kupovine, koje je u korak sa trendovima i unapređuje njihovu svakodnevicu.\nMPC Properties dugi niz godina od svojih šoping centara pravi jedinstvene destinacije, gde ljudi imaju priliku da zadovolje više različitih potreba, a sada je ta uloga kreiranja sadržajnijih destinacija naglašenija nego ikada pre. Šoping centri nisu samo mesta kupovine, to su mesta gde se zabavljamo, odmaramo, provodimo vreme sa svojom porodicom, prijateljima, gde kreiramo uspomene, gde se inspirišemo, radimo na sebi, istražujemo. To su mesta u kojima će nastaviti da se odvija društveni ali i poslovni život.\nKoliko su međuljudske veštine stvar urođenog dara, a koliko učenja, i na koje konkretne načine ih unapređujete, kao vođa najvećeg tima u kompaniji MPC Properties?\nApsolutno smatram da je jedna od najvažnijih osobina za uspešno liderstvo dobra komunikacija, koja je temelj za uspostavljanje zdravog odnosa pre svega sa članovima svoga tima, a odmah zatim i sa svim saradnicima. Tačna procena mogućnosti i afiniteta, koju prati i jasna i otvorena komunikacija omogućava nam da se brzo prilagodimo svakoj situaciji i izazovu. Moja parola je “Lead by example” - svojim ponašanjem davati primer ljudima, imati u svakoj situaciji integritet, ali nikako ne zapostaviti tim, već naprotiv uključiti ih u proces i motivisati ih, jer su oni ti koji viziju sprovode u delo i postižu vrhunske rezultate. Naravno, kao i u svakoj drugoj oblasti, postoje prirodni talenti što predstavlja potencijal kod ljudi, ali ono što suštinski pravi razliku jeste predan rad, posvećenost, upornost, težnja da se stalno usavršavamo i širimo spektar svog znanja i umeća. MPC Properties je lider u industriji i zaposleni u kompaniju su vrunski eksperti u svojim oblastima, a mogu sa ponosom da istaknem najbolji na tržištu. Takođe, za nas je važno da nam stalno dolaze mladi ljudi koji nas osveže, donesu novu kreativnost i drugačiji način razmišljanja.\nKada putovanja ponovo budu slobodna, kako će izgledati vaš odmor iz snova, i da li je vezan za putovanje?\nPosle nepredvidivog i intenzivnog perioda, putovanje u toplije, daleke krajeve sa porodicom će definitivno biti moj prioritet. Do tada, moje putovanje iz snova je omiljeni šoping, a budući da je proleće i da su stigle nove kolekcije, sigurna sam da ću uživati i u njemu.\nFotografije: Promo / MPC Properties


Spriječeno krijumčarenje ilegalnih migranata, vozač u bijegu - NTV Arena Bijeljina\nSpriječeno krijumčarenje ilegalnih migranata, vozač u bijegu\nU Pilici, kod Zvornika, pripadnici Jedinice granične policije iza ponoći su spriječili krijumčarenje pet lica afroazijskog porijekla.\nKrijumčarenje je otkriveno tokom nadzora granice, saopšteno je iz Granične policije BiH.\nPrilikom zaustavljanja vozila marke “subaru”, njemačkih registarskih oznaka, vozač i migranti su izašli i pobjegli ka Pilici. Tu su ih stigli policijski službenici ove jedinice i pripadnici specijalnog tima Granične policije BiH angažovani na sprečavanju ilegalnih migracija na ovom području.\nPet ilegalnih migranata je privedeno u službene prostorije Jedinice granične policije Zvornik radi davanja izjava u svojstvu svjedoka.\nU vezu sa ovim krijumčarenjem dovodi se vozač, državljanin BiH, koji je uspio pobjeći i za njim se intenzivno traga.\nZbog postojanja osnova sumnje da je počinjeno krivično djelo krijumčarenje ljudi, o događaju je obaviješten tužilac Tužilaštva BiH koji je naložio dalje preduzimanje mjera i radnji u vezi sa navedenim krijumčarenjem.\nPripadnici Granične policije BiH nastavljaju da rade na ovom slučaju.\nTags: bih, granicna policija, migranti, pilica, rs, zemlja, zvornik\nAsfaltiran parking, počelo freskopisanje\nNakon žetve proizvođači se spremaju za siliranje kukuruza /VIDEO/\nGojković: Imaćemo scenarije iz Italije i Španije /VIDEO/\nU BiH od juče petoro preminulih od korona virusa, 267 novozaraženih /VIDEO/\nTalačka kriza u Gradiški: Policija uhapsila napadača, njegova majka u lošem stanju /VIDEO/


Senaid Begić: Federalni "Korona-zakon" će penzionere oštetiti za blizu 100 miliona maraka\nSenaid Begić: Federalni “Korona-zakon” će penzionere oštetiti za blizu 100 miliona maraka\nPrije tri dana,tačnije u utorak navečer Vlada Federacije je utvrdila “Prijedlog zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica” ili u javnosti poznati “Korona-zakon”. Kako stvari trenutno stoje, očigledno će penzioneri biti prvi preko čijeg džepa će Federacija BiH ublažavati negativne ekonomske posljedice izazvane “pandemijom COVID-19. Cijena, uzmemo li u obzir da je usklađivanje po članu 79. Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju F BiH u 2019. godini iznosilo oko 90 miliona KM na godišnjem nivou, ove godine bi po mišljenju ekonomista, mogla biti i do 100 miliona KM.\nOdgovore na ovu dilemu vrlo lako sa svojim podacima može dati Porezna uprava F BiH ili Ministarstvo finansija. Ustvari, to je ovih dana trebao i da bude osnovni posao Vlade Federacije jer je po Zakonu o PIO/MIO do 15.aprila već trebala uskladiti penzije,kao i invalidnine i druga socijalna davanja i plaće i to u visini od najmanje 3% osim za najviše penzije. Umjesto toga,premijer Novalić i njegova vlada su u predloženom “Korona zakonu” u stavu 2, Člana 11 u kojem se definiše “održavanje stabilnosti pojedinih isplata”, sa jasnom namjerom predložili da se u 2020 godini obaveza usklađivanja penzija, invalidnina, drugih socijalnih davanja i plaća, uopšte ne vrši!\nOvakav prijedlog je protuzakonit i u direktnoj je suprotnosti sa članom 79.Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju.\nS tim u vezi, Klub zastupnika SDP BIH u Parlamentu Federacije BiH je, između ostalih amandmana predložio i amandman na član 11.”Corona-zakona”,kojim se Vlada F BIH spriječava u pokušaju donošenja zakona koji bi penzionere,kao najranjiviju kategoriju društva,samo u 2020 godini oštetio za oko 100 miliona konvertibilnih maraka. Jedina brana da se to ne desi,ostali su zastupnici i delegati PD Parlamenta F BiH i Doma naroda, koji će u slijedećih nekoliko dana imati sjednice na kojima će se izjasniti o predloženom Zakonu o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica (Korona-zakonu).\n> Hitno donijeti program poboljšanja materijalnog položaja penzionera


Pentagon: Rusija nastavlja da povećava snage na granici sa Ukrajinom - 17.02.2022, Sputnik Srbija\nRusija nastavlja da jača svoje snage na granici sa Ukrajinom i zapravo se približava pragu NATO-a, izjavio je američki ministar odbrane Lojd Ostin. 17.02.2022, Sputnik Srbija\nOstin je optužio Rusiju da ne samo da nije povukla svoje trupe sa granice sa Ukrajinom, uprkos tvrdnjama ruskih zvaničnika, već je, naprotiv, poslednjih dana rasporedila dodatne snage u to područje.„Ne vidimo (povlačenje snaga). Naprotiv, vidimo povećanje snaga, dok tamo već imaju više od 150 hiljada koncentrisanih, pri tome u poslednjih par dana“, primetio je Ostin.„Vidimo da su se neke trupe premestile još bliže granici“, dodao je on.Kako je naveo, SAD i saveznici iz NATO-a prate situaciju na granici između Rusije i Ukrajine, uključujući moguće provokacije sa ruske strane.Dijalog o bezbednostiOstin je dodao da bi vlasti SAD pozdravile dalji dijalog sa Rusijom o bezbednosti i da veruju u mogućnost da se situacija oko Ukrajine reši diplomatskim putem.Prema njegovom mišljenju, diplomatsko rešenje problema na granici Rusije sa Ukrajinom je moguće, ali bi to mogao biti komplikovan proces.Diplomatski put može biti težak, ali vredi toga“, istakao je Ostin i dodao da je NATO spreman da radi u tom pravcu.Američke trupe iz Nemačke idu u BugarskuMinistar je saopštio da Sjedinjene Američke Države šalju četu kopnenih snaga iz Nemačke u Bugarsku na zajedničke vojne vežbe.„Želeo bih da izrazim svoju zahvalnost Bugarskoj, koja je upravo danas pristala da primi četu američkih kopnenih snaga na (oklopnim transporterima) ‘Strajker’ na zajedničku obuku. Ove trupe će narednih dana krenuti iz Nemačke“, precizirao je on.Sjedinjene Američke Države su ranije objavile da će poslati dodatne snage u Nemačku, Poljsku i Rumuniju.Sa Zapada nastavljaju da stižu izjave da Rusija navodno sprema provokacije u Ukrajini, uprkos povratku ruskih trupa nakon vojnih vežbi u svoje matične baze. U ponedeljak se predsednik Rusije Vladimir Putin sastao sa ministrom odbrane Sergejem Šojguom, koji je saopštio da se „neke vežbe privode kraju, a neke će biti završene u najskorije vreme“. Portpraol Ministarstva odbrane Rusije, general-major Igor Konašenkov, izjavio je u utorak da su Južni i Zapadni vojni okrug počeli da vraćaju trupe u svoje garnizone. Povlačenje vojske nakon vežbi je uobičajena praksa i tu nema nikakvih novina, rekao je ranije portparol Kremlja komentarišući pitanje novinara da li povlačenje trupa znači deeskalaciju situacije oko Ukrajine.\nsad, nato, nato – vojska i naoružanje, rusija, vojska i naoružanje, ukrajina, pentagon\n© REUTERS / JOSHUA ROBERTSAmerički ministar odbrane Lojd Ostin\nRusija nastavlja da jača svoje snage na granici sa Ukrajinom i zapravo se približava pragu NATO-a, izjavio je američki ministar odbrane Lojd Ostin.\n„Rusija nastavlja da jača svoje vojno prisustvo duž granica Ukrajine, uključujući i na Krimu, u Belorusiji i na Crnom moru. To na mnogo načina dovodi do zaključka da su ruske trupe na samom pragu NATO-a“, rekao je šef Pentagona na konferenciji za novinare u Briselu, gde učestvuje na sastanku ministara odbrane zemalja-članica NATO-a.\nOstin je optužio Rusiju da ne samo da nije povukla svoje trupe sa granice sa Ukrajinom, uprkos tvrdnjama ruskih zvaničnika, već je, naprotiv, poslednjih dana rasporedila dodatne snage u to područje.\n„Ne vidimo (povlačenje snaga). Naprotiv, vidimo povećanje snaga, dok tamo već imaju više od 150 hiljada koncentrisanih, pri tome u poslednjih par dana“, primetio je Ostin.\n„Vidimo da su se neke trupe premestile još bliže granici“, dodao je on.\nKako je naveo, SAD i saveznici iz NATO-a prate situaciju na granici između Rusije i Ukrajine, uključujući moguće provokacije sa ruske strane.\nDijalog o bezbednosti\nOstin je dodao da bi vlasti SAD pozdravile dalji dijalog sa Rusijom o bezbednosti i da veruju u mogućnost da se situacija oko Ukrajine reši diplomatskim putem.\n„(Predsednik Rusije Vladimir) Putin kaže da želi da dalje učestvuje u dijalogu. Kao što smo sve vreme govorili, mi bismo to pozdravili. Verujemo da još ima vremena i prostora da radi diplomatija“, dodao je on.\nPrema njegovom mišljenju, diplomatsko rešenje problema na granici Rusije sa Ukrajinom je moguće, ali bi to mogao biti komplikovan proces.\nDiplomatski put može biti težak, ali vredi toga“, istakao je Ostin i dodao da je NATO spreman da radi u tom pravcu.\n„Što se tiče ovog mogućeg sukoba, nema ničeg neizbežnog. On se može sprečiti“, naglasio je šef Pentagona, govoreći o napetosti oko Ukrajine.\nAmeričke trupe iz Nemačke idu u Bugarsku\nMinistar je saopštio da Sjedinjene Američke Države šalju četu kopnenih snaga iz Nemačke u Bugarsku na zajedničke vojne vežbe.\n„Želeo bih da izrazim svoju zahvalnost Bugarskoj, koja je upravo danas pristala da primi četu američkih kopnenih snaga na (oklopnim transporterima) ‘Strajker’ na zajedničku obuku. Ove trupe će narednih dana krenuti iz Nemačke“, precizirao je on.\nSjedinjene Američke Države su ranije objavile da će poslati dodatne snage u Nemačku, Poljsku i Rumuniju.


Štamparija PLUS Beograd * Blokovi sa spiralom | Stamparija PLUS Beograd\nŠtamparija PLUS Beograd * Blokovi sa spiralom\nŠtampanje bloka sa spiralom ...\nBlok za pisanje i beleške\nPravimo blokove za pisanje na ofsetnom 80gr papiru obima 50 lista. Format može biti A4, A5 ili A6 sa jednom ili više boja štampe lepljenih ili metalnom spiralom povezanih. Korice za blokove izrađuejmo tehnikom digitalne štampe u punom koloru na 300gr kvalitetnom kartonu (plastificirane po želji) ili na specijalnim uvoznim kartonima štampanih tehnikom sitoštampe. Blok za beleške izrađuejmou formatu 9x9cm sa obimom 900 sistića odštampanih u jednoj ili više boja tehnikom ofsetštampe. Blok je sa jedne strane ulajmovan a sa sve četiri strane tehnikom sitoštampe u jednoj ili više boja možemo odštampati željeni logo vaše firme.\nŠtampanje bloka sa spiralom ... Pozovite da se dogovorimo\nОзнаке: Stamparije u Beogradu


C 1 X 6 QI2\nNGF XSU 12K\nX 9 G D E JUX\nWood-Mizer Balkan u Svrljigu i Leskovcu\nTim Wood Mizer Balkana je 21. jula održao prezentaciju u Svrljigu u fabrici „Nameštaj Božinović", dok su im sledećeg dana domaćini bili predstavnici preduzeća „Log Transporter" u Leskovcu.\nPored redovnih starih klijenata, prezentaciju je posetio veliki broj drvoprerađivača iz ovih krajeva, kao i dosta novih potencijalnih klijenata, koji imaju želju da se isprobaju u drvoprerađivačkoj delatnosti.\nPosetioci su nakon prezentacija mašina u radu imali prilike i da se posavetuju o svojim problemima sa predstavnicima preduzeća Wood-Mizer Balkan, kao i da isprobaju najprodavanije modele ovog proizvođača - mobilnu horizontalnu brentu LT20 koja je opremljena hidrauličnim funkcijama, mašinu za izradu paletnih elemenata HR115, oštrilice i razmetače.\nNa prezentaciji su bile izložene trakaste i kružne testere iz asortimana kompanije Wood-Mizer.\nPreduzeće Wood-Mizer Balkan zahvaljuje ljubaznim domaćinima fabrike „Nameštaj Božinović" Svrljig i „Log Transporter" Leskovac i njihovim radnicima na gostoljubivosti i pomoći oko organizovanja prezentacije.\nSlike sa ovih događaja možete pogledati u nastavku: