Šefild Junajted - Liverpul, Fudbal - Predlog tip - 28/02 2021\nNedelja, 28/02 - Fudbal, Engleska, Premijer liga\n28/02Šefild Junajted vs LiverpulPoluvreme/Krajtip: 2/2\nPosle nezapamćenog niza od četiri uzastopna poraza u Premijer ligi šampion mora da pobedi u Jorkširu. Utakmica u Šefildu igra se nedelju u 20.30.\nIz nedelje u nedelju proglašavamo Šefild Junajted timom koji sigurno ispada, ali i oni sami to potvrđuju. Možda su poslednju šansu imali u prošlom kolu, kada su gostovali Fulamu. Ne bi ta tri boda, da su ih osvojili, promenili nešto drastično, ali bi im ostavili nadu da mogu prestići tri ekipe do kraja sezone. Ovako, posle poraza od \_'\_'Kolibara\_'\_', i ta tanka šansa ne postoji, a jedini cilj do završetka njihovog bistvovanja u Premijer ligi mogao bi biti izbegavanje poslednje pozicije. Za to postoje šanse, pošto im Vest Brom beži samo tri boda.\nSama informacija da je Liverpul izgubio četiri uzastopne utakmice u Premijer ligi zvuči neverovatno, ali je istinita. \_'\_'Redsi\_'\_', još uvak aktuleni šampioni, izgubili su na svom \_'\_'Enfildu\_'\_' od Brajtona, Sitija i Evertona, a na strani od Lestera. Poraz od gradskog rivala Evertona u Mersisajd derbiju dobro je uzdrmap sve u ekipi Liverpula, pošto se dogodio posle više od deset godina. Istovremeno, Liverpul je vezao četiri poraza na \_'\_'Efildu\_'\_', a na šest poslednji mečeva na svom terenu nije pobedio. Ova serija nastala je posle niza od 68 uzastopnih mečeva bez domaćeg neuspeha. Za utehu, bili su uspešni u prvom meču osmine finala LIge šampiona i sva je prilika da će igrati u četvrtfinalu najjačeg klupskog takmičenja.\nLiverpul više ne mora da brine o tituli, ona je izgubljena, ali mora o novom plasmanu u Ligu šampiona. Trenutno su tek šesti, a pred ovo kolo četvrtoplasirani Vest Hem im beži pet bodova. to jesete dostižno, ali ne sa ovakvim rezultataima. Možda je duel sa \_'\_'Oštricama\_'\_' dođao u pravom momentu, jer koga će pobediti ako ne najslabiju ekipu lige. Naš predlog za ovaj meč je prelaz 2/2, a koeficijent za njega u kladionici CircusCasino iznosi 1.84.


Konami predstavio PES 2015\nKonami predstavio PES 2015 – Personal magazin\nKako je bilo obećano, Konami je 3. jula objavio više informacija o sledećoj igri u PES serijalu koja će se po prvi put pojaviti i za next-gen platforme. Samim tim,…\nKako je bilo obećano, Konami je 3. jula objavio više informacija o sledećoj igri u PES serijalu koja će se po prvi put pojaviti i za next-gen platforme.\nSamim tim, kao najveća novina navodi se mnogo bolja grafika koja podrazumeva detaljnije igrače, stadione i publiku ali i kvalitetnije osvetljenje koje će povećati realizam. Kako je rečeno, više od 1000 igrača biće detaljno urađeno.\nMyClub ove godine menja Master League Online i dozvoljava kupovinu igrača putem ingejm GP poena ali i pravim novcem, odnosno mikrotransakcijama.\nPozajmljujući recept iz FIFA, PES 2015 svake nedelje donosi apdejt transfera odnosno promene u startnoj postavi timova a to uključuje i promene ocene fudbalera u zavisnosti od njihove forme. Kako će sve to funkcionisati kad se zna da će najveći deo sadržaja igre ostati nelicenciran, ostaje da vidimo.\nKonami nam je poslao i nove screenshotove koji potiču iz next-gen verzije a koji otkrivaju da grafika baš i nije bogzna koliko unapređena i realno ne može da se meri sa FIFA serijalom. Čini nam se i generalno da niti jedan PES nije dočekivan s manje optimizma, a zašto je to tako, pokušaćemo da objasnimo u novom broju ScreenFuna. Kliknite na screenshotove za njihove veće verzije!\nKonami predstavio PES 2015 was last modified: July 5th, 2014 by Redakcija\nAvira predstavlja ‘Avira Antivirus Pro’ s najbržim malware mehanizmom ikada\nProject CARS – pogledajte novi trejler za igru!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Stari aerodrom dobio moderan vrtić\nSVEČANO OTVOREN 07. 09. 2018. 09:29 >> 12:35 2\nStari aerodrom dobio moderan vrtić\nVrtić na Starom aerodromu, koji nosi ime poznatog crnogorskog pjesnika Dragana Radulovića, svečano su danas otvorili gradonačelnik Podgorice, Ivan Vuković i ministar prosvjete, Damir Šehović.\nGradonačelnik Vuković saopštio je da se otvranjem novog vrtića rješava višegodišnji problem koji je opterećivao žitelje Starog aerodroma.\n"Želim da čestitam djeci i roditeljima, i svim onim koji su doprinijeli realizaciji projekta, a posebno prethodnoj gradskoj urpavi na čelu sa Slavoljubom Stijepovićem", rekao je Vuković.\nOn je podsjetio da je gradska uprava stvorila planske pretpostavjke da se u svim djelovima Podgorice izgrade novi objekti, poput onog koji je danas otvoren na Starom aerodromu.\n"Grad je besplatno ustupao zemljište i oslobađao investitore obaveze plaćanja naknade za komunalno opremanje", rekao je Vuković.\nMinistar Šehović je poručio da je značaj socijalizacije u predškolskim ustanovama nemjerljiv, istakavši da pored ovog projekta, Ministarstvo intenzivno radi na izgradnji još četiri vrtića.\n"U samoći stvaramo velike stvari, bivamo kreativni, 'punimo baterije' i osvajamo mir. Ali sa drugim ljudima, u društvu, kroz interakciju, hrabrenje, prijateljstvo, dobrotu koja se ogleda u svakodnevnim stvarima, kroz zajedničko učenje da prevazilazimo probleme i konflikte, mi zapravo postajemo veliki i ostavljamo trag. Trag na drugim ljudima, a samim tim i društvo. Toj interakciji, suživotu, važnosti da osvojimo sopstvenu slobodu, ali istu tu slobodu damo i drugima, počinjeno da se učimo već od predškolskog uzrasta. Upravo zato su vrtići, baš kao i škole, mnogo više od običnih objekata. To su hramovi u kojima se naši najmanji socijalizuju, jačaju, navikavaju na okruženje van porodičnog, počinju da razumiju da imaju obaveze – prema sebi i drugima, uče se samodisciplini, ali i hrabrosti, dijeljenju i prijateljstvu", kazao je Šehović.\nPodsjetio je da se novi vrtić gradi u Tuzima, dok će ubrzo početi izgradnja još jednog u Baru.\n"A za dva je projektovanje pri kraju. Samo od ovog mjeseca mi imamo 500 novih mjesta u predškolskim ustanovama na nivou Glavnog grada", rekao je Šehović.\nVrtić, koji je u sastavu javne predškolske ustanove "Đina Vrbica", površine je tri hiljade kvadrata.\nU njemu se nalazi osam radnih soba za jaslene grupe, 12 radnih soba za grupe u vrtiću, osam kancelarija, vešeraj, fiskulturna sala, centralna kuhinja u kojoj će se spremati tri obroka za oko tri hiljade djece.\nProjekat izgradnje započet je 2014. godine u okviru kojeg je podignut kredit od Banke za razvoj Savjeta Evrope.\nMinistarstvo prosvjete Damir Šehović Ivan Vuković


U objekat Prihvatnog centra za izbeglice, u 580 kvadratnih metara može se smestiti oko 150 ljudi, rekao je prilikom otvaranja Centra ministar Aleksandar Vulin, ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja.\n- Svaka pomoć koja se uputi migrantima je i pomoć za sve nas. U ovoj zgradi migranti će moći da se odmore, okrepe dok ne nastave put, a kada se sve ovo završi, objekat će ostati Gradu i našoj deci. Ovaj objekat je nastao zbog potrebe da migranti mogu da sklone sebe i svoje porodice na nekoliko dana od zime, kiše, snega - rekao je prilikom otvaranja Centra, ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja, Aleksandar Vulin.\nOn se osvrnuo i na teroristički napad, koji se dogodio u Parizu i potresao ceo svet, ističući da svaki migrant nije terorista i da su, od napada u Parizu, pojačane mere bezbednosti u našoj zemlji. Vulin je uputio apel da se ne koristi užas koji se dogodio u Parizu za podsticanje mržnje prema muslimanskom narodu, "jer oni nemaju nikakve veze sa nemilim događajima i stradanjima u prestonici Francuske".\n-Sve izbeglice i migranti koji prođu kroz Srbiju, prolaze razne provere i kontrole, a onda se u prihvatnom centru u Preševu registruju, pa uzimaju otisci prstiju i tek onda se dobija dozvola za kretanje po Srbiji, naglasio je ministar.\nGradonačelnik Subotice, Jene Maglai zahvalio se donatorima na pomoći.\n- Za nas je bitno što je objekat građen kao višefunkcionalan i kada više ne bude potrebe da u njemu budu smešteni migranti, Grad će moći da ga koristi kao edukativni centar ili omladinski kamp. Mislim da će to biti na dobrobit svih sugrađana – naglasio je gradonačelnik Jene Maglai.\nNemačka organizacija ASB, do sada je obezbedila više od pola miliona evra za potrebe migranata na ovim prostorima.\n- U septembru smo dobili oko 700.000 evra pomoći, od toga je 200.000 otišlo u Makedoniju, a za ostali novac smo sređivali i pomagali centar u Preševu i izgradnju ovog centra u Subotici– rekao je direktor za Jugoistočnu Evropu organizacije „Arbeiter - Samariter – Bund” (ASB) Elmir Bojadžić.


Seminar o inbound marketingu – Koje alate koristiti za poboljšanje prodaje – FENA-BIZ\nHome Vijesti Seminar o inbound marketingu – Koje alate koristiti za poboljšanje prodaje\nSeminar o inbound marketingu – Koje alate koristiti za poboljšanje prodaje\nSARAJEVO, 19. oktobra (FENA) – Stručnjak za CRM i Inbound marketing, Norvežanin Tore Berntsen, govorio je jučer u Sarajevu na seminaru posvećenom temi inbound marketinga i njegove primjene u biznisu.\nUčesnici seminara, marketing menadžeri brojnih bh. kompanija, slušali su o mogućnostima unapređenja marketinga i prodaje na domaćem tržištu.\n– Inbound marketing omogućava prodavcu da što prije dođe do svoje ciljne skupine i do korisnika koji su već zainteresovani za njegov proizvod, a koji već kupuju u okviru te industrije. Inbound je strategija korištenja marketinških tehnika kao što su: content marketing, SEO, marketing na društvenim mrežama, blogovi i slično, a sve u cilju privlačenja novih korisnika – pojasnio je Tore Berntsen u svom predavanju.\nSeminar je održan u organizaciji agencije “Lillium d.o.o.” koja kroz takve edukacije radi na približavanju prednosti digitalnog marketinga u poslovanju.\nDirektor te agencije Haris Husejnović kazao je da je evidentno da postoji dosta prostora za unapređenjem marketinga i prodaje na domaćem tržištu.\n– Iako su marketing menadžeri koji se ozbiljno bave tim poslom upoznati sa pojmom ‘inbound marketinga‘, rijetko koja firma ima posložene i automatizovane procese kroz CRM. Takvim pristupom možemo marketing staviti u svrhu prodaje, što mu je i primarna namjena – naveo je Husejnović.\nAgencija Lilium planira i u narednom periodu održavati seminare koji će domaćim kompanijama približiti prakse iz inostranstva koje bi se mogle implementirati i na domaćem tržištu – saopćeno je iz te agencije.


Vreme 1454 - Drzavni posao: Politicka cena kupovine Kopernikusa -->\n<< VREME | BR 1454 | 15. NOVEMBAR 2018.\nUZIMAJU, NE PITAJU POŠTO JE: Direktor Telekoma Predrag Ćulibrk\nDržavni posao >\nPolitička cena kupovine Kopernikusa\nKako su i zbog čega u Telekomu Srbija odlučili da se suprotstave konkurenciji, da li je to ustupak vlastima kroz kupovinu kompanija koje imaju veze za vladajućom strankom i na koji način će to uticati na medijsku scenu u Srbiji i regionu\nPoslovni potez Telekoma Srbija, akcionarskog društva u kome država Srbija ima najveći broj akcija, proglašen je za političko medijski događaj jeseni u Srbiji. Kako je obelodanjeno, ova državna kompanija kupila je kablovskog operatora Kopernikus tehnolodži koji se vezuje za Srđana Milovanovića – preduzetnika bliskog vladajućoj SNS. Debate o tome kako je to učinjeno i zašto je plaćeno koliko je plaćeno, krenule su odmah.\nProtivnici ovog poteza kažu da je kablovski operator preplaćen, jer se Telekom Srbija obavezala da plati gotovo 200 miliona evra i da taj podatak govori da odluka nije zasnovana na poslovnoj logici nego na želji da se nagradi čovek blizak vlastima. Ocenjeno je i da ova kupovina, kao i najava novih kupovina, ima za cilj da dovede do još veće kontrole vlasti u oblasti medija i da Telekom Srbija nema zakonski osnov da bude izdavač u oblasti javnog informisanja.\nS druge strane, Telekom se dosta šturo branio navodeći kako je normalno da se odluče na takav potez u situaciji kada se pojavila opcija da kupe tu kompaniju koja bi trebalo da im dugoročno obezbedi bolje mesto na telekomunikacionom tržištu, onom koje se najbrže menja zbog svetskog tehnološkog razvoja.\nNa napade da je to urađeno da bi se dodatno kontrolisali mediji u Srbiji, u Telekomu odgovaraju da nema ni reči o tome, već se pokušava da se proširenjem portfolija i korisničke mreže dugoročno obezbedi stabilno poslovanje ove firme koja, na neki način, pripada svim građanima Srbije.\nTELEKOM U AKCIJI I NEDOUMICE: Kupovinu Kopernikusa najavila je televizija N1 još u septembru 2018. godine, pokušavajući da od uprave Telekoma Srbija dobije odgovore na pitanja da li je ponuda koju je ova kompanija poslala "previsoka". Tada se navodilo da je Telekom odlučio da po svaku cenu kupi Kopernikus, dakle, ne pitajući za cenu. Na kraju, to se ispostavilo kao tačno.\nTelekom je tada odbijao da odgovara na pitanja N1 jer je u njima video ne TV stanicu koja se bavi pitanjima od javnog značaja, nego glasnogovornika Junajted grupe, kompanije koja je vlasnik ove TV stanice. Na taj način, sam Telekom je pomerio raspravu iz polja poslovnih odluka u oblast poslovne špijunaže, nedozvoljenih pritisaka na tržištu, što je na celu priču uskoro prebacilo na politički teren, odnosno, želju vlasti da dodatno kontroliše medijsku scenu u Srbiji.\nUglavnom, od 1. novembra 2018. godine Telekom je vlasnik društva Kopernikus tehnolodži i posle pritiska medija potvrđeno je da je ugovor o prodaji vredan oko 200 miliona evra, kao što je i bilo najavljivano u prilozima televizije N1. Telekom, sada, pod pritiskom javnosti objavljuje da se radi o vrlo dobrom poslovnom potezu jer je za taj novac dobio više od 200 hiljada novih korisnika "u kablu", to jest klijenata koji koriste internet i televiziju preko kablovskog operatora u svojim domaćinstvima ili kompanijama.\nDa li je Kopernikus zaista tako veliki igrač na tržištu? Ta kompanija u javnosti uglavnom je poznata po svojim kablovskim televizijama bez velike gledanosti i uticaja jer i nemaju pravi program. Takođe, o Kopernikusu se govorilo i pre godinu i po dana kada je u hotelu Prag, u Beogradu, vlasnik Srđan Milovanović, koji se vezuje i za ovu kompaniju, upucan u noge i teško prebijen Predrag Ranković Peconi, problematični preduzetnik i vlasnik TV Hepi. A ako je neko i gledao TV Kopernikus, onda je to prestalo onog momenta kada na jednom od kanala više nije bilo programa voditelja Dejana Anđusa čija je emisija utorkom uveče imala značajnu gledanost i uticaj.\nU zbiru, Telekom je "tresnuo" 200 miliona evra za kompaniju koja nije ni u jednoj opciji važila za nešto veliko i važno u Srbiji i regionu i dat je novac veći od mnogih investicija na srpskom tržištu što predstavlja najveće ulaganje Telekoma još od kupovine Telekoma Republike Srpske 2006. godine. Dodatnu sumnju u opravdanost takvog poteza ojačalo je ponašanje same kompanije: Telekom je sve radio iza zatvorenih vrata, u tajnosti i nerado se odlučivao da odgovori na pitanja javnosti. Pored toga, ove jeseni, usledila je i prodaje Adrija Medija Grupe u vlasništvu Aleksandra Rodića, za koju se pretpostavlja da je takođe akvizicija Telekoma preko kompanije Vajerles medija.\nIz svega ovoga proizilazi da je Telekom za kratko vreme uskočio u dve velike i kontraverzne kupovine, te najavio dodatne aktivnosti na tom polju narednih meseci u cilju povećanja baze svojih korisnika i mogućnosti da im ponudi ne samo bolju cenu i uslugu od konkurencije nego i sadržaj koju drugi nemaju – bilo na kablu bilo na internetu. Dakle, u oblasti koju često nazivaju digital. U tom kontekstu, iz Telekoma je ranije stigla "vest" da bi hteli da kupe i Telekom Albanija pod upravom moćnog Dojče telekoma, dok u isto vreme agresivno kupuje kablovske operatore po republici Srpskoj u BIH kako bi i tamo parirao konkurenciji.\nSve u svemu, na digitalnom tržištu u regionu odvijaju se velike operacije. One bi u krajnjem ishodu mogle da dovedu do toga da iz Srbije ne deluje samo jedan veliki igrač u liku SBB-a, odnosno Junajted grupe koja je kupila TV stanice u BiH i Crnoj Gori sa nacionalnom pokrivenošću – PINK BiH i PINK ME – i objedinila ih pod brendom Nova TV od ranije u njenom vlasništvu u Hrvatskoj, nego i Telekom Srbije koji je razumeo da ako ne bude mogao da privuče veći broj korisnika u digitalu, može polako da se gasi.\nTelekom, inače, poslednjih godina ima slabe pokazatelje, kompanija gubi korisnike tamo gde je bila dominantna, u oblasti fiksne telefonije gde ju je SBB poprilično sustigao (58 odsto, naspram 34 odsto tržišta prema podacima Telekoma, ali 83 odsto naspram 14 odsto prema podacima Ratela), a poslednje investicije u promeni mreže i postavljanju "bolje optike" nisu doveli do očekivanih rezultata jer oni koji su se opredelili za jednog pružaoca usluge u oblasti digitala, teško se odlučuju da se prebace kod drugog.\nTelekomu očevidno ne pomaže ni činjenica da ima sportske kanale Arena sport, što je po sebi bilo kontroverzno i sporno od početka, te da ove godine ima ekskluzivno pravo prenosa Lige šampiona u kojoj solidno igra Crvena zvezda. Uglavnom, to kompaniji nije donelo veliki broj novih korisnika, pogotovo ne na uštrb glavnog konkurenta – SBB dominira u ponudi sa Sport klub kanalima i kanalima koji nude serijske i filmske programe, nedostižne za Telekom.\nPOD ISTIM KROVOM: Operatorsko ukrupnjavanje\nRAT DO ISTREBLJENA ILI KONSOLIDACIJA TRŽIŠTA: Na reakciju javnosti da je Telekom dao previše para "naprednjačkoj" firmi i da je tako od "SNS tajkuna" Milovanovića napravio jednog od bogatijih ljudi u Srbiji, iz kompanije je reagovao protivargumentima pokazujući da je investicioni fond KKR mesec dana ranije prodao svoj deo drugom fondu BD Partners iz Ujedinjenog Kraljevstva za više od 2,6 milijarde evra, a za uzvrat je dobio 1,8 miliona korisnika u regionu. Ovakva matematika trebalo je da postavi pitanje kako je to SBB korisnik vredniji od nekog lokalnog korisnika, ali to je tema za eksperte iz oblasti poslovanja telekomunikacionih kompanija. Međutim, problem je u nečem drugom: kako pokazati i dokazati da Kopernikus ima zaista toliki broj korisnika kako što se tvrdi, odnosno, izostala je tačna potvrda iz Telekoma koliko su novih "priključaka" kupili. Posebno kada se ima u vidu poslednji izveštaj Ratel-a za drugi kvartal 2018. godine iz koga se "vidi" da Kopenikus ni izdaleka nema prisustvo na tržištu o kome Telekom govori kroz saopštenja. Štaviše, ta analiza kaže – tek nešto više od 50 hiljada "pretplatnika". To ozbiljno dovodi u pitanje objavljenu računicu da je jedan plaćen nešto manje od hiljadu evra.\nNa ono što je objavio Ratel, Telekom je odgovorio da oni nemaju dobre podatke. Time je, na neki način, osporen kredibilitet institucije koja bi morala da bude nesporna u ovim poslovima u Srbiji, pa se Telekom nije samo suočio sa pitanjima koja postavlja deo javnosti nego i sa onim što tvrdi zvanična institucija. Pored toga, Telekom nije želeo da odgovori na koji način je doneta odluka da je jeftinije kupiti nego "napraviti" korisnika, ali je poznato da gotovo svi kablovski operatori u Srbiji po pravilu imaju razvijeniju tehnologiju, savremeniju mrežu i bolju uslugu od glomaznog i sporog državnog operatora. Razlozi za to su brojni i potrebno je njima se baviti na nekom drugom mestu.\nOno što se sada zna jeste da sa ovom kupovinom Telekom neće stati i da se uveliko pregovara sa drugim operatorima: izvor iz Telekoma kaže da uglavnom svi lažiraju podatke o pravom broju korisnika, da je tržište potpuno divlje i da tek kada se uđe u pregovore o kupovini, otvaraju se karte i govori na nivou pravih brojeva. Ovo bi trebalo da znači da u Srbiji ima više korisnika na kablu nego što zvanični podaci pokazuju i da bi ukrupnjavanje možda moglo da dovede do toga da se ta mutna bara konačno očisti.\nZAŠTO U SRBIJI NEMA POSLA BEZ POLITIKE: Iako je Telekom "daleko od očiju javnosti" vodio i vodi poslove koji bi trebalo da mu obezbede konkurentno mesto u oblasti digitala u Srbiji i regionu (u idealnim uslovima Srbija, BiH, Crna Gora, Albanija i možda Makedonija), sve je nekako postalo političko pitanje.\nPredsednik SNS-a i Srbije Aleksandar Vučić mesecima unazad vodi ličnu kampanju protiv vlasnika SBB-a Dragana Šolaka, optužujući ga da je u poslovnoj i političkoj sprezi sa Draganom Đilasom, koji se "vratio" u srpsku politiku sa ciljem obaranja aktualnog režima. U tom kontekstu je sam Vučić komentarisao i zahtev javnosti da sazna detalje kupovine Kopernikusa kao pokušaj rušenja i uništavanja Telekoma, a samim tim i njega i njegove vlasti. Zatim mu se priključila i predsednica vlade Ana Brnabić pokušajem da svojim "autoritetom" zaštiti Telekom od onih koji samo pitaju "zašto ste dali toliko novca za nešto što ne izgleda toliko vredno".\nPolitičkoj interpretaciji poslovnih odluka doprineo je i Dragan Đilas, u prošlosti partner Telekoma Srbije i čovek koji vrlo dobro zna šta i koliko vredi kada su digital i medijsko tržište u pitanju, pitanjem kako je jedan PKB prodat za sto miliona, a neki Kopernikus je procenjen na duplo veću sumu.\nOvakav kontekst političkog lomljenja ruku preko najveće državne kompanije teško da može da pomogne konsolidaciji preduzeća koje godinama služi kao neka vrsta najvrednijeg partijskog plena: firme gde se zapošljavaju prijatelji, rođaci i ljubavnice i iz čijeg se prihoda pokrivaju različiti politički i sportski projekti u Srbiji.\nNeki od medijskih stručnjaka poslednje poteze Telekoma tumače i kao novo kršenje zakona o Javnom informisanju jer je tim propisom zabranjeno da država ima vlasnički udeo u medijima posle 2015. godine, ali kako taj zakon nikada nije primenjen, pitanje je da li će se sada nešto drugo dogoditi. Telekom je "izdavač" još iz dana kada je pravio portal Mondo, pa portal Na dlanu, pa kada je u sumnjivim i nerazjašnjenim okolnostima postao vlasnik Arene sport – dakle, Telekom je "izdavač" duže od deceniju i do sada se nije o njemu tako govorilo kao poslednjih nedelja.\nU zemlji ograničenih medijskih sloboda i divljeg tržišta oglašavanja, Telekom je jedan od najvećih "igrača" i razumljivo je da je interesovanje za ono što radi ta kompanija i na koji način radi veliko. S druge strane, ona posluje u oblasti koja se najbrže menja i gde su globalni trendovi ukrupnjavanje tržišta i stvaranje velikih konglomerata, kompanija koje će u oblasti digitala nuditi sve korisniku: i sadržaj, i internet, i telefoniju i beskontaktno plaćanje. U tom kontekstu, možda je teško osporiti težnju ove kompanije da zauzme što bolju poziciju na tržištu, pogotovo što na njemu nema "nevinih", što se i na primeru razvoja Kopernikusa i nekih drugih operatora najbolje vidi.\nKopernikus se s vremenom razvio iz male lokalne niške firme u poprilično veliki sistem, a svoj je procvat doživeo posle 2012. godine, po dolasku SNS-a na vlast, čiju je politiku svesrdno podržavao u mesecima pre ključnih izbora u proleće iste godine. Pokrivši veliki deo "juga centralne Srbije", odnosno, jureći korisnike tamo gde veliki igrači poput SBB-a, Pošte i Telekoma nisu, s vremenom je postao bitan igrač na tržištu, a svom je vlasniku donosio ogroman novac s obzirom na ulaganja.\nTržište kablovskih operatora je godinama u Srbiji bilo zapušteno i nedovoljno regulisano i dogodilo se da oni koji su prvi krenuli od kuće do kuće, od ulice do ulice, da od krova do krova razvlače svoje kablove i omoguće najpre korisnicima dobar TV signal, a potom i internet pa i fiksnu telefoniju, da su ti "igrači" za poslednjih 18 godina postali veoma moćni i da su zaradili ozbiljan novac.\nKopernikus je za svoju podršku SNS-u bio nagrađen mogućnošću da se u poslednjih 6 godina dodatno proširi i da naraste toliko da bude interesantan i stranim fondovima, pa je poslednjih godinu dana bio pod upravom poljskog investicionog fonda koji je, prema oceni ljudi iz Telekoma, uredio kompaniju i unapredio je u svakom smislu.\nOno što bi pomoglo da javnost razume "poslovnu logiku" u narednim mesecima jesu dve stvari: jasno i transparentno objavljivanje informacija o tome na koji način i za koji se novac šta kupuje i još jasnije određenje prema tome na koji način se tretira sadržaj u ponudi korisnicima. To bi pomoglo da se oko delovanja Telekoma ali i drugih aktera na tržištu oteraju oblaci potencijalnih zloupotreba i korupcije.\nIntervju – Boris Tadić >\nVučić se ponaša kao da je cela Srbija njegova\nIntervju – Rodoljub Šabić >\nSrbija je ukopana u korupciju\nIz našeg ugla – Proslava stote godišnjice završetka Prvog svetskog rata >\nVIP loža i magareća klupa\nVežba »Vek pobednika« >\nRed pucanja, red slikanja\nSrpsko-francuski odnosi >\nMilica Čubrilo Filipović\nRetuširanje žive televizije\nKulturna baština na udaru >\nKuća srpske bruke\nEvropa – 11. 11. u 11 >\nMakron i stari demoni\nDigitalna bezbednost >\nStandardi i odgovornost\nSrbija i Kosovo >\nJelena Veljković, BIRN Srbija


bicklizam svjetsko prvenstvo istočno sarajevo\nIstočno Sarajevo u avgustu i oktobru svjetski centar biciklizma! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDanas su predstavljena dva biciklistička događaja koja će se održati u ovom gradu\nIzvor: Наташа Черемиџић\nU Istočnom Sarajevu danas su zvanično predstavljena dva biciklistička događaja - "UCI Gran fondo world series" i "UCI Gran fondo gran Svjetsko prvenstvo", koja će biti i održana u ovom gradu, a otvorena je i kancelarija Gran fondo Svjetskog prvenstva.\n"UCI Gran fondo vorld series" biće održan od 13. do 15. avgusta, a "UCI Gran fondo gran Svjetsko prvenstvo" od 5. do 10. oktobra.\nĆosić je izrazio zadovoljstvo što su svi nivoi vlasti aktivno uključeni, te što će trke biti održane u svim opštinama, osim na Sokocu, jer nije moguće organizovati zbog teritorijalne udaljenosti.\nPrvi čovjek Istočnog Sarajeva je poručio da je Istočno Sarajevo grad dobrih domaćina, te da se ovih dana očekuje i početak Evropskog prvenstva u boksu za dječake.\n"Kad se sve ovo završi, dobro je što će Istočno Sarajevo ostati na mapi svjetskog biciklizma. Kvalifikacione trke za buduća svjetska prvenstva će se održavati ovdje", rekao je Ćosić i dodao da će to privući veliki broj ljudi koji uživa u biciklizmu.\nИСТОЧНО САРАЈЕВО, 29. ЈУЛА /СРНА/ - У Источном Сарајеву данас су званично презентована два бициклистичка догађаја "УЦИ Гран фондо ворлд серис" и "УЦИ Гран фондо гран Свјетско првенство", која ће бити и одржана у овом граду, а отворена је и канцеларија Гран фондо Свјетског првенства.\n"Istočno Sarajevo, odnosno Republika Srpska će biti centar svijeta za sportiste koji se bave biciklizmom", rekao je Đuran, koji je zahvalio Kuvalji, za kojeg je istakao da je biciklizam u Republici Srpskoj digao na viši nivo.


EBRD razmatra davanje zajma do 100 mil EUR koncesionaru beogradskog aerodroma - FinConf News\nEvropska banka za obnovu i razvoj razmatra odobravanje zajma do 100 mil EUR za koncesionara Aerodroma Nikola Tesla u Begoradu, izjavila je u utorak (9. oktobra 2018. godine) direktorka za transport u EBRD Sju Baret.\n– EBRD trenutno razmatra i zajam u iznosu do 100 mil EUR za koncesionara aerodroma Beograd, ove godine. Ti zajmovi će dovesti do ukupnog nivoa zajmova koje je EBRD odobrila saobraćajnom sektoru u Srbiji na jednu milijardu evra – rekla je Baret u Železnicama Srbije gdje je potpisan ugovor o garanciji za Projekat tehničko-putničke stanice Zemun – Faza 2, čija je vrijednost 22 mil EUR.\nUgovor o koncesiji beogradskog Aerodroma Nikola Tesla na 25 godina potpisan je 22. marta sa francuskom kompanijom Vinci, u prisustvu premijerke Ane Brnabić i ministara.\nUkupna nominalna vrijednost ove transakcije je oko 1,46 mlrd EUR, a tu spadaju jednokratna naknada, minimalne godišnje koncesione naknade i kapitalna ulaganja.\n– Trenutno radimo sa Koridorima Srbije na novom zajmu u iznosu do 80 mil EUR za autoput Niš – Merdare, koji će biti obezbeđen 2019. godine – rekla je Baret.\nIzrazila je očekivanje da će EBRD obezbijediti i dodatno finansiranje železničkom sektoru u 2019. godini.


Titanic Deluxe Bodrum 5* ozbiljno shvata potrebe svakog gosta, pa zahvaljujući tome može da se pohvali jedinstvenom „High class all inclusive“ uslugom, kojom pomera granice pojma luksuza. Odiše elegancijom i posvećuje se svakom gostu individualno, jer svaki gost je poseban u ovom hotelu. Idealan je za uživanje među najlepšim bojama prirode, a u ponudi ima bogate sadržaje, od glavnog restorana i 4 a la carte restorana, barova, poslastičarnice, do otvorenih i zatvorenih bazena, akva parka, sportskih aktivnosti i „Tini Kids“ kluba za radost onih najmlađih.\nTitanic Deluxe Bodrum 5* će biti vaše mesto za beg i uživanje u komforu sa najdražima. U ponudi je dobro poznate agencije „1 A Travel“, koja ima već dugogodišnje iskustvo sa aranžmanima u Turskoj, Egiptu. Iskoristite period popusta za rane rezervacije i rezervišite svoje letovanje na vreme.


Dodik: Mi Srbiju doživljavamo kao matičnu državu\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik rekao je da su Srbi imali tešku historiju i da ne bi trebali imati neizvjesnu budućnost.\n“Budućnost srpskog naroda u BiH je neizvjesna zbog neriješenih odnosa koji mogu biti riješeni samo ukoliko svaki narod ima pravo i mogućnost da ispuni svoje želje i svoje težnje ne vrijeđajući druge”, istakao je Dodik u Ribniku.\nOcijenio je da su Bošnjaci neopravdano svojataju BiH, konstatujući da ovaj prostor nije samo njihov.\n“Oni su umislili da je BiH njihova i da samo oni polažu pravo na nju. Oni su to umislili, to je njihova fiks ideja, ali morat će jednog dana da se okanu svoje nakaradne ideje da su oni gospodari BiH. BiH je sastavljena od dva entiteta i tri naroda, a to znači da smo mi unijeli Republiku Srpsku u tu sastavljenu BiH. Kako smo je unijeli, možemo je i iznijeti”, naglasio je Dodik.\nRekao je da mu je drago što je Srbija shvatila da je Republika Srpska nešto što treba podržati i izgraditi, jer je to “integralni prostor sa Srbijom u pogledu nacionalnih, vjerskih, historijskih i svih drugih vrijednosti”.\n“Mi Srbiju doživljavamo kao matičnu državu. Bili smo sputani da o tome govorimo, a ako progovorimo dobijali smo kazne za to od međunarodnog faktora. Međutim, narod ne možete ućutkati jer narod jednostavno neće BiH, srpski narod hoće da budu svoji na svome”, poručio je Milorad Dodik.\nGovoreći o pomoći Srbije Republici Srpskoj, Dodik je rekao da je novac važan, ali je bitnija pažnja Srbije koja do dolaska predsjednika Aleksandra Vučića nije bilo značajnija.\n“Više smo imali bratsku podršku na kojoj smo svakako zahvalni, ali Srbija i Republika Srpska danas rješavaju mnoga pitanja, realizuju značajne projekte kao što su Buk Bijela, Aerodrom u Trebinju, izgradnja autoputa od Rače pa do Bijeljine, mosta na Rači… Srbija je izgradila i most između Bratunca i Ljubovije i treba biti zahvalan na tome i predsjedniku Vučiću i Vladi Srbije”, istakao je Dodik.


Dačić sutra na Balu bečke Opere\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, na poziv austrijskog vicekancelara Hajc-Kristijana Štrahea, prisustvovaće sutra Balu bečke Opere (Opernball).\nBal bečke Opere, koji se ove godine održava 63. put, najpoznatiji je bal ne samo u Austriji, već i na svetu.\nPored cele austrijske Vlade i predsednika Austrije koji tradicionalno učestvuju na ovom događaju, Opernball poznato je mesto okupljanja svetske političke elite.\nOve godine, među više od 5.000 zvanica, biće i Gerhard Šreder, ministar spoljnih poslova Češke Tomas Petriček, mađarski ministar Gergelji Guljaš i drugi, saopštilo je Ministarstvo spoljnoh poslova.\nDačić sutra na ministarskom sastanku Berlinskog procesa


Наставак радова на Геронтолошком центру - Va1.info\nNaslovna/Vesti/Nastavak radova na Gerontološkom centru\nRadovi na završetku izgradnje Gerontološkog centra u Valjevu počeli su juče, najavio je na sednici Skupštine grada, gradonačelnik Valjeva Lazar Gojković. Izgradnja ovog centra je počela davne 2009. godine i konačno će ovaj objekat građevinski biti završen u roku od 250 dana, koliko je projektom planirano. Potom će uslediti njegovo opremanje.\n„To je sjajna vest za Valjevo, jer je to još jedan od projekata koji se u našem gradu prave decenijama. Ovaj objekat je važan ne samo za Valjevce, već i za ovaj deo Srbije, jer će se otvoriti ustanova koja će po visokim standardima pružati usluge starim licima. Cilj je da kada se ovaj objekat završi, ne postoji stara osoba koja nije u sistemu zaštite, a kojoj treba pomoć i nega. Valjevo će prvi put dobiti i pravo prihvatilište, pa se neće dogoditi da nemoćni ljudi spavaju po parkovima, ili stanicama. Naša dužnost je da brinemo ne samo o starima i nemoćnima, već i o deci koja se neretko nađu u ovakvoj situaciji“, rekao je gradonačelnik Valjeva.\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja opredelilo je blizu milijardu dinara.\nBuduća ustanova je namenjena za smeštaj i negu odraslih i starih lica i to po principu gerontološkog centra, odnosno institucionalne zaštite. Za 113 korisnika biće obezbeđen smeštaj i zdravstvena nega korisnika, kao i vaninstitucionalna zaštita starih lica. Takođe, deo objekta imaće namenu dnevnog centra za korisnike usluga socijalne zaštite. U odvojenom objektu je projektovano i prihvatilište za beskućnike, koje će moći da primi 30 korisnika.\nRadovi se nastavljaju nakon uspešno sprovedenog tendera koji je raspisala Kancelarija za javna ulaganja. Nakon završetka objekta, uslediće i potpuno opremanje zgrade.\nPre više od 15 godina je utvrđeno da je u Kolubarskom okrugu veliki broj korisnika koji su smešteni u staračkim domovima van okruga. Potom je Centar za socijalni rad „Kolubara“ konkurisao sa projektom kod ambasade Japana i dobijeno je 2,5 miliona evra. To nije bilo dovoljno za završetak radova i od 2009. godine, kada su započeli radovi, do danas, ovaj objekat stoji poluzavršen u MZ Gradac. Sve vreme je objekat propadao, a neretko je stolarija bila i pokradena i razbijana.\nSada je Grad Valjevo uz podršku Kancelarije za javna ulaganja i Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja na dobrom putu da završi ovaj važan objekat i na taj način opravda velika ulaganja od strane Japana i Srbije i izbriše sramotu zbog duge izgradnje.\nSastanak sa posrednicima Evropskog parlamenta u međustranačkom dijalogu


47,5 miliona dinara za zapošljavanje u APV | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE 47,5 miliona dinara za zapošljavanje u APV\n47,5 miliona dinara za zapošljavanje u APV\nVIDEO K9: Danas su u zgradi Banovine pokrajinski sekretar za privredu i turizam i direktor Nacionalne službe za zapošljavanje potpisali ugovor o saradnji povodom raspisivanja novih javnih konkursa u oblasti zapošljavanja.\nPokrajinski sekretarijat za privredu i turizam je u novom ciklusu javnih konkursa opredelio ukupno 47,5 miliona dinara za samozapošljavanje, zapošljavanje nezaposlenih lica, kao i za finansiranje sprovođenja javnih radova na teritoriji Pokrajine.\nJavni poziv za samozapošljavanje raspisan na je ukupan iznos od 15 miliona dinara, pri čemu će 50 nezaposlenih lica moći da ostvare pravo na subvenciju od po 300.000 dinara, rekao je pokrajinski sekretar.\nPovodom raspisivanja novih javnih konkursa u oblasti zapošljavanja potpisan je ugovor o saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje sa ciljem realizacije mera aktivne politike zapošljavanja predviđenih Pokrajinskim akcionim planom zapošljavanja u AP Vojvodini za 2022. godinu.\nJavni konkursi za samozapošljavanje, zapošljavanje nezaposlenih lica i za finansiranje sprovođenja javnih radova na teritoriji Pokrajine raspisani su na današnji dan i imaju različit rok trajanja, što je, kako je rečeno, navedeno u objavljenoj dokumentaciji.\nPrethodni tekstPopusti Dunava na osiguranje automobila\nSledeći tekstHumane akcije “Sanjalica” iz Zmajeva


Fabrici: Srbija ide ka EU, taj pravac se ne menja\nSrbija, kao i čitav region, ide ka Evropskoj uniji (EU) i taj pravac se ne menja, rekao je u inervjuu za dnevnik Danas Sem Fabrici, šef Delegacije Evropske unije u Srbiji.\nIstakao je da ne smatra da Srbija, kako su pojedine diplomate ocenile, "okreće leđa EU i favorizuje pomoć Kine". Ocenio je, međutim, da solidarnost ne treba da se koristi kao "oružje" za dobijanje geopolitičkih poena.\n"U januaru kada je korona virus bio na vrhuncu u Aziji, EU je isporučila 56 tona medicinskog materijala Kini i vratila kući na hiljade ljudi koji su se tamo zatekli, između ostalih i građana Srbije. Sada Kina uzvraća", podsetio je Fabrici.\nKada je reč o pomoći EU Srbiji, Fabrici je rekao da je na zahtev od 16. marta, EU najavila inicijalni paket vredan 93 miliona evra, 15 za hitnu zdravstvenu pomoć i 78 miliona evra za privredni oporavak.\nDodao je da je devet kargo aviona sletelo u Srbiju dovozeći 300 tona materijala i najavio da će ih biti još, a da je 3 aprila potpisan ugovor o bespovratnoj pomoći od 4,5 miliona evra za maske, respiratore i kontejnere.\n"Naš paket hitne pomoći u protekle tri nedelje samo je deo sveobuhvatnog, dvodecenijskog programa podrške", rekao je Fabrici.\nOn je rekao i da situacija pandemije korona virusa stavlja medije u tešku situaciju i čini novinarstvo još težim, što zabrinjava jer je "zdravo medijsko okruženje ključno za zdravo demokratsko društvo".\n"EU traži način kako da brzo preusmeri svoju finansijsku pomoć medijima da i oni prevaziđu krizu", rekao je Fabrici za list Danas.


Korisnicima društvenih medija je najvažniji sadržaj\nWave8, globalno istraživanje o društvenim medijima: korisnicima društvenih medija je najvažniji sadržaj\nOva saznanja nam pomažu da razumemo potrebe i ponašanje korisnika Interneta i zbog toga su od posebne važnosti u definisanju strategija za digitalnu komunikaciju, kao sastavni deo strategija za integrisane marketinške komunikacije\nPiše: Vladimir Dimovski, Managing Director agencija McCann & UM Skopje\nPostoje činjenice na koje se brendovi moraju prilagođavati ukoliko žele ostvariti delotvornu komunikaciju putem platformi društvenih medija. Razumeti ovu moć je ključna stvar da bi se stvorio moćan sadržaj koji ljude podstiče da ga podele na njihovim profilima.\nGlobalna studija Wave 8 - Jezik sadržaja, koja je provedena širom sveta, uključujući i Makedoniju, još jednom nam je otkrila da su društvene mreže na samom vrhu agende mnogih brendova. Jasno je da se ta alatka, koju koristimo u industriji advertajzinga, neprekidno razvija uglavnom zbog stalnih promena u pogledu toga kako se koriste društveni mediji i kako se korisnici ponašaju.\nKorisnici društvenih medija u Makedoniji ne zaostaju za svetskim trendovima. Wave 8 nam je još jednom ukazao da, kada se radi o društvenim medijima, državne granice i nacionalnosti ne postoje, kao i to da su lična ubeđenja i ponašanja veoma slična u celom svetu. Treću godinu za redom su agencije McCann Skopje i UM Skopje uspele da postave Makedoniju na svetsku mapu kada je ovo istraživanje u pitanju. Mogu slobodno da kažem da je Wave jedino relevantno istraživanje u svetskim okvirima koje vrši analizu aktivnih korisnika interneta i nudi nam dubinsko znanje o tome kako se tokom vremena razvijaju potrebe i ponašanje korisnika.\nPopularna merila uspeha, kao što su opcija dopada mi se (Like), postovi i tvitovi su samo sredstvo za ostvarenje drugih važnijih ciljeva jednog brenda. U stvari, po definiciji uspostavljanje tih ciljeva ukazuje da ste se vi možda već ograničili na stvaranje jednodimenzionalnog iskustva. Ali, društveni mediji su nešto mnogo više od jednosmerne komunikacije i zbog toga je prepušteno nama, stručnjacima u oblasti komunikacija, da ubedimo brendove i kompanije da je stvaranje sadržaja na društvenim mrežama, koji odgovaraju iskustvima korisnika, nešto što je neophodno u današnjem komunikacijskom okruženju.\nWave je utvrdio jedno veoma složeno okruženje u kome razna društvena iskustva ispunjavaju razne marketinške ciljeve. Iskustvo koje pokreće naklonjenost jednom brendu u određenoj kategoriji jednostavno stvara svesnost u drugoj kategoriji. Iskustvo koje, prema mišljenju određene osobe, podstiče učešće jednog brenda, nema nikakvog uticaja na drugu osobu. Studija otkriva ne samo vrstu sadržaja kojeg ljudi vole, već takođe pokazuje i da je sadržaj najmoćniji kada postane cenjena društvena udobnost. Postoje činjenice na koje se brendovi moraju prilagođavati ukoliko žele da ostvare delotvornu komunikaciju putem platformi društvenih medija. Razumeti ovu moć je ključna stvar da bi se stvorio moćan sadržaj koji podstiče ljude da ga podele na njihovim profilima.\nU lokalnom kontekstu, Wave 8 ukazuje da više od 65% korisnika Interneta u Makedoniji ističe da su društveni mediji sastavni deo njihovih života, 60% njih veruje da njihovi profili na društvenim medijima odražavaju njihovu pravu ličnost, dok je 40% njih zabrinuto da će nešto propustiti ukoliko ne posete društvene mreže.\nVrtoglav porast korištenja Interneta preko mobilnih aparata ozbiljno utiče na korištenje društvenih medija uopšte. Ovo se potvrđuje činjenicom da više od 80% ispitanika, obuhvaćenih studijom Wave 8, posećuje Facebook svakodnevno, a kod tinejdžera je ovaj procenat znatno veći (90%). YouTube svakodnevno posećuje 74% korisnika Interneta u Makedoniji, dok je Instagram najpopularniji među osobama uzrasta od 16 do 31 godinu (31%).\nVeoma zanimljiva činjenica, koja se odnosi na brendove, jeste da 74% korisnika interneta u Makedoniji ima pozitivnije mišljenje o onim brendovima koji su prisutni na društvenim medijima.\nMoramo razumeti da su ljudi veoma emotivni kada se radi o tome kako ostali reaguju i stupaju u interakciju sa sadržajem koji su podelili. Kada se taj sadržaj prihvata pozitivno i nagradi se opcijom Dopada mi se (Like), onda stvara osećaj sreće. Najsrećniji smo kada neko ostavi zanimljiv komentar na sadržaj koji smo podelili (68%), kada se podeli nešto zanimljivo inspirisano našom sadržajem (65%) ili kada taj sadržaj podele ostali koje znamo. Sa druge strane, veoma smo nesrećni kada neko ignoriše naš sadržaj (35%) ili nas blokira zbog toga(50%).\nBiti svesni vrednosti tog iskustva znači biti u mogućnosti da stvaramo digitalne strategije izrađene da ostvare marketinške ciljeve, umesto da krenemo od toga kako da iskoristimo postojeću digitalnu platformu. Ova saznanja nam pomažu da razumemo potrebe i ponašanje korisnika interneta i zbog toga su od posebne važnosti u definisanju strategija za digitalnu komunikaciju, kao sastavni deo strategija za integrisane marketinške komunikacije.\nTekst objavljen na portalu Media Marketing


Škola socijalnog preduzetništva – ICR\n“Škola socijalnog preduzetništva”\nU želji da doprinese razvoju socijalnog preduzetništva Forum mladih sa invaliditetom, u partnerstvu sa Centrom za razvoj socijalnog preduzetništva i uz podršku Nacionalne službe za zapošljavanje, realizuje projekat „Platforma za socijalno preduzetništvo“, finansiran od Ambasade kraljevine Norveške u Srbiji.\nNajvažniji cilj projekta jeste unapređenje veština i znanja za efikasno vođenje socijalnih preduzeća, kao i razvijanje ideja koje se mogu realizovati kroz razvoj preduzetničkih planova. S tim u vezi, pozivamo Vas da aplicirate za Školu socijalnog preduzetništva koja je namenjena svim pojedincima i/ili organizacijama koje žele da razviju svoja znanja i veštine u oblasti socijalnog preduzetništva ili da započnu sopstveni biznis. Ovaj Edukativni program, kao jedna od aktivnosti projekta, podrazumeva edukaciju kroz teorijski i praktičan rad, kao i podršku u pripremi socijalnih biznis planova.\nCILJEVI EDUKATIVNOG PROGRAMA:\n– Unapređenje znanja i svesti o mogućnostima socijalnog preduzetništva u zajednici\n– Sticanje znanja i veština za razvoj socijalnog preduzeća kroz izradu soc/biznis planova\n– Uspostavljanja partnerstava između socijalnih preduzetnika i poslovnog/javnog sektora\nPohađanje programa i razvoj biznis plana omogućava dobijanje sertifikata o završenoj obuci, kao i stvaranje mreže međusobne podrške samih učesnika.\nUčešće u Školi Socijalnog preduzetništva će izboriti svi oni koji u svojoj aplikacionoj prijavi pokažu najveći potencijal svoje preduzetničke ideje. Tim za selekciju će odabrati najviše 20 učesnika koji će imati obuku u trajanju od 5 dana, počevši od 26. novembra do 01. decembra 2012. godine. Putne troškove, kao i troškove smeštaja i ishrane, snosi u potpunosti Forum mladih sa invaliditetom.\nDa biste se prijavili za učešće u programu potrebno je da popunite prijavni formular uz koji ćete poslati i svoju biografiju. Prilikom popunjavanja prijavnog formulara poželjno je da budete što konkretniji i da Vaša ideja bude što realnija. Posebno će se vrednovati ideje koje imaju inovativni pristup u razvoju socijalnog preuzetništva.\nRok za podnošenje prijava je 31. oktobar 2012. godine.\nPrijavni formular možete naći na internet adresi www.fmi.rs.\nPopunjeni prijavni formulari se šalju na e-mail adresu:\nZa sve dodatne informacije možete nam se obratiti putem telefona 011 32 48 347.\nInternet za svakog preduzetnika!\nSME WEEK 2012. „Zadržite fokus i planirajte buduće korake“\nKonkurs za programe u kulturi\n18. januara 2016. Ξ


Početna » Svetska banka » Page 5\nMihajlović: Sa Svetskom bankom unapređujemo poslovnu klimu u zemlji\nMinistarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa predstavnicima Svetske banke o unapredjenju poslovne klime i povećanju konkurentnosti Srbije, jačanju finansijskog tržišta i novoj agendi rasta, kao i transportnom sektoru i sprovodjenju reformi značajnim za uslove poslovanja u zemlji.\nRast BDP sedam odsto kad u Srbiji budu živeli Nemci\n„Kada bi stanovnike Srbije zamenili Nemcima i sve naše institucije nemačkim, onda bismo imali stopu rasta od sedam odsto“.\nPiše: M. O. 17. 5. 2019.\nSvetska banka: Srbija blizu proseka EU, ali mora da radi na saradnji u regionu\nIako je Srbija lider među zemljama Zapadnog Balkana kada se radi o povezanosti sa drugim zemljama po pitanju saobraćaja, trgovine, stranih direktnih investicija, migracija, zemlje Zapadnog Balkana zajedno sa Centralnom Azijom kaskaju u tom segmentu u odnosu na ostatak Evrope, Tursku i Rusiju…\nPiše: LJ. B. 17. 5. 2019.\nGrupa za Duing biznis listu: Ubrzati izdavanje građevinskih dozvola i lokacijskih uslova\nZajednička grupa za unapređenje pozicije Srbije na rang-listi Svetske banke o uslovima poslovanja Duing biznis danas je na sastanku ukazala da postoje problemi u radu Sekretarijata za urbanizam i građevinske poslove Grada Beograda, saopšteno je posle sastanka.\nRast od sedam odsto potreban, ali praktično nemoguć\nStalno u raskoraku između želja, potreba i mogućnosti. Ovako bi se mogla opisati težnja ka visokim stopama privrednog rasta koje bi nam omogućile hvatanje priključka sa evropskim, ali ne više zapadno, već centralno-evropskim zemljama i ono što godinama unazad ostvarujemo.\nPiše: M. Obradović 9. 5. 2019.\nVučić: Moramo ostvariti veći BDP\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je najavio da će Srbija u potpunosti sprovesti sve neophodne reforme u najkraćem mogućem roku, od poreske administracije do rudarskog i energetskog sektora, kako bi bio obezbeđen rast BDP od sedam odsto.\nSvetska banka (SB) procenila je da bi Srbija na duži rok mogla da ima privredni rast od sedam odsto godišnje, izjavio je danas u Beogradu potpredsednik Svetske banke (SB) za Evropu i Centralnu Aziju Siril Miler.\nMihajlović: Strateški smo opredeljeni za razvoj infrastrukture\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa delegacijom Svetske banke o strategiji razvoja drumskog i železničkog transporta u Srbiji, saradnji na velikim infrastrukturnim projektima, uklanjanju nefizičkih barijera na granicama i regionalnom povezivanju.\nMali: Novim sporazumima sa Svetskom bankom do jačeg privrednog rasta\nMinistar finansija u Vladi Srbije Siniša Mali i šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji potpisali su danas tri sporazuma, vredna 142 miliona dolara, a koji će doprineti modernizaciji poreske administracije, unapređenju rada E-uprave, kao i unapređenju regionalne trgovine, saopštilo je to Ministarstvo.\n„Računaj na podršku“ – besplatna obuka za računovođe i revizore\nPrvi put u Srbiji revizori i računovođe imaju besplatne obuke sa ciljem unapređenja korporativnog finansijskog izveštavanja.\nPiše: N. D. 9. 4. 2019.\nPiše: N. D. 2. 4. 2019.


::Sednica Štaba za vandredne situacije\nPredsednik opštine Inđija, Petar Filipović, sazvao je sednicu Štaba za vanredne situacije opštine Inđija. Na dnevnom redu sednice opštinskog Štaba za vanredne situacije, između ostalog, naći će se informacija o aktivnostima koje su sprovođene tokom i nakon vremenske nepogode koja je zadesila opštinu Inđija u večeri 8. jula. Foto: Detalj sa jedne od prethodnih sednica Štaba za vanredne situacije\n::Inđiju je, u večeri 8. jula, zadesilo olujno nevreme\nInđiju je, u večeri 8. jula, zadesilo olujno nevreme, praćeno jakim vetrom i kišom, koji su napravili veliku materijalnu štetu, pre svega na javnim i privatnim objektima. Tim povodom, predsednik opštine Inđije, Petar Filipović, održao je pres-konferenciju na kojoj je saopštio preliminarne posledice nevremena, kao i dalje planove za sanaciju nastale štete. Petar Filipović je rekao da je formirana i komisija, odnosno radno telo koje je i ranije u sličnim situacijama obavljalo taj posao, pravilo zapisnik o šteti i slično.\nPostavio dana 10. 07. 2014. Novinar RTI\n::Potpisan ugovor o hemijskom zaprašivanju komaraca\nPredsednik opštine Inđija, Petar Filipović, potpisao je ugovor sa preduzećem „Miva doo“ iz Inđije o hemijskom zaprašivanju komaraca na području opštine Inđije. Ugovor je potpisan nakon sprovedene procedure javne nabavke te se, u zavisnosti od vremenskih prilika, početak akcije može očekivati već u narednih nekoliko dana.\n::Stevan Kovačević potpisao za nikšićku Sutjesku\nPosle odlaska Radeta Pejića, najstandardnijeg člana prvog tima Fudbalskog kluba Inđija, još jedan fudbaler je potražio novi klub.\n::Zakazana Skupština atletskog kluba Inđija\nSutra u prostorijama Saveza sportova u Inđiji će se održati Skupština Atletskog kluba Inđija. Ovaj skup počinje od 18 časova, a očekuje se da će na njoj biti izabrano novo rukovodstvo kluba.


Predsednik Skupštine grada dr Balint Pastor obišao asfaltiranu ulicu Drugi vinogradi u Čantaviru\nPredsednik Skupštine grada Subotice dr Balint Pastor (Dr. Pásztor Bálint) obišao je danas ulicu Drugi vinogradi u Čantaviru koja je dobila asfaltnu podlogu u dužini od jednog kilometra nakon skoro četrdeset godina. Uz isticanje da će ova investicija vredna oko 22 miliona dinara olakšati svakodnevicu građanima koji žive u stotinak domaćinstava u ovoj ulici, dr Balint Pastor je rekao da su sredstva za realizaciju ovog projekta obezbeđena iz budžeta Grada Subotice.\n„Raduje me što smo u Čantaviru, u ulici Drugi vinogradi. U ovom naselju ukupno ima šest ulica sa nazivom vinogradi i sve su odavno asfaltirane, osim ulice Drugi vinogradi. Sa nama je i žiteljka Čantavira koja je dočekala da se i ova ulica u kojoj živi već 39 godina konačno asfaltira. I realizacija ovog projekta svedoči ono o čemu konstantno govorimo, a to je da je Gradu Subotici jako bitno da se ravnomerno razvijaju sve mesne zajednice, kako gradske, tako i prigradske. Nema ni povlašćenih, ni privilegovanih, kao što je to bilo u nekim ranijim periodima. Zaista se trudimo da stanovnici svih mesnih zajednica na teritoriji našeg grada imaju kvalitetne uslove za život, što podrazumeva i izgradnju putne, vodovodne, kanalizacione i gasovodne mreže“, naglasio je dr Balint Pastor.\nNapomenuo je da je, kada je reč o ostalim investicijama, prethodnih nedelja završena druga faza radova na asfaltiranju ulice Doža Đerđa u Hajdukovu, kao i da je revitalizovan kolovoz u ulicama Arsenija Čarnojevića, od ulice Petra Lekovića do Ulice Ferenca Sepa, i u ulici Jovana Mikića, od Majšanskog do Segedinskog puta, u Subotici.\n„I u narednom periodu očekuje nas realizacija projekata vezanih za izgradnju putne infrastrukture, a samo kao primer navešću da će uskoro početi izvođenje radova u ulici Ernesta Kuna, u Mesnoj zajednici 'Željezničko naselje' u Subotici, kao i u ulici Borisa Kidriča, u Čantaviru. Uskoro će početi i radovi na renoviranju ulica Proleterskih brigada i Zorkine ulice, dok će struganim asfaltom biti popravljeni putevi u deset mesnih zajednica na teritoriji grada Subotice, u ukupnoj dužini od 11 kilometara“, naveo je dr Balint Pastor.\nDodao je da će ubrozo početi i izvođenje radova u okviru projekta „Čista Srbija“.\n„Taj projekat biće realizovan u narednih pet godina, u Subotici, na Paliću, u Čantaviru i u Bajmoku. Proširiće se i gasna mreža na području nekoliko gradskih i prigradskih mesnih zajednica, kao što su mesne zajednice 'Šupljak' i 'Palić', a radiće se na proširenju vodovodne mreže u mesnim zajednicama 'Zorka' i 'Željezničko naselje'. Iz svega ovoga može se zaključiti da je subotičkoj lokalnoj samoupravi veoma važan ravnomeran razvoj grada i da građani Subotice imaju pristojne uslove za život. Prošle sedmice, kada smo obilazili Gradsku biblioteku, naveo sam šta je sve urađeno u vezi očuvanja graskog jezgra. Tada sam rekao da to ne znači da se sredstva odvlače od investicija u putnu, gasovodnu, vodovodnu i kanalizacionu mrežu, a ovaj današnji dan to i dokazuje“, zaključio je dr Balint Pastor.


Potpuna informatizacija ustanova javnog i privatnog zdravstvenog sistema u KS - Istinomjer\nPotpuna informatizacija ustanova javnog i privatnog zdravstvenog sistema u KS\nPotpuna informatizacija ustanova javnog i privatnog zdravstvenog sistema u KS.\nU toku prve godine mandata Vlada KS provodila je određene aktivnosti na ispunjenju ovog obećanja.\nKako je saopćeno iz Vlade KS 15.10.2021, Ministarstvo zdravstva pokrenulo je proces izrade aplikacije za naručivanje pacijenata kod porodičnog ljekara. Cilj projekta je unapređenje zdravstvene usluge u Kantonu Sarajevo i osiguranje primarne zdravstvene zaštite u svakom trenutku putem više kanala komunikacije. Iz Vlade su dodali da je planirano da se ovaj sistem stavi u upotrebu kao pilot projekt početkom 2022. godine.\nKrajem marta 2021. godine građanima Kantona Sarajevo omogućena je online registracija za vakcinaciju putem stranice https://evakcina-registracija.ezoblak.ba/. Naknadno je putem platforme omogućena evidencija vakcinacije građanima koji su vakcinisani van Kantona Sarajevo, kao i preuzimanje pojedinih dokumenata (potvrda o vakcinaciji, potvrda o preležanom COVID-u i rješenje Ministarstva zdravstva o samoizolaciji).


Zaštita od korona virusa: Kako se pravilno nosi maska - Bebac.com\nZarad bolje zaštite od korona virusa naučite kako se maske koriste pravilno\nPogoršanjem epidemiološke situacije u pojedinim delovima Srbije nošenje maske postalo je obavezno u zatvorenim prostorima. Beograd, Užice i Vranje su gradovi u kojima je nošenje maske obavezno zarad sprečavanja širenja zaraze korona virusom.\nKrizni štab nije naveo koja vrsta maske je obavezna te građani pored medicinskih mogu da nose i pamučne maske koje su manje efikasne.\nZa koju god masku da se odlučite, bitno je da znate kako da je pravilno koristite kako bi se na pravilan način zaštitili od novog korona virusa.\nMedicinske maske korisne su kako bi se zaštito onaj koji masku nosi, ali i kako bi se sprečilo dalje širenje virusa. Platnene nemedicinske maske takođe su način zaštite, ali postoje ograničeni dokazi o njihovoj efikasnosti. Svetska zdravstvena organizacija ne preporučuje njihovo nošenje kao trajan vid zaštite, ali ih smatra korisnim za područja gde je opasnost od zaraze velika, a fizička distanca nemoguća, poput gradskog prevoza, prodavnica i ostalih skučenih zatvorenih prostora.\nDa bi maska bila delotvorna i da bi štitila mora se pravilno korisiti, ali je takođe neophodno koristiti je u kombinaciji sa drugim merama prevencije poput fizičke distance i pranja ruku.\nPravilno stavljanje maske:\n-\tPre stavljanje maske operite ruke sapunom i vodom ili dezinficijensom na bazi alkohola\n-\tPregledajte masku (svaka maska sa fizičkim oštećenjem nije efikasna)\n-\tMedicinske maske ne mogu se koristiti više puta, a platnene se redovno moraju prati\n-\tProverite koja je strana vrh te šta ide preko nosa, i dno odnosno šta ide ispod brade\n-\tStavite masku na lice tako da pokriva nos, usta i bradu, pazite da ne postoje praznine između vašeg lica i maske. (Kod medicinskih maski bela strana je unutrašnja, a zelena spoljašnja, dok je vrh ojačan metalnom trakom i ona ide preko nosa)\n-\tSmanjite maksimalno kontakte sa maskom i dodirivanje prljavim rukama\n-\tRedovno perite i očistite ruke\nKako skinuti masku:\n-\tPre nego što želite da skinete masku očistite ruke\n-\tSkinite kaiševe iza glave ili ušiju, ne dirajući prednji deo maske\n-\tDok uklanjate masku, nagnite se napred i izvucite masku sa lica.\n-\tMedicinske maske su za jednokratnu upotrebu, te njih bacite u kantu, a platnenu odložite na pranje\n-\tOčistite ruke nakon što dodirnete masku


Prva analiza sporazuma ili poraz zdravog razuma\nAleksandar Đokić 06.09.2020. 14:46 06.09.2020.\nSporazum je ponižavajući jer je Srbiju sveo na detalj u Trampovoj kampanji. Njime je poražen i zdrav razum, jer se više tiče Izraela nego Srbije i Kosova*\nTrampov sporazum podseća na „pogodbu veka” koju je on predložio Palestincima u svrhu rešavanja sukoba sa Izraelom. Na početku se nalaze ekonomske tačke koje u opštim crtama obećavaju investicije u infrastrukturu, a na poleđini se nalaze političke tačke.\nDati sporazum je nemoguće predstaviti drukčije nego kao Trampovo dodvoravanje izraelskom lobiju pred neizvesne izbore. Predsednik Amerike je doslovce kao lutke na koncu iskoristio predstavnike Srbije i Kosova* kako bi osigurao podršku izraelskog lobija u Sjedinjenim Državama.\nNe zaboravimo da su Ujedinjeni Arapski Emirati uz posredstvo SAD-a nedavno potpisali sporazum o normalizaciji odnosa sa Izraelom. Ma koliko god to čudno zvučalo, a zvuči baš, baš čudno, sporazum između Srbije i Kosova* je nastavak toga.\nOne tačke sporazuma koje se ne tiču vajnih obećanja neverovatne ekonomske saradnje nerazvijene Srbije i još siromašnijeg Kosova*, uglavnom se tiču nacionalnih interesa Izraela i Sjedinjenih Američkih Država. Među njima su osuda Hezbolaha, premeštanje ambasade Srbije u Izraelu u Jerusalim i međusobno priznanje Izraela i Kosova*.\nOvo mora da je prvi slučaj u istoriji da jedna država potpisuje sporazum u kome druga država, koja ne učestvuje u sporu ili pregovorima, priznaje nezavisnost jednostrano otcepljene oblasti prve države. Da Tramp ovde nije iskoristio Srbiju kao prljavu maramicu još bi bilo i smešno.\nSrbija je takođe u tački kojom je trebalo da se obezbedi sigurnost crkva i manastira na Kosovu potpisala da će Jevrejskoj zajednici predati svu imovinu žrtava Holokausta, koji nemaju naslednike. U praksi, Srbija već sprovodi ovu odredbu, ali je to nečuveno rešenje, jer ni SPC ne nasleđuje imovinu pravoslavaca bez naslednika, niti Islamska zajednica imovinu preminulih muslimana bez naslednika.\nAmerički nacionalni interesi se ogledaju u zabrani razvijanja 5G mreže u Srbiji, što je deo Trampovog ekonomskog rata protiv Kine i obaveza diversifikacije uvoza gasa, što znači da se Srbija obavezuje da traži druge izvore energenata osim Rusije. Budimo iskreni, Srbija pod Vučićem to već radi jer se priključila na bugarske gasovode kojim se doprema gas iz Azerbejdžana i tečni gas iz luka Grčke.\nPotpisivanje sporazuma u Beloj kući (Foto: Brendan Smialowski / AFP)\nU celom sporazumu, koji ima znatno više veze sa Izraelom i Trampovim šansama za reizbor, najspornija i najbitnija tačka za Srbiju jeste pretposlednja odredba koja se tiče jednogodišnje pauze kampanje za povlačenje priznanja Kosova* i blokade stupanju Kosova* u međunarodne organizacije. Kosovo* se sa svoje strane obavezalo da će stopirati pokušaje da bude primljeno u međunarodne organizacije u istom roku.\nOvde su sporne dve stvari:\n1. Iz formulacije nije u potpunosti jasno da li se Srbija na godinu dana obavezuje da neće blokirati Kosovo* u međunarodnim organizacijama, ili taj rok važi samo za obustavljanje kampanje povlačenja priznanja.\n2. Kosovo* se nije obavezalo da će prestati da lobira za priznavanje nezavisnosti kod pojedinačnih država, već samo da neće pokušavati da postane član međunarodnih organizacija, dok se Srbija obavezuje na prekid lobiranja i kod država i kod organizacija.\nTreba se prisetiti 14. tačke Briselskog sporazuma po kojoj se Srbija obavezala da neće sprečavati Kosovo* da stupi u Evropsku uniju. Trampova odredba se nadovezuje na isto to rešenje, ali, nadamo se, u ograničenom vremenskom periodu od jedne godine.\nU zaključku, ovaj sporazum je ponižavajući zato što je predsednik Amerike iskoristio jednu suverenu, međunarodno priznatu državu, Republiku Srbiju, i jednu nepriznatu mafijašku NATO tvorevinu, Kosovo*, kao puke instrumente u svojoj predizbornoj kampanji. Odredbe samog sporazuma, osim sporne pretposlednje, čije tumačenje treba da se razjasni, ne menjaju suštinski odnos između Srbije i Kosova*.\nAko govorimo o tome da li je ovo pobeda ili poraz – ovo je pobeda Izraela i samo Izraela, a poražen je zdrav razum zato što smo svedoci sporazuma Srbije i Kosova* koji se u većoj meri tiče Izraela nego Srbije i Kosova*.\nNaslovna fotografija: thepavlovictoday.com\nPolitikakosovoAleksandar VučićAleksandar ĐokićVašingtonski sporazumSrbija


Ronaldova bačena kapitenska traka dostigla 13 miliona dinara na humanitarnoj aukciji! – Sport\nSav prihod namenjen je za lečenje šestomesečnog Gavrila Đurđevića iz Kragujevca.\nNa humanitarnoj aukciji kapitenska traka, koju je Kristijano Ronaldo bacio na travu stadiona „Rajko Mitić” iz revolta što mu nije priznat gol za pobedu Portugalije protiv Srbije, dostigla je vrednost od 13 miliona dinara, što je oko 110.000 evra, javljaju beogradski mediji.\nSav prihod od aukcije namenjen je za lečenje šestomesečnog Gavrila Đurđevića iz Kragujevca.\nKako se navodi u saopštenju Fondacije „Zajedno za život”, jedan dežurni radnik na stadionu uzeo je traku sa terena i odlučio da je donira, kako bi se pokrenula humanitarna aukcija koja može da odjekne fudbalskim svetom.\nFudbal, Priča dana, VestiKapitenska traka Kristijana Ronalda


RADNIČKI PREDSTAVIO JOŠ JEDNO POJAČANJE: Napadač sa bogatim iskustvom stigao na 'Čair'! - Domaći fudbal, Fudbal, Transferi\nNovo lice u Nišu…\nNovi fudbaler niškog Radničkog je Miljan Škrbić (25). Radi se o centarforu, koji je svoju karijeru počeo u OFK Beogradu, a potom je gradio u Sloveniji, Turskoj i Bosni i Hercegovini. Za ekipu Krško postigao je 17 golova za dve sezone, potom je igrao za Girenunspor, a u Niš dolazi iz Mostara, gde je nosio dres Zrinjskog.\n-Veliko mi je zadovoljstvo što se vraćam u srpski fudbal i što sam dobio priliku da nosim dres Radničkog. Odabrao sa pravi klub i mislim da će ova saradnja biti na obostrano zadovoljstvo. Ovde se formira ozbiljan sastav, ciljevi su visoki i to je za mene ogroman motiv. Spreman sam da se dokažem na najvišem niovu. Priključio sam se ekipi, treninzi Nenada Lalatovića su sjajni i jedva čekam odlazak na glavni deo priprema u Sloveniju. Znam gde sam došao, znam kakvi su zahtevi i spreman sam da ih ispunim, rekao je Škrbić.\nMiljan ŠkrbićRadnički Niš\nPrethodna vest POZNAT RASPORED SUPERLIGE: Zvezda na startu igra derbi, crno-beli na ‘Karađorđu’ – večiti rivali se sastaju tek sredinom septembra!\nSledeća vest BUDUĆNOST PREDSTAVILA NOVOG TRENERA: Čovek kog obožavaju partizanovci nasledio Milojevića u Podgorici!


Predstavnici reprezentativnih sindikata JP "Pošta Srbije" obavestili su danas predsednicu Vlade Anu Brnabić da je doneta odluka o odustajanju od generalnog štrajka, koji je bio najavljen za 20. novembar, saopšteno je iz vladine Kancelarije za saradnju s medijima.\nNa sastanku koju je održala sa v.d direktorkom "Pošte Srbije" Mirom Petrović i predstavnicima sindikata, predsednica Vlade je zahvalila na konstruktivnom pristupu i naporima da se, u otvorenom dijalogu, nastave razgovori o situaciji u tom preduzeću, navodi se u saopštenju.\n- Vlada Srbije opredeljena je da, u razgovoru sa predstavnicima reprezentativnih sindikata, razgovara o daljem poboljšanju materijalnog položaja zaposlenih u JP "Pošta Srbije", naglasila je predsednica Vlade. Odluka o odustajanju od štrajka potvrđuje posvećenost konstruktivnom rešavanju otvorenih pitanja i odgovornost prema građanima i svim korisnicima usluga "Pošte Srbije" - rekla je Ana Brnabić nakon sastanka.\nU skladu sa dogovorom koji je postignut na prethodnom sastanku, koji je pre nedelju dana Brnabić održala sa predstavnicima reprezentativnih sindikata JP "Pošta Srbije" i v.d. direktorkom Mirom Petrović, odlukom Vlade Srbije, zaposlenima je isplaćena zarada iz dobiti preduzeća, kao što je to bio slučaj i prethodnih godina.\nU razgovorima je dogovoreno da će biti priređena analiza poslovanja "Pošte Srbije", kao i da se nastave razgovori o svim otvorenim pitanjima, dodaje se u saopštenju.\nGrađani poslali 7,79 miliona koverata sa fiskalnim računima za "Uzmi račun i pobedi"


Posle tri decenije renovirano Odeljenje Čukarica Gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević i direktorka Gradskog centra za socijalni rad u Beogradu Zorica Pavlović obišle su renovirani objekat Centra za socijalni rad na Čukarici. Gradska sekretarka...\nKompanija „Azvirt” obezbedila pakete pomoći najugroženijim korisncima Kompanija „Azvirt” donirala je 280 paketa pomoći namenjenih korisnicima novčane socijalne pomoći i narodnih kuhinja starijim od 65 godina koji žive sami. Zamenik gradonačelnika Goran Vesić i generalni direktor kompanije...\nVesić: Zahvalnost Gradskom centru na besprekornom radu Zamenik gradonačelnika Goran Vesić, zajedno sa gradskom sekretarkom za socijalnu zaštitu Natašom Stanisavljević i direktorkom Gradskog centra za socijalni rad u Beogradu Zoricom Pavlović, obišao je Gradski centar – Odeljenje...\nU Gradskom centru za socijalni rad u Beogradu održan je radni sastanak predstavnika GCSR-a, Višeg suda u Beogradu – Odeljenja za maloletnike, Višeg javnog tužilaštva – Odeljenja za maloletnike i\nObeležan Međunarodni dan socijalnog rada\nPovodom Međunarodnog dana socijalnog rada gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavnjević posetila je danas Gradski centar za socijalni rad u Beogradu -Odeljenje Palilula.Ona je svim zaposlenima u sistemu socijalne\nRenoviran objekat Odeljenja u Grockoj\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić, zajedno s gradskom sekretarkom za socijalnu zaštitu Natašom Stanisavljević i direktorkom Gradskog centra za sociajlni rad u Beogradu Zoricom Pavlović, obišao je rekonstruisano odeljenje Gradskog centra\nGradski centar za socijalni rad u Beogradu (GCSR) je u skladu sa Zakonom o socijalnoj zaštiti i vremenskim prilikama preduzeo\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić i gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević prisustvovali su danas obeležavanju tri decenije postojanja Gradskog\nGradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević uručila je rešenje o davanju finansijske pomoći porodici Mihajlović koja ima duple blizance.\nObjekat Gradskog centra za socijalni rad u Beogradu Odeljenja Rakovica kompletno je renoviran i opremljen novim nameštajem. Povodom završetka radova\nUpravni odbor Udruženja stručnih radnika socijalne zaštite Srbije dodelio je posebnu zahvalnicu Gradskom centru za socijalni rad Odeljenju Palilula povodom


Donacija Milomira Glavčića Opštoj bolnici „Studenica“ - Javni servis\nFoto Zoran Nikolić, preneto sa portala Danas\nOvo je , još jedna u nizu donacija Milomira Glavčića velikog humaniste i dobrotvora iz Kanade koji, godinama unazad nesebično pomaže Kraljevo a posebno njegovu Opštu bolnicu.\nMilomir Glavčić, kako nam je to rekao njegov zastupnik Miša Dugalić, ovim nastavlja da ostvaruje svoj životni moto-pomoć drugima a, kako je sam bezbroj puta rekao najviše voli i pomaže na način kojim od njegovog poklona koristi ima što više ljudi.\nOn je, ovoj ustanovi, oktobra 2015. godine, darivao najsavremeniji kabinet za magnetnu rezonancu vrednu 547.000 evra, a prošle godine je aparat za kompjuterizovanu tomografiju vredan 247.500 evra, ultrazvučni aparat marke Toshiba aplio 600 najnovije generacije vredan 70.000 evra .\nTako su, za sada njegove donacije kraljevačkom zdravstvu, sa današnjim poklonom, premašile cifru od milion evra. Toliko novca je dao i za izgradnju novog mosta preko Ibra koji je otvoren u proleće 2015. godine a u prošloj godini je sa 200.000 evra pomogao izgradnju dečijeg vrtića „Milomir“ na Beranovcu, inače vrednog oko pola miliona evra.\nZbog svega učinjenog grad Kraljevo je pored imena ovog dobrotvora datog mostu, vrtiću i jednoj ulici ustanovio, pre dve godine, i Specijalnu nagradu „Milomir Glavčić“ za potsticaj humanosti koja će, danas, na svečanoj sednici Skupštine grada povodom „Kraljevdana“- Dana grada biti uručena novinarki Tamari Grujić za njenu pomoć ljudima u nevolji kroz emisiju „S Tamarom u akciji“.\nI donatoru Milomiru Glavčiću biće danas, na istoj sednici, uručena Oktobarska nagrada Kraljeva za nesebičnu pomoć Kraljevu i njegovo čovekoljublje. Nagradu će, u njegovo ime primiti njegova sestričina Olga Glavčić iz Kraljeva.


Ljuljaju vrh vlasti dok zauzimaju mjesta "po dubini" - PV Informer Ljuljaju vrh vlasti dok zauzimaju mjesta "po dubini" - PV Informer\nLjuljaju vrh vlasti dok zauzimaju mjesta „po dubini“\n2 meseca pre 270 pregleda Izvor: vijesti.me\nČlanovi Demokratskog fronta (DF) i ljudi bliski tom političkom savezu zauzeli su najvažnije funkcije u najvećim državnim preduzećima, uprkos tome što najavljuju proteste protiv Vlade, tražeći izbor nove, pišu Vijesti.\nFunkcioneri najznačajnijih konstituenata DF-a (Nove srpska demokratije i Demokratska narodne partija) i njima bliski kadrovi nalaze se, između ostalog, na pozicijama predsjednika odbora direktora Elektroprivrede Crne Gore (EPCG), Crnogorskog elektrodistributivnog sistema (CEDIS) i Aerodroma Crne Gore, kao i na mjestima izvršnih direktora Rudnika uglja Pljevlja, Plantaža, Montenegrobonusa…\nPredsjednik Odbora direktora EPCG je bivši poslanik i funkcioner DF-a, Milutin Đukanović. Na čelu Odbora direktora CEDIS-a nalazi se Rajko Radošević, koji je na tu funkciju izabran kao predstavnik DF-a, kome je to mjesto pripalo nakon raspodjele pozicija “po dubini”. Odbor direktora Aerodroma predvodi Nebojša Đoković, takođe iz DF-a, dok je predsjednica upravljačkog tijela Luke Bar Slađana Perišić na tu funkciju takođe izabrana u ime tog političkog saveza.\nPrvi čovjek Odbora direktora kompanije Montecargo je bivši odbornik DF-a u Skupštini Gradske opštine Golubovci, Miroslav Brajović. Na čelu Odbora direktora Regionalnog vodovoda nalazi se funkcioner DNP-a Zoran Lakušić, dok je predsjednik rukovodnog organa Održavanja željezničkih voznih sredstava (OŽVS) član Nove, Tripko Draganić.\nIzvršni direktor Rudnika uglja Pljevlja je predsjednik Opštinskog odbora Nove, Milan Lekić. Na čelu Plantaža je Miroslav Vuković, član Jugoslovenske komunističke partije, jednog od najmanjih konstituenata DF-a. Za izvršnog direktora Montenegrobonusa izabran je poslanik DF-a Radoš Zečević, dok su čelnici Morskog dobra i Budvanske rivijere kadrovi DF-a iz Budve, Mladen Mikijelj i Jovica Gregović.\nFunkcioneri DF-a rukovode takođe i Nacionalnim parkovima Crne Gore (NPCG). Marina Jočić (Nova) je predsjednica Upravnog odbora NPCG, Jelena Kljajević (DNP) direktorica. Direktor Uprave za katastar i državnu imovinu je Koča Đurišić (Nova).\nPokret za promjene (PzP), treći po značaju konstituent DF-a, koji je samostalno učestvovao u raspodjeli funkcija “po dubini”, trenutno rukovodi, između ostalog, Fondom penzijskog i invalidskog osiguranja (PIO) i Crnogorskim operatorom tržišta električne energije (COTEE). Direktorica KCCG-a je Ljiljana Radulović, ćerka poslanika PzP-a Branka Radulovića. Čelnik Fonda PIO je član Predsjedništva PzP-a Ranko Aligrudić, dok je za direktora COTEE izabran funkcioner PzP-a, Boro Todorović.\nDemokratska Crna Gora “dobila” je pozicije izvršnih direktora u nekim preduzećima u kojima DF rukovodi bordom, dok je na čelu borda onih preduzeća u kojima je direktorski kadar DF-ov. Funkcioneri Demokrata Nikola Rovčanin i Vladimir Čađenović izvršni direktori su EPCG i CEDIS-a, funkcioner barskih Demokrata Josip Đurašković je direktor Regionalnog vodovoda, dok je član Glavnog odbora (GO) te partije Dragan Tufegdžić direktor Pošte Crne Gore. Član GO Demokrata i potpredsjednik beranskog odbora partije, Goran Folić, direktor je Zavoda za zapošljavanje, a funkcioner i odbornik Demokrata u Pljevljima, Dušan Janjušević, predsjednik Odbora direktora Rudnika uglja.\nGP URA pripale su, pored ostalog, funkcije direktora Centra za ekotoksikološka ispitivanja, koju obavlja Vidoje Petričić, i Nacionalne biblioteke “Đurđe Crnojević”, na čijem je čelu Dragica Lompar. Kad je riječ o ostalim strankama vlasti, pažnju javnosti izazvalo je imenovanje potpredsjednika Socijalističke narodne partije Dragoslava Šćekića za direktora Fonda za zdravstveno osiguranje, kao i izbor funkcionera Ujedinjenje Crne Gore Danila Jokića za direktora podgoričkog Doma zdravlja.\nVladajuće partije su, prema informacijama “Vijesti”, dobile veliki broj pozicija u upravnim odborima državnih preduzeća i institucija, riječ je o stotinama mjesta, ali je mnoga od tih imenovanja teško direktno povezati s određenim strankama, jer neki od kadrova nijesu formalni članovi tih političkih subjekata.


Program prekvalifikacije za deficitarna zanimanja - Istinomjer\nProgram prekvalifikacije za deficitarna zanimanja\n(…) potrebno je izraditi program prekvalifikacije u saradnji sa firmama iz Novog Grada, koje imaju potrebu za radnom snagom. Kroz taj program Općina bi snosila troškove ili dio troškova za određeni period radnog angažmana, i to onoliko koliko je potrebno da se savladaju konkretna znanja i vještine neophodne za određeni tehnološki ili drugi proces u privredi.\nOpćina Novi Grad Sarajevo je tokom 2017. godine objavila Javni poziv poslodavcima za prijavu za učešće u Programu „Obuka, dokvalifikacija i prekvalifikacija nezaposlenih osoba za poznatog poslodavca“, a Javni poziv ponovljen je i u maju 2017. godine.\nRadi se o jednoj od mjera podsticaja razvoju privrede i zapošljavanja, koju Općina realizira u saradnji sa poslodavcima. Općina Novi Grad Sarajevo će poslodavcima za novo zapošljavanje sufinansirati maksimalno do 1.500 KM po osobi za šest mjeseci obuke/rada, s tim da je obaveza poslodavca da po okončanju obuke, osobe čija je obuka finansirana zadrži u radnom odnosu minimalno još šest mjeseci.\nSaopćenje, Općina Novi Grad Sarajevo, 4. april 2017.\nU septembru 2019. godine počela je obuka za stručno usavršavanje nezaposlenih osoba sa područja općine Novi Grad u kompaniji Cebos d.o.o., “gdje će deset osoba sa visokom i srednjom stručnom spremom usavršavati svoja znanja i vještine za rad na laserima i CNC mašinama”, a u decembru je 20 nezaposlenih osoba dobilo priliku za stručno usavršavanje u kompaniji Centrotrans – Eurolines.\nOpćina Novi Grad Sarajevo je tokom 2018. godine za relizaciju projekta “Obuka, dokvalifikacija i prekvalifikacija nezaposlenih osoba za poznatog poslodavca” izdvojila 200.000 KM.\nSaopćenje, Općina Novi Grad Sarajevo, 3. avgust 2019.\nTokom 2019. godine u Općini Novi Grad Sarajevo potpisani su ugovori sa 23 poslodavca koji će obučiti i zaposliti 48 nezaposlenih osoba koje se nalaze na evidenciji Biroa za zapošljavanje Novi Grad Sarajevo.\nZa ovu namjenu iz budžeta Općine Novi Grad Sarajevo ove je godine izdvojeno 250.000 KM. Riječ je o jednoj od deset poticajnih mjera, koje ova lokalna zajednica provodi s ciljem razvoja privrede, lokalnog ekonomskog razvoja i povećanja zaposlenosti na svom području.\nSaopćenje, Općina Novi Grad Sarajevo, 19. juni 2019.\nRebalansom Budžeta u septembru 2020. godine osigurana su i sredstva za program prekvalifikacije za deficitarna zanimanja.


POGLEDAJTE KOLIKE SU PLATE U JAVNM SEKTORU: Vujanović prima najveću 1.760 eura – Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Društvo/POGLEDAJTE KOLIKE SU PLATE U JAVNM SEKTORU: Vujanović prima najveću 1.760 eura\nPOGLEDAJTE KOLIKE SU PLATE U JAVNM SEKTORU: Vujanović prima najveću 1.760 eura\nUsvajanjem zakona o zaradama, svim zaposlenim u javnom sektoru su uvećane zarade, ali na način da se ukidaju naknade za radna tijela, komisije i slične forme, kao i veliki broj dodataka, preko kojih su zarade uvećavane. Prema novom zakonu, zarade zaposlenima u javnom sektoru biće povećane do 16 odsto.\nPoslanici Skupštine Crne Gore usvojili su juče Zakon o zaradama zaposlenih u javnom sektoru prema kojem će plate funkcionera i službenika u narednom periodu biti veće i do 16 odsto, piše Anadolija.\nNakon dvije godine rada na prijedlogu zakona o zaradama zaposlenih u javnom sektoru, na prijedlog Vlade Crne Gore, skupštinska većina sastavljena od Demokratske partije socijalista, Liberalne partije, manjinskih stranaka, socijaldemokrata i opozicione Pozitivne Crne Gore izglasala je zakon koji će, kako je saopšteno iz Ministarstva finansija, uvesti red u platne spiskove u javnom sektoru. Novim zakonom se, kako je obrazloženo, obezbjeđuje bolja kontrola i politika zarada u javnom sektoru, korigovanje nejednakosti u zaradama zavisno od grane vlasti i usklađivanje nivoa zarada sa nivoom odgovornosti, povećanje transparentnosti sistema zarada i nivoa fiskalne odgovornosti.\nUsvajanjem zakona o zaradama, svim zaposlenim u javnom sektoru su uvećane zarade, ali na način da se ukidaju naknade za radna tijela, komisije i slične forme, kao i veliki broj dodataka, preko kojih su zarade uvećavane.\nNajveća plata predsjedniku države\nZaposlenima u zdravstvu i prosvjeti veće plate za 5,5 odsto\nMinistar finansija Radoje Žugić rekao je nakon usvajanja zakona da će se resor na čijem je čelu obavezati na povećanje zarada zaposlenima u sektoru zdravstva, potpisivanjem novog kolektivnog ugovora. Zaposlenima u zdravstvu plate će biti uvećane za 5,5 odsto, a dogovoreno je da se kolektivni ugovor potpiše u roku od 30 dana.\njavni sektor plate\nPODGORICA: Odobren protest DF-a zakazan za subotu u 19\nTelekom poslovao za šest miliona lošije nego prošle godine


Vežbanje je dobro za trudnice: Sprečava mogućnost komplikacija\nJuly 21, 2021 July 20, 2021 Milica S.\tdobro, fizicka aktivnost, je, komplikacija, lekari, mogucnost, Sprečava, trening, trudnice, trudnoća, u trudnoći, vezbanje, za\nIstraživanja pokazuju da žene koje su za vreme trudnoće fizički aktivnije drastično smanjuju mogućnost pojavljivanja eventualnih komplikacija u trudnoći.\nStručnjaci kažu da bi trudna žena, kod koje nisu otkrivene nikakve komplikacije i problemi, trebalo da ima najmanje 30 minuta umerenih fizičkih aktivnosti većinu dana u nedelji.\n”Lekari su primetili da postoji velika razlika između preporuka o fizičkoj aktivnosti i stvarne prakse trudnica, a smatra se da preporuka o nužnosti vežbanja za vreme trudnoće biva ignorisana, odnosno da većina žena nije uopšte svesna njene važnosti”, kažu naučnici.\nIstraživanja pokazuju da žene koje su za vreme trudnoće fizički aktivnije drastično smanjuju mogućnost rapidnog debljanja, ali i mogućnost pojavljivanja eventualnih komplikacija u trudnoći.\nAmerički stručnjaci sproveli su istraživanje nad više od 150.000 žena od 18 do 44 godina starosti, od kojih su 6.528 bile trudne, i došli do zaključka da je 2000. godine 27 odsto žena koje nisu bile trudne poslušalo preporuke o nužnosti vežbanja, u poređenju sa 16 odsto trudnica.\nIzvor: Avaz.ba, Foto: Unsplash\nNajbolji saveti koje ćete dobiti u trudnoći\nJuly 20, 2021 July 20, 2021 Milica S.


Evo koliko je novca od FS BiH zaraditi pobjednik Kupa BiH\nFINALE SE IGRA 27. MAJA\nSarajevo je nakon dvomeča u polufinalu Kupa BiH bilo bolje od Tuzla Cityja dok je Borac očekivano nadigrao Klis iz Buturović Polja najugodnije iznenađenje takmičenja.\nOve godine će se nakon dugo vremena u finalu igrati jedna utakmica. Kako je ranije najavljeno bit će odigrana na neutralnom terenu u Zenici 27. maja. Bit će to prvi put ogled ove vrste bh. fudbalske elite u Trening centru Nogometnog saveza BiH, piše Avaz.ba.\nZanimljivo je koliko će zaraditi klub koji dođe do trofeja. Pobjedniku finalnog ogleda će pripasti 30.000, a poraženom timu 20.000 KM.


Lider Samoopredeljenja Aljbin Kurti (mart 2020.)\nIzborni panel za žalbe i predstavke (IPŽP) je delimično usvojio žalbe političkih subjekata čije liste Centralna izborna komisija Kosova (CIK) nije verifikovala, odnosno omogućava se potvrđivanje kandidata koji nemaju problema sa zakonom.\nTo znači da lider Samoopredeljenja Aljbin (Albin) Kurti neće moći da učestvuje na prevremenim parlamentarnim izborima 14. februara jer je 2018. godine osuđen zbog bacanja suzavca u Skupštini Kosova.\n"Ostali kandidati iz redova Samoopredeljenja će biti potvrđeni za učešće na izborima", navodi se u saopštenju.\nŽalbe IPŽP-u podnete su 23. januara nakon što CIK Kosova nije verifikovao kandidate za poslanike iz pojedinih političkih partija zbog problema sa zakonom.\nUoči verifikacije kandidata od CIK-a, Sudski savet Kosova je saopštio da kandidatura za 47 osoba nije u skladu sa Zakonom o opštim izborima jer su u poslednje tri godine osuđene pravosnažnom presudom za neko krivično delo.\nNezadovoljne strane sada mogu u roku od 24 sata da podnesu žalbu i Vrhovnom sudu Kosova, koji odgovor mora da obelodani u roku od 72 sata, odnosno do 31. januara, da bi 1. februara bio obavljen žreb za rangiranje političkih subjekata na izborima 14. februara.\nOsporen legitimitet aktuelne Vlade\nAmbasadori Kvinte: Osigurati transparentan izborni proces\nNa listi Samoopredeljenja je i Vjosa Osmani, koja trenutno vrši funkciju predsednice Kosova.\nOsmani je 23. januara poručila da će biti prinuđena da zaštiti integritet CIK-a i integritet izbornog procesa jer je odluku o nepotvrđivanju lista kandidata za poslanike pojedinih političkih subjekata "neprihvatljiva i bez presedana".\nSa druge strane, ambasadori zemalja Kvinte su 25. januara napomenuli da CIK mora da osigura transparentan izborni proces, bez političkog uplitanja.\nDiplomate iz Francuske, Nemačke, Italije, Velike Britanije i Sjedinjenih Država su izrazili svoju posvećenost slobodnim, poštenim, sigurnim i mirnim prevremenim izborima zakazanim za 14. februar.


Bečej: 100 dana od vlasti - 5 sednica SO i 112 akata\nPrvog dana decembra, predsednik Skupštine opštine Bečej, Kiš Igor, je povodom 100 dana vlasti održao konferenciju za novinare, što je prema njegovim rečima običaj u modernoj demokratiji.\nIgor Kiš je podsetio da Skupštinu čine 36 odbornika, te da su na poslednjim izborima mandati raspoređeni tako da SNS ima 20 odbornika, SVM 11, po dva imaju SPS i POKS i jednog Vojvođanski front.\n"Jednu odborničku grupu čine SNS, drugu odborničku grupu činimo mi, odnosno SVM, a POKS i Vojvođanski front su zajedno formirali odborničku grupu. SPS nastupa samostalno. Za ovih sto dana održano je 5 sednica lokalnog parlamenta, kroz koji je prošlo 112 akata. Tempo nam je dobar i verovatno ćemo do kraja godine imati još 2 sednice".\nPredsednik SO Bečej je istakao i da se sprema budžet za narednu godinu.\n"Moramo biti obazrivi. Biće to jedan optimističan budžet sa realnim brojkama, jer kao što vidimo pandemija se odražava na privredu i tako i na sam budžet".\nNa konferenciji povodom 100 dana vlasti, nije bio prisutan zamenik predsednika Skupštine opštine, Nenad Tomašević, kao ni predsednik opštine Dragan Tošić, koji je pre desetak dana bio pozitivan na korona virus.\n"Ja sam hteo da se obratim i predstavim rad skupštinskog tela, a svako može posle da sazove konferenciju i objavi rezultate ili planove", odgovorio je Igor Kiš na konstataciju novinara portala Webinfo da se možda moglo sačekati, kao što je to bio slučaj 2012. godine, kada se konferencija povodom 100 dana vlasti održala 136. dana.\nBudući da je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja nedavno saopštilo da je prisustvo Kovida-19 potvrđeno i u Gerontološkom centru u Bečeju, Igor Kiš, inače član Kriznog opštinskog štaba otkrio je da su svi koji su zaraženi dobrog zdravstvenog stanja i da nemaju komplikacija koje izaziva virus korona.\n"Rađeno je PCR testiranje i tada je sasvim slučajno otkriveno prisustvo virusa. Korisnici za koje postoji procena da mogu biti potencijalni prenosioci virusa i koji su pozitivni na PCR testu, smešteni su u izolaciju."\nBrojeve niko ne spominje, ni Krizni štab opštine Bečej, ni Gerontološki centar, a Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja svakodnevno objavljuje zbiran broj zaraženih za sve navedene ustanove na teritoriji cele Srbije.\nPredsednik Skupštine opštine Bečej, Igor Kiš je takođe rekao da je u pripremi veliki projekat u Bačkom Petrovom Selu, ivestitora iz Mađarske, ali da će o tome detaljnije govoriti u danima koji su pred nama.\nPodsećamo, konstitutivna sednica SO Bečej, održana je 21. avgusta, a na njoj je Dragan Tošić ponovo izabran za predsednika. Za predsednika Skupštine izabran je Igor Kiš, a za njegovog zamenika imenovan je Nenad Tomašević.\nŽolt Lovaši Latinčić je novi sekretar skupštine opštine Bečej, a zamenik je Irina Korenoj Vračarić. Svetlana Vuletić dosadašnja članica opštinskog veća je zamenica predsednika opštine.


Ministri evrozone odobrili novu tranšu pomoći Grčkoj - Bizlife.rs\nMinistri evrozone odobrili novu tranšu pomoći Grčkoj\n21:16 Brisel, 29/11/2011\nMinistri evrozone konačno su večeras potvrdili da je odobrena isplata tranše pomoći Grčkoj u iznosu od osam milijardi evra, izjavio je neimenovani diplomata EU.\n„To je urađeno“, naveo je diplomata nakon što su ministri ostalih 16 zemalja prihvatili da su svi uslovi, koji su stavljeni pred Atinu nakon zamrzavanja pomoći u avgustu, sada ispunjeni, prenela je agencija AFP.\nZemlje evrozone u tranši učestvuju sa 5,8 milijardi evra, dok preostale 2,2 milijarde obezbeđuje Međunarodni monetarni fond.\nGrčki ministar finansija Evangelos Venizelos je pre sastanka Evrogrupe u Briselu izjavio da Grčka ispunjava sve neohodne uslove za isplatu sledeće tranše međunarodne pomoći, koja joj je preko potrebna da bi izbegla bankrot.\nGrci su tokom septembra i oktobra iz banaka podigli 13 do 14 milijardi evra, a uzimanje uloga je nastavljeno i početkom ovog meseca, rekao je guverner grčke centralne banke Jorgos Provopulos.\n„Septembar i oktobar su, zbog političke nesigurnosti, bila dva veoma loša meseca“, kazao je guverner i dodao da je podizanje uloga, prema poslednjim podacima, nastavljeno i u prvoj dekadi novembra.\nPrema poslednjim zvaničnim podacima centralne banke, obim uloga u grčkim bankama je tokom septembra smanjen za 2,9 odsto, na 183,2 milijarde evra. Od početka godine ulozi su se „stanjili“ za 12,6 odsto, a opadali su svakog meseca, osim avgusta.\nPostepeni gubitak uloga dodatno pogoršava situaciju grčkih banaka koje su zbog dužničke krize države od prošle godine u refinansiranju potpuno zavisne od Evropske centralne banke.


Nastupna posjeta Ambasadorice Republike Indonezije u BiH | Aktuelno.ba\nNastupna posjeta Ambasadorice Republike Indonezije u BiH\nGradonačelnik Tuzle, Jasmin Imamović, u prisustvu svojih saradnika, primio je u petak, 24.5.2018., u nastupnu posjetu, Ambasadoricu Republike Indonezije u BiH, Njenu Ekscelenciju Ameliu Achmad Yani, sa saradnicima.\nTokom sastanka razgovaralo se o mogućnostima unaprjeđenja ekonomske i kulturne saradnje između Tuzle i Republike Indonezije. Prema riječima ambasadorice Yani, Republika Indonezija, zainteresovana je za proširenje postojeće saradnje sa partnerima u Bosni i Hercegovini, te da je grad Tuzla jedan od gradova koji posjeduju veoma dobre preduvjete za unapređenje ekonomske i kulturne saradnje. Ambasadorica je istakla da će se osobno zalagati za intenziviranje postojeće saradnje i time pridonijeti ekonomskom razvoju. “Iako je mala zemlja u odnosu na Indoneziju, Bosna i Hercegovina je dobra lokacija za osvajanje šireg tržišta, koje bi obuhvatilo sve zemlje Balkana, pa i šire”, izjavila je Ambasadorica Achmed Yani.\nGradonačelnik Imamović izrazio je uvjerenje da će se, postojeći odnosi između Republike Indonezije i BiH, u budućnosti nastaviti graditi i razvijati, jer saradnja sa državom, kao što je Indonezija, pridonosi jačanju privrede i stabilizaciji ekonomskog stanja u BiH. Istakao je da grad Tuzla ima velike potencijale, za saradnju i razvoj, u IKT industriji, proizvodnji, turizmu, trgovinskoj razmjeni i poljoprivredi, koje je moguće dodatno razvijati konkretnim projektima. Tokom boravka u Tuzli, Ambasadorica Achmed Yani, sa saradnicima, posjetila je nekoliko tuzlanskih privrednih subjekata, sa ciljem konkretnih dogovora o saradnji. Pored NJ.E. Ambasadorice, delegaciju su činili Drugi Sekretar i saradnik za politička pitanja, Febry Elsafrino, prevodilac Tri Retno Kawuri Biber i pratilac delegacije Valdet Iljazović.


Stojanovićeva poražena u borbi za svetsku WBC titulu – Sport – Dnevni sportski list\n26. октобра 2020. 1:02 PM\nStojanovićeva poražena u borbi za svetsku WBC titulu\nSrpska bokserka Nina Stojanović izgubila je meč za svetsku titulu u polumuva kategoriji WBC federacije od Meksikanke Ibet Zamore.\n24-godišnja Stojanovićeva je bila ravnopravan rival u prvoj rundi tokom borbe u meksičkom gradu Toreonu, ali je domaća bokserka u drugom periodu preuzela primat pa je krajem runde snažnim krošeom Srpkinju bacila na pod.\nStojanovićeva je pokušala sa što snažnijim otporom, ali je Meksikanka nastavila sa silovitim udarcima pa je sudija u trećoj rundi bio prinuđen da prekine borbu i Zamoru proglasi za pobednicu.\nSrpkinja je prošle godine savladala Austrijanku Evu Voraberger na domaćem terenu i osvojila tri titule u supermuva kategoriji, ali u verzijama WIBF, GBU i WBF.\nZlato za Nemeša, bronza za Maksimovića\nKrus nije uspeo da postane prvi gej šampion


Koji je to ‘pogodan trenutak’ za normalizovanje odnosa? - Kosovo 2.0\nPiše Jovana Radosavljević\t- 14.05.2019\nSrbija, Kosovo i daleko članstvo EU u obliku mamca.\nU proteklih nekoliko sedmica delovalo je sve izvesnije da su preambiciozni rokovi koje su zapadne diplomate — pre svega SAD i zvaničici EU — postavili za postizanje sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine.\nU više navrata smo čuli Johanesa Hana (Johannes Hahn), Federiku Mogerini (Federica Mogherini), Metjua Palmera (Matthew Palmer), pa čak i Dejvida Hejla (David Hale) kako kažu da bi dve strane trebalo da iskoriste “povoljan trenutak” i postignu sporazum u 2019. godini. Činilo se da je ovaj “povoljan trenutak” postojao u julu i avgustu prošle godine, kada su Aleksandar Vučić i Hašim Tači (Hashim Thaçi) govorili o sporazumu koji bi podrazumevao “razgraničenje” ili “korekciju granica”.\nUnutrašnja politička situacija na Kosovu nije bila pogodna za prihvatanje bilo kakvog sporazuma koji bi podrazumevao "razgraničenje".\nMeđutim, šest meseci nakon poslednjeg neuspešnog sastanka u okviru briselskih pregovora, gotovo pet meseci nakon što je Kosovo uvelo taksu od 100 posto na proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine, te po prekidanju pregovora na neodređen period, čini se da se dijalog nalazi u dubokoj krizi i da smo daleko od bilo kakvog sporazuma.\nIzgleda da je, usled skoro neizbežnog neuspeha po pitanju postizanja sporazuma ove godine, neophodno da analiziramo unutrašnje kontekste u Srbiji i na Kosovu, kao i geopolitički trenutak u kom se region nalazi. Jedini način za to jeste da se objasni zašto se desilo “stopiranje” dijaloga i koje bi opcije mogle da omoguće njegov nastavak.\nUnutrašnja politička situacija na Kosovu nije bila pogodna za prihvatanje bilo kakvog sporazuma koji bi podrazumevao “razgraničenje”. Uprkos Tačijevim pokušajima da ubedi kosovsko društvo da podrži njegov predlog izložen u obliku eufemizma “korekcija granica”, koju je predstavio kao šansu da se Kosovu pridruži Preševska dolina, većina političkih stranaka, uključujući deo njegovog PDK-a, usprotivila se takvoj ideji (strahujući od mogućnosti da će se četiri severne opštine ili delovi severa pripojiti Srbiji).\nNajglasniji u pružanju otpora bio je premijer Ramuš (Ramush) Haradinaj, koji je svoje preživljavanje u političkom smislu usko vezao za protivljenje Tačiju i zamisli o “korekciji granica”. Igrajući ulogu “branioca nacionalnih interesa”, Haradinaj postojano stoji iza svoje odluke da ne ukine taksu od 100 posto, čime se sprečavaju nastavak dijaloga, kao i, prema njegovim rečima, razgovori koji počivaju na pretpostavci rešenja na osnovu razmene.\nŠtaviše, usvajanje “Platforme o dijalogu”, koja u svojim zahtevima upućuje na očuvanje “teritorijanog suvereniteta i integriteta Kosova”, kao i na uspostavljanje pregovaračkog tima (bez predstavnika Samoopredeljenja i LDK-a), nekako ometa kosovskog predsednika da nezavisno pregovara o ovim temama.\nTakođe se čini da je Zajednica srpskih opština (ZSO) krupnija koncesija za Prištinu nego što bi to bilo razgraničenje. Sličnu percepciju deli kosovska javnost, kao što je pokazano u istraživanju instituta RIDEA, prema kom bi 30 posto kosovskih Albanaca prihvatilo razmenu teritorija za priznanje, dok bi samo 20 posto prihvatilo uspostavljanje ZSO u okviru sveobuhvatnog sporazuma o normalizovanju odnosa.\nAmerički savetnici su u više navrata savetovali prištinske lidere da moraju da odluče o tome šta žele da daju u zamenu za neki oblik priznanja od Srbije i mesto u UN-u. Ukoliko to ne bi učinili, suočili bi se sa mogućnošću da se slična prilika za rešavanje pitanja Kosova ne ukaže u predstojećem periodu. Uprkos svemu tome, dobar deo kosovskih lidera ostao je odlučan u stavu da se o tome zasad ne može pregovarati.\nTo je, ipak, bolna pobeda, jer se čini da se Vučić nalazi između čekića i nakovnja.\nS druge strane, neke se stvari komplikuju u Beogradu. Dok se predsednik Vučić nalazio na vrhuncu svoje političke moći u julu prošle godine, kada je zvanično lansirana priča o razmeni teritorija, te kada je delovalo da će moći da izgura (iako uz neke poteškoće) postizanje nekakvog sporazum, situacija se sada promenila.\nOd opozicionih protesta koji su počeli u decembru i uprkos činjenici da njihova snaga još ne može da se proceni, jasno je da neće ostati mirni i podržati Vučića pri rešavanju kosovskog pitanja. Iz tog razloga, srpskim vlastima će sada biti teže da prihvate bilo koji sporazum o Kosovu, a koji bi podrazumevao eksplicitno priznanje bez dobijanja nečega zauzvrat.\nTeritorijalno razgraničenje (sa sve četiri većinski srpske opštine na severu koje bi se pripojile Srbiji) moglo bi u nekom trenutku da bude kompromis koji bi srpska javnost mogla da proguta, ali samo uz veliki uloženi napor. Jedina olakšavajuća okolnost za Beograd jeste ta da, u ovom slučaju, on ne može da bude optužen da je nesaradljiv po pitanju Kosova, jer se aktuelni prekid pregovora može pripisati kosovskoj strani.\nZato Vučić u nekim zapadnim krugovima, a posebno u EU i SAD, zadržava oreol srpskog lidera koji ima najveću šansu da reši kosovsko pitanje, jer niko iz opozicije ne nudi rešenje.\nImajući u vidu unutrašnju situaciju u EU, članstvo u Evropskoj uniji, u formi šargarepe, sada je još udaljenije za Srbiju, a pogotovu za Kosovo.\nTo je, ipak, bolna pobeda, jer se čini da se Vučić nalazi između čekića i nakovnja. Rešavanjem pitanja Kosova, više ne bi bio potreban međunarodnoj zajednici, dok bi neuspeh da reši ovaj problem učinio njegovu poziciju težom, jer njegova neliberalna vladavina sa elementima kršenja vladavine prava ne može biti održiva na duže staze, a usled unutrašnjih i spoljnih pritisaka.\nNa međunarodnom planu, situacija je podjednako složena. Kako su Sjedinjene Države i njihova sintagma “nema crvenih linija, ali ni blanko računa” otvorili vrata za pregovore o razgraničenju i razmeni teritorija, čini se da Kosovo nije prioritet u meri da bi iskoristili “tešku artiljeriju” da nateraju kosovske lidere da se pokore. Istovremeno, lideri EU, a pogotovu Federika Mogerini, suočavaju se sa krizom legitimiteta i njihova moć nije jednako važna u odnosu na onu koju su imali u proteklim godinama.\nImajući u vidu unutrašnju situaciju u EU, članstvo u Evropskoj uniji, u formi šargarepe na štapu, sada je još udaljenije za Srbiju, a pogotovu za Kosovo. U međuvremenu, glavni protivnici ideje o razmeni teritorija, Nemačka i Ujedinjeno Kraljevstvo, i dalje se nalaze na svojim pozicijama i pozivaju na obazrivost.\nIzgleda da posebno Nemačka insistira na tome da proces krene ispočetka kada novo vođstvo EU stupi na vlast posle ovomesečnih evropskih izbora, koji bi, prema mišljenju poznavalaca prilika koji su upoznati sa aktuelnim diskusijama, otvorili put ka tome da dijalog Beograda i Prištine povede novopostavljeni specijalni izaslanik EU — zajedno sa Mogerini, visokom predstavnicom za spoljnu i bezbednosnu politiku — umesto da se ovim pitanjem bavi Evropska služba za spoljne poslove (ESSP).\nMeđutim, čak i da se rešenje pitanja Kosova ne sprovede do kraja ove godine, čak i da proces zadobije nove obrise i da mu pristupi novi visoki predstavnik, pojavljuje se pitanje o tome o čemu treba još razgovarati i kako će izgledati put ka postizanju sporazuma.\nDa li je moguće, nakon spekulacija o razmeni granica ili razgraničenju, vratiti se na startnu poziciju? Očekuje li neko da će Beograd priznati Kosovo u zamenu za nejasnu perspektivu članstva u EU, a da pre toga ne dobije ništa zauzvrat od Kosova? Da li je moguće da se strane vrate na pregovore o ZSO i kolektivnoj zaštiti prava srpske nevećinske zajednice na Kosovu, imajući u vidu da Priština odbija da razgovara o tome?\nNa kraju, da li je moguće da se normalizuju odnosi sa istim elitama koje su dočekivane širom raširenih ruku zbog svog nacionalističkog legitimiteta — radi rešavanja pitanja Kosova, a kojima se, u međuvremenu, dozvoljava da konsoliduju svoju vladavinu na autoritarnim principima? Sa istim elitama koje prvo stvaraju krize, a zatim ih čarobnim štapićem rešavaju, predstavljajući sebe međunarodnoj zajednici kao nekoga ko je nezamenjiv? Čisto sumnjam da takve elite mogu da napreduju, jer je proteklih šest godina obeleženo neuspesima, dok bi poslednji pokušaj da se podeli teritorija mogao da propadne.\nMožda je, prema tome, ako se pregovori restartuju i ako potraju i u predstojećim godinama, vreme da oni koji donose odluke (a, pre svega, međunarodna zajednica) počnu da razmišljaju o “putu kojim se ređe ide” i da, umesto da kleptokratskim elitama daju “kart blanš”, počnu da preispituju način na koji ovi lideri upravljaju svojim društvima.\nUkoliko se pregovori nastave, možda bi tada trebalo da razmotrimo resetovanje “elita” koje su nas dovele u ovu situaciju tako što su vodile tajne pregovore o konačnom sporazumu i tako što su hranili društvo narativima koji su puni mržnje i insceniranih kriza?\nPre postizanja sporazuma, bilo da to rezultira time da Srbija implicitno prizna Kosovo i omogući mu da se učlani u UN ili da ga eksplicitno prizna (sa razgraničenjem ili bez njega), odnosi se moraju sasvim normalizovati — ne bi trebalo da moramo da razmišljamo o slobodi kretanja, slobodnoj trgovini, manjinskim pravima, kulturnom i verskom nasleđu, dokumentima, finansiranju srpske zajednice, telekomunikacijama, rudnicima Trepče i jezeru Gazivode, već bi trebalo da diskutujemo jedino o modelima za uspostavljanje odnosa.\nAko se to ostvari putem pregovora i ukoliko se odnosi normalizuju na tehničkom i diskursivnom nivou (bez nacionalističke retorike), može se desiti da će formalno priznanje biti nevažno kada se zna da je perspektiva pridruživanja Evropskoj uniji za Beograd i Prištinu tako daleko.\nO autoru/ki Jovana Radosavljević je suosnivačica Nove društvene inicijative, organizacije civilnog društva sa sedištem u Severnoj Mitrovici. Članica je Pripremnog tima Komisije za istinu i pomirenje. Jovana je korisnica USAID stipendije “Transformaciono liderstvo” i alumnistkinja Programa za partnerstvo. Magistrirala je međunarodne studije pri Školi Joseph Korbel, na Univerzitetu u Denveru, a specijalizovala se za rešavanje sukoba i međunarodni razvoj; osnovne studije je završila na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu.\nU detalje | Prošlost danas | Tranzicionom Pravda\nSećamo se na drugačiji način\nPiše Nektar Zogjani\nBerlinski samit znak novog balkanskog Olimpa\n‘Šargarepe’ i ‘štapovi’ za dogovor sa Srbijom