Lideri Albanije pozvali su građane te zemlje da ne budu „plen“ onih koji šire paniku od moguće pojave korona virusa, dok je tužilaštvo u Tirani pokrenulo istragu o širenju lažnih informacija.\nJedna privatna škola zatvorena je upravo jednostranom odlukom o obustavi nastave, bez dozvole ministarstva.\nDo sada u Albaniji nije zabeležen ni jedan slučaj korona virusa. Osam testiranih slučajeva imali su negativne rezultate.\n„Korona virus nije dotakao Albaniju. Ali, kao i u celom svetu, potencijalna je pretnja za šta smo poduzeli sve mere u slučaju da moramo da se s tim suočimo“, napisao je albanski premijer Edi Rama na Fejsbuku, pozivajući građane da ne nasedaju na lažne vesti o tome.\nOn je u utorak na Tviteru za to optužio „političare koji žele haos“.\nLider opozicione Demokratske partije Ljuljzim Baša (Lulzim Basha) pozvao je albansku vladu “da odmah prekine propagandu i da poduzme konkretne korake za kontrolu građana koji pristižu iz Italije”.\nTužilaštvo u Tirani pokrenulo je istragu povodom širenja lažnih informacija u medijima i putem telefonskih poruka o mogućem širenju korona virusa u Albaniji, saopštilo je Tužilaštvo pri sudu u Prvog stepena u Tirani. Kako se dodaje, radi se o krivičnom delu “širenje lažnih informacija koje izazivaju paniku” Krivičnog zakonika Albanije.\nKako su dodali, predmet istrage odnosi si se na situaciju koja je prouzrokovana kao rezultat širenja informacija za koje se sumnja da su lažne, a zbog osetljive prirode koje mogu imati ja širu javnost.\nTužilaštvo je skrenulo pažnju građanima da svako širenje lažnih informacija rečima, tekstovima ili na bilo koji drugi način, u cilju izazivanja stanja nesigurnosti i panike kod ljudi krivično je kažnjivo.\nKako prenosi Balkan Insight, poruke su uglavnom bile širene putem mobilne aplikacije WhatsApp.\nReakcija tužilaštva je usledila nakon poslednjih informacija o rasprostranjenosti korona virusa u Italiji, zemlja sa kojom Albanija inače ima bliske veze.\nMinistarstvo obrazovanja Albanije je jednoj privatnoj školi oduzelo licencu rada nakon što je ta škola odlučila da prekine sa radom na dve nedelje.\nKako je Ministarka obrazovanja Albanije Besa Šahini (Shahini) saopštila, naredbu za prekid nastave može da izda samo ministarstvo, a to što je privatna škola uradila je nezakonito.\n„Učenici će biti transferovani u drugu školu. Ukoliko rukovodioci škole koji šire paniku tako što nezakonski zatvaraju škole, kako bi navodno sprečili jednu viralnu situaciju koja ne postoji u Albaniji, onda se isti moraju sudski goniti“, dodala je Šahini u objavi na Fejsbuku.\nU međuvremenu, Albanija je odlučila da za sada ne ukine avio i morske linije sa Italijom.\nKako je izjavila albanska ministrica zdravlja Ogerta Manastirliu na konferenciji za novinare, mere će biti poduzete proporcionalno sa stepenom rizika, i da su one u skladu sa protokolima Svetske zdravstvene organizacije.\nSamo tokom jučerašnjeg dana (ponedeljak), u Albaniji je stiglo 17 letova iz italijanskih gradova, od kojih sedam iz mesta na severu gde je identifikovano najviše slučajeva korona virusa.\nMinistarka je rekla da nema mesta panici i pozvala je građane na da obrate veću pažnju na njihovu higijenu.


Botovi u BiH - CAT BiH\nBotovi djeluju i imaju uticaja onoliko koliko im svaki pojedinac odnosno društvo dopusti [EPA]\nPojava stranačkih botova je regionalni fenomen. Politički aktivista Miloš, objašnjava kako politički botovi funkcionišu u Srbiji.\n“Uprkos uvreženom mišljenju da botovi rade za platu ili, pak, sendviče, svojevrsna vojska naših sugrađana svoje političko biće svodi na poslušnu mašinu potpuno besplatno. Za proizvodnju besmislene propagande, naše mašine energiju crpe iz agregata nade. Neki od njih su pragmatični i ravnodušni, a neki zaista veruju u ideju, ili se bar trude da tako opravdaju svoju aktivnost. Paradoksalno, umesto da vodi jednoumlju, ovo nepostojanje diskusije – a internet bi i trebalo da podrazumeva forum za razmenu mnjenja – i nametanje određenog stava, često dovodi do sukoba i tenzija u društvu.“


Vi ste ovde:Početna»Vesti»Novi objekat za smeštaj migranata u Centru za azil u Tutinu\nBy Jovan objavljeno\t 03/08/2017 Vesti\nPredstavnik Delegacije Evropske unije u Srbiji, šef Prvog sektora operacija gospodin Nikolas Bizel, 3. avgusta zvanično je otvorio izgradnju dodatnog objekta za smeštaj migranata i tražilaca azila u okviru Centra za azil u Tutinu.\nNovi objekat, namenjen za smeštaj migranata, izbeglica i tražilaca azila, uključivaće 60 smeštajnih jedinica u standardnim sobama, ambulantu, dečije igralište, kao i 12 smeštajnih jedinica sa toaletima za osobe sa invaliditetom. U novu zgradu, koja broji nešto više od 640 kvadratnih metara, moći će da se smesti 250 osoba, a rok za završetak radova je 120 dana.\nGospodin Bizel istakao je da je izbeglička kriza stvorila veliki pritisak na Srbiju, koja je uspela da urpavlja tokovima migranata i ponaša se prema njima odgovorno i humano.\n„Sve ovo je rezultat zajedničke koordinacije svih partnera. Želeo bih da se zahvalim Komesarijatu za izbeglice i migracije, Međunarodnoj organizaciji za migracije, Ministarstvu rada i lokalnim vlastima i zajednici ovde u Tutinu, koji su pokazali svoju solidarnost sa migrantima kada je to bilo najpotrebnije“, rekao je Bizel.\nDogađaju su prisustvovali i komesar za izbeglice i migracije Republike Srbije, gospodin Vladimir Cucić, šefica kanelarije Međunarodne organizacije za migracije (IOM), gospođa Lidija Marković i predsednik opštine Tutin, gospodin Šemsudin Kučević.\nIzgradnju novog objekta, čija je vrednost 273.000 evra, finansira Evropska unija, a projekat sprovodi Međunarodna organizacija za migracije u partnerstvu sa Komesarijatom za izbeglice i migracije Republike Srbije. Ova inicijativa ima za cilj da unapredi uslove života u prihvatnim i azilnim centrima za migrante i tražioce azila koji već mesecima borave na teritoriji Republike Srbije.\nPored izgradnje novog objekta u Tutinu, kroz ovaj projekat, čija ukupna vrednost iznosi 5.5 miliona evra za Srbiju, unaprediće se smeštajni kapaciteti i u drugim prihvatnim centrima, a u skladu sa planom Republike Srbije.\nEvropska unija je najznačajniji partner Republike Srbije u pružanju odgovora na izazove uzrokovane migrantskom krizom.\nSrbija napreduje ka EU\nFederika Mogerini održala sastanak sa predsednicima Vučićem i Tačijem\nSajam učeničkih kompanija Evrope otvoren u Beogradu


Eksperti za eksplozive Army Explosive Ordnance Disposal pohitali su u Gloucestershire Royal bolnicu u Glosteru nakon što su radnici bolnice shvatili da ovaj čovek u svom anusu krije metak od 57 milimetara koji može biti na ivici detonacije u njegovoj zadnjici.\nČovek koji za sebe tvrdi da je kolekcionar vojnih predmeta, rekao je lekarima da se okliznuo i pao na 6cm veliki protivoklopni projektil, koji se potpuno zaglavio u njegovoj gu**ci. On je zahtevao medicinsku pomoć nakon što je shvatio da ga ne može izvaditi iz mesta gde sunce nikad ne sija. Razgovarajući sa novinarima The Sun agencije, izvor blizak temi je izjavio: "Tip je rekao da je pronašao ovaj projektil kada je čistio svoju kolekciju. Kako tvrdi, on ga je spustio na pod i zatim se okliznuo i pao na njega. Tako je on završio u njegovom du**tu. Bio je u velikim bolovima. Mislim da se bavi skupljanjem vojnih memorabilija".\nPolicijski zvaničnik preneo je novinarima da je ovaj predmet uklonjen pre policijskog dolaska i da je odeljenje za eksplozive automatski kontaktirano. Drugi izvor je komentarisao da je u pitanju čvrsto kratko punjenje, prilično glomazno i našiljeno na vrhu sa olovnom glavom, dizajniranom posebno kako bi probušilo tenkovski oklop. To je u suštini inertan komad metala, tako da nije predstavljao zdravstveni rizik, makar ne za bilo koga drugoga osim čoveka kome se zaglavio u rektumu.\nDoktor Kerol Kuper je naglasila da je ovaj incident mogao da bude fatalan itekako, da je protivoklopni metak probio u stomak pacijenta. "Opseg predmeta koje ljudi guraju u rektume je potpuno neverovatan i varira od vinskih čaša, preko ambalaže od kečapa do delova usisivača. Nažalost ovo je svakodnevna pojava kod nas u bolnici, ali nikada do sada nisam čula da je odeljenje za eksplozive moralo da bude uključeno."


Protest mladih pred Srpskom Akademijom nauka i kulture | Politika | DW | 16.08.2005\nProtest mladih pred Srpskom Akademijom nauka i kulture\nOni koji su sirili nacionalnu mrznju i raspirivali ratove na prostorima bivse Jugoslavije moraju odgovarati\n«Ova institucija je odgovorna za rat... «Nemojte vi tako...», «Teškom srpskom narodu, nema ni za penzije...».\nOvo je dio atmosfere ispred zgrade Srpske akademije nauka na čijem ulazu je bila napisana parola «Odgovornost za zločine». Međutim, čovjek iz obezbjeđenja nije toliko obraćao pažnju na njen sadržaj već zašto je napisana latinicom. Ovo je ujedno prvi protest pred ovom institucijom u strogom centru grada u poslednjih pet godina. Jedan od organizatora protesta, Vladimir Milanović, o razlozima ovog okupljanja za Radio Dojče vele kaže:\n«Nakon objavljivanja telefonskog snimljenog razgovora između haškog optuženika Radovana Karadžića i akademika Dobrice Ćosića, prosto mora se u društvu pokrenuti pitanje odgovornosti intelektualaca za događaje u ovom društvu proteklih petnaest godina. Pre svega, mislim na njihove zasluge za izbijanje rata na ovim prostorima. Jer, sedeći u okruženju u okruženju Kluba književnjika i Srpske akademije nauka i umetnosti oni su svojim ratnohuškačkim govorima raspirivali međuetničku mržnju, nasilje, ratove, a u krajnjem slučaju i zločine koji su u ime te mržnje počinjeni».\nU pomenutom telefonskom razgovoru sagovornici iznose svoje veoma negativne stavove ne samo o haškom sudu nego i o Evropi koja:\n«Sem katoličanstva nema ništa»\n«Ništa, ništa... i to je neko prljavo katoličanstvo koje se stalno žali i tuži se. I mislim da nema tužnije stvari nego slovenski narod koji je katolički».\nSnimak ovog razgovora posjeduje haški sud, a javnost u Srbiji mogla je da ga čuje u dokumentarnom filmu o Radovanu Karadžiću.\nNaš sagovornik kaže da će oni organizovati proteste i ispred drugih institucija koje smatraju odgovornim za širenje vjerske i nacionalne mržnje i izbijanje ratova na prostorima bivše Jugoslavije:\n«Ovaj protest treba da podseti ljude koji se sa ratnom politikom nisu slagali, ali nisu bili dovoljno glasni da takvu politiku spreče. Da se glupost i neobrazovanje koje se nalazilo u suštini javne delatnosti akademika nikada više ne bi imalo prevagu nad razumom. Potrebno je da se vrlo jasno markiraju institucije koje su za takvu politiku odgovorne».\nGrađani su u prolazu ili prilikom zadržavanja različito komentarisali protest ispred Srpske akademije nauka i umjetnosti. Čule su se teške uvrede, ali i riječi podrške svima onima koji traže odgovornost za tragediju naroda u okruženju, ali i srpskog.


Drama na sjednici Narodne skupštine RS-a\nU Banja Luci je prekinuta posebna sjednica skupštine RS-a koja je održana sa samo 1 tačkom dnevnog reda – programom reformi koji je danas, prema riječima člana predsjedništva Željka Komšića prosljeđen u Brisel.\nDok je Dodik pokušavao da održi uvodni govor članovi opozicije su uzvikivali riječi “izdaja, podvala” ne dozvoljavajući mu obraćanje. Sukob cijele drame na skupštini odvio se zbog tvrdnji opozicije kako je dokument koji je narodnim poslanicima dostavljen na kolegijumu kada je zakazivana posebna sjednica skupštine lažan. Ove tvrdnje opozicije zasnovane su na činjenici da se u kasnijim popodnevnim satima pojavio dokument na engleskom jeziku koji sadrži 53 stranice što smatraju dokazom pokušaja obmane s obzirom da srpska verzija dokumenta ima samo 21 stranicu, te da se orginal drastično razlikuje od verzije prevoda koju su dobili na uvid.\nKako je za N1 izjavio Miladin Stanić predsjednik kluba SDS-a „Sve što pričaju Dodik i njegovi poltroni je laž. Gola laž. Mi iz SDS-a nismo za ulazak u NATO“ nastavljajući tvrdnje da pred sobom imaju falsifikovani dokument.\nVladajuća stranka SNSD tvrdi kako je verzija koju je objavio magazin „Žurnal“ lažan, te kako predstavlja neku stariju verziju navedenog dokumenta, iako ne daju obrazloženje kako su se na ovom dokumentu našli potpisi članova sva tri člana predsjedništva.\nNakon što je za vrijeme pokušaja predsjednika predsjedništva Milorada Dodika da održi govor, narodni poslanik Draško Stanivukić prišao noseći zastavice NATO-a pokušavajući da ih preda Miloradu Dodiku, u skupštini je izbio i fizički obračun. Minisatar unutrašnjih poslova Dragan Lukač je fizički nasrnuo na Draška Stanivukića nakon što mu je bacio papiriće u lice uz prijetnju kako će završiti kao zastavica NATO-a koju je Stanivukić bacio na pod.\nIako se više od 20 narodnih poslanika se javilo za riječ na ovoj posebnoj sjednici skupštine RS-a, nakon obraćanja predsjednika kluba SDS-a, Miladina Stanića, klub SDS-a je, uz obrazloženje da se plaše za vlastitu sigurnost, napustio sjednicu.


Čak 1,3 milijarde dece uzrasta od tri do 17 godina nemaju pristup internetu, kao i 63 odsto mladih do 24 godine.\nPandemija korona virusa je đake i nastavnike poslala kući, pa se tako nastava opet odvija na daljinu. Iako se čini da su u ovom talasu svi pripremljeniji nego u martu, kada je onlajn školstvo bilo nešto potpuno novo, problem je što neka deca nemaju sredstva za rad - kompjutere, a mnogima poteškoće stvara pristup internetu. To, naravno, varira od zemlje do zemlje, kao i od sredine, pa istraživanja pokazuju da je digitalno učenje spornije u ruralnim oblastima.\nU izveštaju UNICEF-a navedeno je da dve trećine školaraca u svetu nema kod kuće pristup internetu, iako je obrazovanje na daljinu jedina mogućnost tokom aktuelne pandemije. Čak 1,3 milijarde dece uzrasta od tri do 17 godina nemaju pristup internetu, kao i 63 odsto mladih do 24 godine.\nU razvijenim zemljama 9 od 10 dece ima internet, a u siromašnim jedno od 20 dece!\n- To znači da su njima uskraćena sredstva da se “takmiče” u modernoj ekonomiji, jer su izolovani od sveta. Bez pristupa internetu nove generacije su lišene budućnosti - kaže Henrijeta Fore, izvršna direktorka UNICEF-a.\nPrema podacima UN, jedno od 20 dece školskog uzrasta ima internet kod kuće u zemljama sa niskim primanjima, dok u bogatim zemljama to važi za devetoro od 10 mališana. Najgora situacija je u zemljama subsaharske Afrike i Južne Azije gde samo 10 odsto dece ima ovaj “luksuz”.\ndeca i kompjutero


Farma: Seljaci pripremali napad na Firčija! : Crveni tepih\nFarma: Seljaci pripremali napad na Firčija!\nPred superfinale na „Farmi” zavladao je haos – seljaci su pripremali napad na Firčija, za kog su bili ubeđeni da će u sredu biti izbačen, Nemanja je pobegao od novinara, jer je besan kako je predstavljen u medijima, a Mina se plaši da se Miloš zaljubio u nju i priznaje da je mokrila u koritu za kupanje!\n- Seljaci su očekivali da će, umesto Nemanje, sa „Farme” biti izbačen Firči. Organizovali su sačekušu na izlasku iz Lisovića u nameri da kamenuju bubnjara, jer su revoltirani njegovim ponašanjem. Kad je Nemanja ispao, odustali su od napada – kaže izvor Pressa blizak produkciji.


Došlo je do obračuna navijača Zvezde i Partizana u kojim je bilo povređenih, a morala je da reaguje i žandarmerija.\nNekoliko restorana u Beton hali je bilo demolirano nakon sukoba huligana, a uhapšeno ih je oko 130 prošle noći.\nDomaći mediji pišu i kako je nekoliko policajaca u civilu povređeno tokom incidenta pošto su navijači Crvene zvezde mislili kako se radi o pristalicama Partizana.\nKada su pomenuti ljudi rekli da su policajci, to nije prekinulo napade navijača, naprotiv.\nNa kraju su veće policijske snage smirile nerede, a hapšenja je bilo na nekoliko mesta u centru grada.


BalkanMagazin :: EU uoči izbora za Evropski parlament: Kako odoleti "pristojnom fašizmu"?\npetak, 10. maj 2019 09:05\nPropagandni optimizam, koji neodgovorno šire ljudi sa platom u institucijama i agencijama EU, paradoksalno - samo doprinosi ubedljivosti krajnje desnice\n(ilustrtacija, Kurz, Salvini i Orban - da li su oni budući lideri EU)\nOdlučno okrenuti leđa krajnjoj desnici ili sklopiti sa njom brak iz računa? Uoči izbora za Evropski parlament ovo je dilema partija desnog centra zemalja Evropske unije, okupljenih u Evropsku narodnu partiju (ENP).\nNema sloge oko pitanja da li treba usvojiti austrijski model pružanja ruke krajnjoj desnici da bi se ona, navodno, bolje držala pod kontrolom: kancelar Kurc iz desnog centra ima za zamenika Štrahea sa krajnje desnice, čija politička stranka ima nedvosmisleno nacističko poreklo.\nSkandinavske stranke desnog centra, one iz zemalja Beneluksa i nemačka CDU, odlučno odbijaju formulu braka iz računa sa partijama koje ili koketiraju sa neofašističkom retorikom ili su ih osnovali bivši nacisti.\nMađarska partija Fides i njen lider Orban smatraju, međutim, da ne treba biti ideološki gadljiv. Za mađarskog premijera Orbana svi savezi su dobri u njegovoj krstaškoj odbrani "predziđa zapadnog hrišćanstva" od "invazije azilanata".\nPredstojeći izbori za Evropski parlament mogu dovesti do krupnih promena u politici EU\nSada, uoči evropskih izbora, mnogi se s razlogom plaše da krajnja desnica ne bude ta koja će doći u Evropski parlament u još većem broju nego na prošlim izborima.\nRetorika krajnje desnice jeste dvosmislena, često i besmislena. Glavna snaga krajnje desnice je gnev građana protiv socijalne nepravde i nejednakosti koje je izoštrio neolibearlni ekonomski model EU pod načelom "tržište se samo organizuje, država da se ne meša". Taj neoliberalni model je postupno demontirao države, a javnom interesu pretpostavio privatni. Doveo je do privatizacije iz doktrinarnih, a ne ekonomskih razloga čime su, u brojnim slučajevima, građani opljačkani - kao prilikom privatizacija autoputeva i aerodroma, na primer.\nPropagandni i lakomisleni optimizam koji sada, uoči izbora, neodgovorno šire ljudi sa platom u institucijama i agencijama EU, pošto okreće glavu od stvarnosti i dubine socijalnih problema, paradoksalno, samo doprinosi ubedljivosti krajnje desnice.\nTradicionalne, velike partije desnog i levog centra, Evropska narodna partija i socijalisti decenijama dominiraju u Evropskom parlamentu. Oni su ti koji odlučuju o izboru predsednika Evropske komisije klasičnim međusobnim dogovorom. Pošto ENP uvek dobije više poslaničkih mesta od socijalista, ona nameće svog kandidata za Evropsku komisiju, a kandidat socijalista obično dobije bar pola mandata na funkciji predsednika Evropskog parlamenta i druge funkcije u institucijama EU.\nUkoliko bi došlo do velikog prodora krajnje desnice to bi u Evropskom parlamentu izazvalo zemljotres u Evropskoj uniji jer bi uticalo na sastav funkcionera u Evropskoj komisiji i ostalim institucijama EU.\nNeke projekcije evropskih agencija za ispitivanje javnog mnenja govore da bi poslanici sa krajnje desnice iz 27 država članica EU posle izbora za Evropski parlament mogli da dobiju i 150 poslaničkih sedišta. Evropski parlament u sledećem sazivu imaće 705 mesta kada Velika Britanija izađe iz EU, odnosno 751 sedište, uključujući britanske poslanike.\nPolitičke posledice izbornih rezultata zavisiće i od toga da li će, posle izbora 26. maja, izabrani poslanici krajnje desnice iz država EU biti spremni da se u Evropskom parlamentu ujedine i formiraju uticajnu političku grupu.\nSuspenzija ali ne i isključenje\nUkoliko bi krajnja desnica uspela da oformi jaku grupu u Evropskom parlamentu, pitanje je da li bi onda Evropska narodna partija uspela da nametne svog kandidata za predsednika Evropske komisije. Reč je o Manfredu Veberu, bezličnom bavarskom konzervativcu (CSU), tipičnom provincijalnom karijeristi, poznavaocu kuloarskih kombinacija u EU, koji je uvek menjao retoriku kako mu je lično bilo potrebno.\nAko proceni da je potrebno, Veber će bez ustezanja "preleteti" na stranu Orbana i njegovih istomišljenika. U najnovijoj epizodi ovog političkog serijala, Veber je izjavio da bi dao ostavku na mesto predsednika Evropske komisije ako bi bio izabran, zahvaljujući podršci mađarske partije Fides. Uvređen, Orban je zapretio napuštanjem ENP što bi za ovu političku grupaciju desnog centra značilo 15 sedišta manje u Evropskom parlamentu. Zbog stavova o savezu sa krajnjom desnicom, Orban je uoči evropskih izbora, suspendovan ali ne i isključen iz ENP.\nOrban se zalaže za EU suverenih država koja bi se sastojala od "tri Evrope". Kako je objasnio u razgovoru za italijanski dnevnik La stampa, prva Evropa po njemu bi bila Evropa novca - evrozona, druga bi bila Evropa bezbednosti - dakle „Šengen“, dok bi treća bila zajedničko evropsko tržište.\nOrban kaže da svako u te „tri Evrope“ ima prava na svoj izbor. Evropa evrozone ide u pravcu političkog ujedinjenja sa čim se Orban ne slaže. "Ono što je važno, to je ostanak u zajedničkom tržištu", kaže on.\nIako se stalno zaklinje u svoju krstašku ideju odbrane Evrope od islama, Orban nije zaneseni idealista. Posle češkog i slovačkog premijera, on iduće nedelje odlazi u Vašington gde će sa predsednikom Trampom razgovarati, između ostalog, o bezbednosti i migracijama itd. Kako prenosi mađarski portal Direkt36, Orban "ne dolazi praznih ruku". On će, kao i njegovi prethodnici iz Češke i Slovačke, potpisati vredne ugovore o kupovini američkog oružja, raketnog sistema i, verovatno, lovačkog aviona F-35.\nSa ovim ređanjem srednjevropskih lidera u Beloj kući podudara se angažovanje bivšeg Trampovog savetnika Stiva Benona u EU pred evropske izbore kako bi organizovao suverenističke snage krajnje desnice. Benon je prošle godine izjavljivao da je Budimpešta idealno sedište za ovakav posao.\nOrban ima ambicije da postane vođa evropske ujedinjene desnice, ali te ambicije imaju i mladi austrijski kancelar Kurc, kao i Mateo Salvini, temperamentni ministar unutrašnjih poslova Italije koji voli da citira Musolinija.\nSloga i nesloga\n"Oko najvažnijeg se slažemo", izjavio je Salvini na konferenciji za štampu posle susreta sa Orbanom u Budimpešti i slikanja ispred pejzaža sa bodljikavom žicom na mađarskoj granici sa Srbijom. Ipak, razlike između Salvinija i Orbana nisu male.\nDok se Salvini zalaže za solidarnu raspodelu izbeglica među zemljama EU, Orban odbija i pomisao o ulazu migranata na bilo koji način. Za njega je reč o "invaziji" stranaca, nepodobne vere (muslimanske) i nepodobne boje kože. U tim okolnostima Orban je sebe proglasio za branitelja hrišćanstva i, kako je rekao u više navrata, "oko toga nema kompromisa".\nOrbanu je idejno daleko bliži austrijski kancelar Sebastijan Kurc koji, takođe, ima ambicije da postane lider nove evropske desnice - otvorene prema krajnjoj desnici. Kurc je prvi evropski lider koji je bez kompleksa sklopio savez sa ultradesnom Liberalnom strankom i imenovao njenog člana Hajnca Štrahea za svog zamenika. Moguće je da Kurc veruje da je najdelotvornija strategija da se krajnje desna stranka, sa nesumnjivim nacističkim korenima njenih osnivača, kontroliše tako što će, kao koalicioni partner, biti uvedena u vlast.\nAko prelistate dnevne novine iz tridesetih godina (na primer Politiku) videćete da je to stara i prašnjava ideja koja se završila ukidanjem demokratije i Drugim svetskim ratom.\nZa razliku od Orbana, mladi austrijski kancelar Kurc podržava Manfreda Vebera u njegovoj predizbornoj kampanji, pozajmljujući mu svoj ugled i slavu. U isto vreme, on šalje svog zamenika Štrahea u Budimpeštu kako bi posetio Orbana samo par dana posle Salvinija. Politička dvosmislenost je potpuna.\nKurcova igra na dva šahovska polja najbolje govori o iskušenju kroz koje prolaze tradicionalne evropske buržoaske stranke desnog centra a koje bi moglo da se sažme u pitanje: "kako odoleti iskušenju pristojnog fašizma".\nDa li će se evropske partije desnog centra prepustiti samozavaravanju da se, ulazeći u savez sa krajnjom desnicom neće odreći načela pravne države - te ključne tekovine evropskih revolucija i prosvetiteljstva?\nDanašnji fašizam ne nosi svoje ime - on je još u fazi pristojnosti i semantičke zabune. On se krije iza uspokojavajućih imena, iza demagoške retorike o zaštiti građana. Definisao je svoje ciljeve ali nije sasvim jasno rekao kako će ih sprovesti.\nHajnc Kristian Štrahe, zamenik austrijskog kancelara i mađarski premijer Viktor Orban izjavili su ovih dana da su se složili oko programa očuvanja bezbednosti, zaštite evropske hrišćanske civilizacije i protiv islamizacije Evrope.\nŠtrahe je rekao da se nada da će posle izbora moći da se oformi patriotska poslanička grupa u Evropskom parlamentu. Pre nekoliko dana, po povratku iz Budimpešte, Štrahe je napravio "gaf" od kojeg je kancelar Kurc morao da se ogradi. Štrahe je opet govorio o planu za "preseljavanje stanovništva" u smislu planske zamene hrišćanskog, belog stanovništva u Evropi - obojenim muslimanskim stanovništvom.\nIako je Salvini rekao da sa saveznicima s krajnje desnice želi da napravi savez "za Evropu zdravog razuma", nameće se pitanje gde je ovde zdrav razum?\nNa severu Evrope, kod Strazbura, odakle izveštavam, ove godine su procvetali bademi. Alzašani, stolećima navikli na oštre zime, već od nekog vremena beru i smokve i bademe - tipično mediternasko voće. U Engleskoj su zasađeni vinogradi.\nZar zdrav razum ne govori da se vegetacija seli sa juga prema severnoj hemisferi i da prema tome tu selidbu neminovno slede kako životinje tako i ljudi jer su povezani kroz lanac ishrane. Na jugu zemljine lopte se širi pustinja čije prve mrlje primećujemo i na teritoriji Italije.\nPored klimatskog otopljavanja, za masovne migracije odgovorni su, naravno, i oni koji organizuju ratove kako bi kontrolisali energetske izvore i industriji oružja obezbedili profite.\nDa li je jedini odgovor koji je evropska civilizacija spremna da ponudi na ove izazove - plansko ostavljanje miliona ljudi u nevolji i to u ime "hrišćanskih vrednosti"? Neosporno je da su evropska civilizacija, pa i hrišćanske vrednosti, ugroženi i da treba da se brane - ali od finansijskog talibanizma i tipično fašističke vladavine korporacija. Zanimljivo je da ovo gledište sada zastupaju samo krajnje leve poltičke stranke u EU. Kao da su vrednosti humanizma i humanosti postale oblik političkog radikalizma.\nFrancuski neoliberalni ekonomista Alen Menk, često ciničan, inače zaštitnik Makrona dok je bio mlad bankar, nedavno je rekao novinarima:\n"Ne treba da mislite da su evropski izbori od presudne važnosti, ono što je važno to je kako će reagovati finansijska tržišta".\nNiko, pa ni Alen Menk, nema iluzija kako će finansijka tržišta reagovati ako krajnja desnica, kostimirana u spasioca civilizacije, počne preuređivanje EU. Zna se, finansijska tržišta - reagovaće odlično. Samo populistička diktatura može da ih zaštiti od socijalne pobune i obezbedi trajni opstanak dominacije korporativizma i finanijskih centara u EU.


Ekapija: Nove usluge Telekoma Srbija | PC Press\nEkapija: Nove usluge Telekoma Srbija\n6. septembar 2009. 7. avgust 2017. PC Press\nTelekom Srbija ponudio je nove pakete povoljnijeg telefoniranja u fiksnoj telefoniji, posebno za noćne razgovore i pozive prema mobilnim mrežama.\n– Proširili smo broj zemalja koje mogu da se pozivaju po izuzetno niskim cenama preko naših InoCall vaučera, a uveli smo i InoCall Plus uslugu koja za dodatnih 99 dinara mesečne pretplate omogućava višestruko niže cene međunarodnog telefoniranja, uključujući i pozive prema mobilnim operaterima u inostranstvu- rekao je Branko Radujko, generalni direktor Telekoma u intervjuu za "Blic".\nSve atraktivnije je i IP Centrex rešenje, koje omogućava da se korisnikova interna telefonska mreža, lokali u firmi, poveže na svim lokacijama korisnika u jedinstvenu mrežu lokala. Tu je i Multiple Subscription, usluga koja korisnicima omogućava da poseduju više mobilnih kartica sa istim pretplatničkim brojem – jednu u telefonu, drugu u kolima itd.\n“Pomenuo bih još uslugu Thin Clients koja omogućava korisnicima da svoj računar "hostuju" na serverima Telekoma a da kod sebe imaju samo uređaj za povezivanje, monitor, tastaturu i miša” – dodao je Radujko.\n← Microsoft: Završeno drugo po redu takmičenje u programiranju – Bubble Cup u Beogradu\nFormalno predstavljanje AMD DX11 grafičkih karti za nekoliko dana, dostupnost krajem meseca →


Virus pokazao svoje ćudi\n21.06.2022. Ninoslav Miljković Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nEpidemijska situacija na području opštine kada je u pitanju kovid-19 i dalje je stabilna, ali virus povremeno pokaže svoje ćudi. Uobičajeno je za ponedeljak da je tada najveći broj novoobolelih\nDavanje krvi je čin solidarnosti\n14.06.2022. Milan Vlajić Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nOve godine 14. jun, Svetski dani dobrovoljnih davalaca krvi, obeležava se uz poruku „Davanje krvi je čin solidarnosti. Pridruži se i ti u spasavanju života.“Zahvaljujući dobrovoljnim davaocima krvi, transfuzija krvi\nSedmični izveštaj o epidemijskoj situaciji\n13.06.2022. Ninoslav Miljković Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nEpidemijska situacija na području opštine Aleksinca u proteklih sedam dana je bila povoljna sa malim brojem novoobolelih od Kovida 19. Juče, u nedelju, od 16 pacijenata sa respiratornim problemima ni\n09.06.2022. Milan Vlajić Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nCrveni krst Aleksinac, u saradnji sa Zavodom za transfuziju krvi iz Niša, sproveo je danas još jednu redovnu akciju dobrovoljnog davanja krvi.Odziv je i ovog puta bio dobar, pa su\nSvega 20 posto ljudi je spremno da pritekne u pomoć\n08.06.2022. Milan Vlajić Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nModerno doba je sa novim izazovima donelo i veću učestalost javljanja naglog srčanog zastoja u vanbolničkim uslovima te je to bio razlog pokretanja kampanje Crvenog krsta Srbije „Život u tvojim\nKampanja „Život je u tvojim rukama” i u Aleksincu\n06.06.2022. Milan Vlajić Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nU okviru kampanje „Život je u tvojim rukama”, sutra će stručni tim Crvenog krsta Srbije u Centru za kulturu i umetnost u Aleksincu održati obuka za aleksinačke sportiste i sportske\nU poliklinici „MAXX MEDIC” ordinira i gastroenteorolog\n04.06.2022. Redakcija Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nU aleksinačkoj Poliklinici „Maxx Medic” kroz nekoliko dana, građani će moći da obave još jedan specijalistički pregled.U utorak , 7. juna, zainteresovani građani mogu da dođu u poslepodnevnim časovima na\nVesti o epidemiji koje volimo da čujemo\n31.05.2022. Dijana Borojević Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nEpidemijska situacija na području opštine Aleksinac je sve bolja. Već dva dana nema evidentiranih novoobolelih od Kovida 19. Juče je testirano 46 osoba i nijedna nije bila pozitivna na korona\nVeliko interesovanja Aleksinčana za pregled\n27.05.2022. Milan Vlajić Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nPovodom obeležavanja Svetskog dana urgentne medicine danas je u Aleksincu održana je jedna zanimljiva akcija. Dom zdravlja Aleksinac, odnosno Služba hitne medicinske pomoći je na platou ispred Doma kulture tokom\nHitna pomoć: Stigao novi sanitet, ostala jedna ekipa\n27.05.2022. Ninoslav Miljković Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nDom zdravlje u Aleksincu je obogatio svoj vozni par novim sanitetskim vozilom koje je donacija Ministarstva zdravlja Republike Srbije. Ova aleksinačka ustanova je jedna od mnogobrojnih u Srbiji koja je\n26.05.2022. Milan Vlajić Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nSvetski dan urgentne medicine, 27. maj, biće obeležen i u Aleksincu, pa tim povodom sutra će u centru grada biti održana jedna zanimljiva akcija.Dom zdravlja Aleksinac, odnosno Služba hitne medicinske\n25.05.2022. Redakcija Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nU okviru Nedelje zdravlja usta i zuba danas je u aleksinačkoj Osnovnoj školi „Vožd Karađorđe” održan zanimljiv edukativni skup. Za najmlađe školarce predstavnici Stomatološke službe Doma Zdravlja Aleksinac održali su\n16.05.2022. Ninoslav Miljković Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nEpidemijska situacija u opštini Aleksinac već duže vreme nije prva lokalna vest, ali činjenica da ima obolelih od Kovida 19 nas podseća da se sa ovom bolešću još nismo izborili.\nOčekuje se veliki odziv davalaca krvi\n10.05.2022. Milan Vlajić Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nPovodom 11. maja, dana Dobrovoljnih davalaca krvi Srbije, Klub dobrovoljnih davalaca krvi „Humano srce” iz Aleksinca sa ovdašnjim Crvenim krstom i Zavodom za transfuziju krvi iz Niša sutra će sprovesti\nVirus u tragovima\n09.05.2022. Dijana Borojević Zdravlje Ostavi komentar\nEpidemijska situacija na području opštine Aleksinac je i dalje povoljna i na dnevnom nivou je mali broj novozaraženih virusom korone. Juče je u kovid službi Opšte bolnice, pošto nedeljom samo\nU ražanjskom Domu zdravlja nova vozila oduševila zaposlene i pacijente\n05.05.2022. Ninoslav Miljković Društvo, Zdravlje Ostavi komentar\nPacijenti sa područja opštine Ražanj zahvaljujući Ministarstvu zdravlja Republike Srbije i lokalnoj samoupravi u narednom periodu imaće bolju zdravstvenu zaštitu kada je u pitanju rad hitne pomoći i transport građana


Projekat ,,Izaberi Evropu” održan u Gradskoj opštini Vračar – LDP Vračar\nU periodu od 9. do 12. maja 2019. godine realizovan je projekat ,,Izaberi Evropu” koji je podržan od strane Evropske unije, kroz program Evropa za građane i građanke, a koji je u Gradskoj opštini Vračar okupio preko 300 učesnika iz Bosne i Hercegovine, Severne Makedonije, Slovenije, Belgije i Srbije. Kroz interaktivan i dinamičan program, ovaj projekat je nastojao da uključi učesnike i građane sa lokala u EU izborne diskusije i da im omogući da steknu uvid u sve benefite koje bi imali ili imaju kao građani Evropske Unije.\nDogađaj na Vračaru je zvanično otvoren konferencijom za medije na kojoj su se mladima obratili Sem Fabrici, ambasador i šef EU Delegacije u Srbiji, Mihailo Grupković, predsednik Skupštine opštine Vračar i Ivan Despotović, predsednik Udruženja Građana ,,Libero”. Polazeći od želje da ohrabre mlade ljude da učestvuju u procesu donošenja odluka, svaki govornik je mladima predstavio svoju perspektivu značaja učešća mladih na izborima i sličnim procesima kojima uređuju svoje društvo i život.\nU svetlu izbora za Evropski parlament, debate i diskusije širom Evrope, uključujući i zemlje koje su izvan EU, otvorile su pitanje „Zašto nam je potrebna Evropska unija“. U potrazi za odgovorom na ovo pitanje, projekat ,,Izaberi Evropu” je iskoristio ovaj momentum i prebacio ovo pitanje na lokalni nivo i među mlade ljude, omogućavajući građanima da se uključe u diskusiju o načinu funkcionisanje EU, njenim demokratskim procesima i aktuelnim temama pred naredne izbore za evropski Parlament. Kroz program sastavljen od različitih događaja, aktivnosti, radionica i diskusija, učesnici su zajedno sa građanima Opštine Vračar imali priliku da istraže značaj EU i predstojećih evropskih izbora za mlade i građane na lokalu kroz prizmu različitih tema poput zapošljavanja, otvorenih granica, obrazovanja, migracija, socijalne politike, mobilnosti i sl., omogućavajući im sagledaju sve benefite evropskog građanstva. Nakon serije radionica i diskusija otvorenih za sve građane, učesnici su diskusiju premestili na Trg Nikole Pašića u okviru manifestacije „Grad Evrope“ koji je realizovala EU Delegacija u Srbiji. Učesnici su razgovarali sa građanima o izborima za Evropski parlament i temama koje su u sklopu tih izbora otvorene, pozivajući ih nakon toga da pošalju poruku svojim prijateljima u EU da učestvuju na izborima, u vidu personalizovane razglednice napravljene na Foto butu ,,Izaberi Evropu”.\nProjekat ,,Izaberi Evropu” je realizovalo Udruženje Građana ,,Libero” u partnerstvu sa Gradskom opštinom Vračar, Proni centrom za omladinski razvoj i Opštinom Bijeljina iz Bosne i Hercegovine, organizacijom Interkultura i Opštinom Butel iz Severne Makedonije, Javnim zavodom Mladi Zmaji Grada Ljubljane iz Slovenije i organizacijom ,,Konnect International” iz Brisela, Belgije.


Saradnja sa Rudnikom uglja Banovići „teška“ 17,5 miliona maraka\nsreda, 30 decembar 2015 11:53\nKompanija „Alumina“ iz Zvornika i Rudnik uglja „Banovići“ dogovorili su poslovnu saradnju za 2016. godinu. Kako je precizirano ugovorom, koga su potpisali Mile Matić, predsjednik Upravnog odbora „Alumine“ i dr Munever Čergić, generalnidirektor RMU „Banovići“, vrijednost ovog poslovnog aranžmana je oko 17,5 miliona konvertibilnih maraka.\nKompanija „Alumina“ će u toku naredne godine nabaviti oko 168.000 tona uglja za potrebe rada ove fabrike.\n„Ovim ugovorom obezbjeđujemo potrebne količine uglja za rad naših energetskih postrojenja“, kaže Matić, navodeći da fabrika u svom procesu rada koristi dva kotla na čvrsto gorivo-ugalj.\nGeneralni direktor najvećeg banovićkog kolektiva izrazio je zadovoljstvo saradnjom sa zvorničkom kompanijom.\n„Nama je „Alumina“ veoma bitan potrošač i poslije Elektroprivrede BiH, fabrika u Zvorniku je naš najveći kupac“, ističe Čergić, podsjećajući da se „Alumini“ isporučuje oko deset odsto godišnje proizvodnje uglja koja u ovom rudniku dostiže blizu 1,6 miliona tona.\nOnjedodaodajeovoječetvrtagodinakako RMU „Banovići“ i „Alumina“ potpisujugodišnjiugovor.\n„Poslovna saradnja je na veoma visokom nivou. Nadam se da ćemo i u narednim godinama nastaviti istim tempom“, rekao je Čergić.


Održana obuka o ulozi ICT i sajber bezbjednosti u Sarajevu\nDatum objave: 24.05.2019 18:00 | Autor: CIRT\nPredstavnici Direkcije za informatičku bezbjednost i odgovor na kompjuterske incidente (CS/NCIRT) Ministarstva javne uprave Zorica Vujović, Goran Tomković i Samir Orahovac učestvovali su na Sub-regionalnoj obuci o ulozi informatičkih i komunikacionih tehnologa (ICT) u kontekstu regionalne i međunarodne sigurnosti u organizaciji Ministarstva sigurnosti BiH, OSCE Odjela za Transnacionalne prijetnje (TNTD) i Misije OSCE-a u Bosni i Hercegovini, u Sarajevu.\nObuka je organizovana s ciljem povezivanja regionalnih i nacionalnih napora usmjerenih ka jačanju sajber/ICT bezbjednosne saradnje i poboljšanje sajber stabilnosti.\nUčesnici obuke razmatrali su regionalni i međunarodni razvoj u oblasti sajber/ICT sigurnosne politike, naročito mjera za izgradnju povjerenja, kao i uspostavljanje veza između globalnih diskusija i napora u državama jugoistočne Evrope.\nPredstavnici Ministarstva javne uprave, Goran Tomković, Zorica Vujović i Samir Orahovac prezentovali su Nacionalni CIRT - centralnu tačku za koordinaciju, razmjenu informacija i odgovor na incidente i sajber bezbjednost, kao i saradnju sa nacionalnim CERT timovima u regionu i međunarodnom nivou i saradnju sa NATO, EU / ENISA, ITU, DCAF, RCC.\n„Zahvaljujući našim stalnim naporima na unapređenju zakonodavstva u oblasti sajber bezbjednosti, posljednjih godina radimo na usklađivanju pravnog okvira sa EU, a usvojeno je i nekoliko zakona, strategija i drugih dokumenata koji regulišu ovu oblast. Krajem 2017. godine usvojena je Strategija sajber bezbjednosti za period 2018-2021, kojom je identifikovano osam strateških ciljeva čija će implementacija pozitivno uticati na državne institucije i društvo u cjelini“, rečeno je na prezentaciji Nacionalnog CIRT-a.\nNa obuci su predstavljena najnovija dostignuća u oblasti sajber/ICT bezbjednosti u OSCE-u, UN-u i EU-u. Države članice OSCA-a, uključujući i jugoistočnu Evropu, unapređuju implementaciju pojedinačnih mjera za izgradnju povjerenja (CBM).\nTakođe, razgovarano je o izgradnji kapaciteta - identifikovanje potreba i izazova, davanje pregleda programa privatnog i javnog sektora za kreatore politike i tehničke službenike koji se bave sajber/ICT bezbjednošću.\nZaključeno je da nadogradnja postojećih kapaciteta i razvoj novih i dalje je prioritet za brojne multilateralne sajber/ICT sigurnosne platforme.\nNa treningu su predstavljene najbolje prakse i stavovi o sajber/ICT bezbjednosti, kao i uloga pojedinačnih mjera za izgradnju povjerenja (CBM) u promovisanju veće nacionalne sajber bezbjednosti.\nPredstavnici država članica OSCE-a prezentovali su svoje nacionalne pozicije vezane za sajber/ICT bezbjednost, kao i najnovija dostignuća, najbolje prakse, percepcije o prijetnjama i načine za jačanje regionalne sajber/ICT bezbjednosne saradnje kroz platforme kao što je OSCE.


Novi Sad ulaže značajna sredstva u primarnu zdravstvenu zaštitu - Naša Mesta\nNaslovna Gradovi i opštine Novi Sad ulaže značajna sredstva u primarnu zdravstvenu zaštitu\nNovi Sad ulaže značajna sredstva u primarnu zdravstvenu zaštitu\nU Budžetu za 2021. godinu planirana su kapitalna ulaganja u izgradnju novih i potpunu sanaciju postojećih objekata „Doma zdravlja“ Novi Sad.\nTokom prvog kvartala naredne godine biće završena izgradnja novog objekta Doma zdravlja na Adicama, u kojem će biti pružane zdravstvene usluge za preko 17.000 naših sugrađana.\nZavršetak radova na kompletnoj rekonstrukciji Doma zdravlja na Limanu očekuje se tokom maja 2021. godine. Tako će objekat star skoro 50 godina, površine oko devet hiljada kvadratnih metara, postati jedan od najmodernijih i najopremljenijih u Srbiji.\nGrad Novi Sad planira da u toku naredne godine investira i u izgradnju ambulante „Doma zdravlja“ na Vidovdanskom naselju. Ukupna vrednost investicije koja obuhvata izradu projekata i izvođenje radova iznosi preko 225 miliona dinara.\nTakođe, u budžetu su obezbeđena i sredstva za izradu projektne dokumentacije za potpunu rekonstrukciju objekta „Doma zdravlja“ na Bulevaru Mihajla Pupina. Kada je u pitanju zajednički projekat koji su finansirali Grad Novi Sad i Republika Srbija – otvaranje „Edukativno – reproduktivnog centra“, završeni su radovi na rekonstrukciji objekta u Almaškoj ulici, i on je predat na korišćenje „Domu zdravlja“ Novi Sad.\n-Grad Novi Sad je prethodnih osam godina ulagao velika sredstva u izgradnju, rekonstrukciju i opremanje zdravstvenih ustanova, a zahvaljujući stabilnim javnim finansijama i još jednom budžetu sa izrazito razvojnom komponentom, i sledeće godine nastavljamo snažan investicioni ciklus u oblasti zdravstva, kao jednoj od prioritetnih. Realizacijom projekata koje planiramo budžetom za 2021. godinu potvrđujemo da je ulaganje u oblast zdravstva i povećanje dostupnosti i kvaliteta zdravstvenih usluga našim sugrađanima jedan od prioriteta rada gradske vlasti, objašnjava članica Gradskog veća za budžet, finansije i investicije Adrijana Mesarović.\nIZVORGrad Novi Sad\nPrethodni tekstJačanje privredne saradnje AP Vojvodine i francuske regije Valdoaz\nSledeći tekstVršac planira obnovu osnovnih škola\nU toku reorganizacija gradske uprave u Nišu


► Dizelgejt: Pretresi Fijata i Iveka u više evropskih zemalja\n"Istražitelji iz Nemačke, Italije i Švajcarske trenutno pretražuju deset industrijskih lokacija... kako bi pribavili dokaze o manipulisanju" dizel motorima te dve kompanije, saopštile su nemačke vlasti.\nKako se precizira, istraga obuhvata dva motora postavljena u vozila "alfa romeo", "fijat" i "džip", koji pripadaju italijansko-američkom proizvođaču Fijat Krajsleru i Iveku čiji je vlasnik italijanski CNH Industrijal.\nOva akcija je u okviru šire istrage o manipulacijama na dizel motorima koja je otkrivena pre pet godina. Reč je o manipulisanjem motorima kako bi na testovima bilo prikazano da se izbacuju manje zagađeni gasovi u odnosu na situaciju na putevima.\nSkandal je otkriven u septembru 2015. godine kada je svetski proizvođač automobila Folksvagen priznao da je manipulisao softver u 11 miliona vozila tako da ona izbacuju zagađenije izduvne gasove od dozvoljene granice.\nOva afera je koštala Folksvagen više od 30 miliona evra, a najveći deo se odnosi na SAD.\nMeđunarodna automobilska federacija (FIA) pokrenula je danas istragu protiv šestostrukog svetskog šampiona Luisa Hamiltona iz Mercedesa pošto je pre i posle trke za Veliku nagradu Toskane nosio...\nRadnici Fijata dva dana na plaćenom, nastavak proizvodnje u utorak\nRadnici fabrike Fijat Krajsler automobili Srbija (FCA) biće na plaćenom odsustvu sutra i u ponedeljak, a proizvodnja "fijata 500L" biće nastavljena u utorak 15.septembra, rečeno je...\nPredsednik Zeman za nezavisnu istragu trovanja Navaljnog\nPredsednik Češke Miloš Zeman izjavio je danas da se slaže sa zahtevom generalnog sekretara NATO Jensa Stoltenberga da trovanje ruskog opozicionog političara Alekseja Navaljnog proveri...


Direct Media postaje dio kompanije United Media – Bankar.me\nJune 7, 2018 MARKETING, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nUnited Media predala je Komisiji za zaštitu konkurencije zahtjev za odobrenje kupovine 100 odsto udjela u kompaniji Direct Media na tržištima Srbije, Crne Gore, Makedonije i Albanije, što uključuje i zahtjev za odobrenje Direct Mediji za kupovinu terestrijalnih televizijskih stanica Pink BiH i Pink Crna Gora, prenela je N1, televizija u vlasništvu United Medije.\n“Direct Media je moderna advertajzing agencija koja ima veliki broj klijenata u više zemalja regiona, odlične odnose sa TV stanicama i medijima i dobro razrađene modele plasiranja i monetizacije lokalne produkcije i atraktivnih sadržaja. Zbog toga smo ih prepoznali i kao odličnu platformu za pokretanje transformacije televizija u regionu kroz primjenu novih tehnologija koje se sada uvode u cijelom svijetu”, rekla je Aleksandra Subotić, direktorka United Medije.\n“Direct Media je skoro dvije decenije regionalni lider na tržištu medijskih i komunikacijskih agencija, kao i važan partner u produkciji televizijskog sadržaja. Drago nam je da je United Medija prepoznala vrijednosti Direct Medije i vjerujem da će naše udruživanje biti ključni faktor transformacije regiona ka budućnosti televizijskog oglašavanja u novom digitalnom dobu”, izjavio je direktor Direct Medije, Krasimir Guergov.\nOvom akvizicijom Direct Medija postaje dio velikog sistema United Medije i nastavlja razvoj novih tehnologija, inovativnih advertajzing modela i primjene digitalnog marketinga. To će omogućiti da se osmišljena rješenja plasiraju kroz različite platforme, a Direct Mediji osigurati potencijal za dalji rast.\nPOJMOVIDirect media Direct media 15. godina poslovanja united media\nPrevious Velika pljačka Paninijevih sličica u Argentini\nSljedeći Zapošljavanje visokoškolaca kreće početkom jula


Palata pravde - Blic Online\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić obišla je danas radove na izgradnji Palate pravde u Kragujevcu, a reč je o investiciji vrednosti od oko tri milijarde dinara.\nSvečanom otvaranju renovirane Palate pravde, osim predsednika Aleksandra Vučića, prisustvovala je i ministarka pravde Nela Kuburović, koja je, kako je "Blic" već pisao, u drugom stanju.\n"PALATA PRAVDE" PONOVO RADI Vučić: Političari da ne komentarišu, građani da poštuju\nGrađani koji dolaze u "Palatu pravde" videće boljitak od ove rekonstrukcije, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić prilikom svečanog puštanja u rad obnovljene "Palate".\nZAVIRITE U PALATU PRAVDE U obnovljenoj zgradi više NIŠTA NIJE KAO PRE (FOTO)\nČetiri velike sudnice sa monitorima za praćenje suđenja, potpuno nova šalter sala u kojoj neće biti redova, već će građani dobijati brojeve, pritvorska jedinica sa posebnim liftom, samo su deo novina u rekonstruisanoj zgradi Palate pravde u Beogradu.\nUZ 60 SUDNICA, DEPO I ĆELIJE Rekonstrukcija Palate pravde trajala je 30 meseci, evo kako sada IZGLEDA spolja i unutra (FOTO)\nU toku su poslednji radovi na opremanju zdanja Palate pravde u Savskoj ulici, pošto je nakon 30 meseci završena rekonstrukcija najvećeg pravosudnog objekta u zemlji. Vrlo temeljna i obimna rekonstrukcija uvela je tehnološki ovu zgradu u 21. vek, sa svim prednostima i komforom koje danas poseduju prvoklasne poslovne i administrativne zgrade, a sve to možete videti u sjajnoj reportaži na portalu Beobuild, ali i u ovoj foto galeriji.\nLAŽNA DOJAVA Prijavljena naoružana osoba u Palati pravde u Vašingtonu, policija odmah reagovala (VIDEO)\nPolicija je dobila dojavu da je u prostorijama Palate pravde u Vašintonu naoružana osoba, ali su nakon brze intervencije utvrdili da zapravo ne postoji nikakva opasnost, piše "Sputnjik".\nPOŽAR U BEOGRADU Izgoreo krov zgrade i dva stana kod Palate pravde, na terenu veliki broj vatrogasaca (FOTO, VIDEO)\nIzbio je požar na krovu zgrade kod Palate pravde u Savskoj ulici u Beogradu.\nNova lokacija za Osnovni sud u Gradiški: Palata pravde ustupa mesto gradskom trgu\nOpština Gradiška incirala je izmeštanje Osnovnog suda na novu lokaciju, a to bi omogućilo izgradnju gradskog trga pored Save, koristeći prostor na kojem se Sud sada nalazi.\nPisarnica Višeg suda počela da radi u Katanićevoj ulici u Beogradu\nPisarnica krivičnih odeljenja Višeg suda u Beogradu počela je da radi danas u 8.00 u Katanićevoj ulici, rečeno je agenciji Beta u tom sudu.\nKrivična odeljenja beogradskih sudova i tužilaštava koja se sele iz Palate pravde u Savskoj ulici na nove adrese neće raditi sa strankama do 5. septrembra, osim u pritvorskim predmetima i u drugim predmetima u kojima postoje rokovi za postupanje, objavljeno je na sajtovima tih insitutcija.\nZbog selidbe ne radi pisarnica Višeg suda ne radi do 5. septembra\nPisarnica Višeg suda u Beogradu, zbog predstojeće selidbe tog suda, od danas do 5. septembra neće raditi sa strankama, izuzev u predmetima koji se po zakonu i Sudskom poslovniku smatraju hitnim, saopštio je Viši sud u Beogradu.\nEvo gde se izmeštaju sudovi i šta se dešava sa sudskim procesima tokom rekonstrukcije Palate pravde\nIseljenje sudova iz Palate pravde u Savskoj ulici već je počelo, a do kraja septembra svi sudovi i tužilaštva iz te zgrade biće uglavnom izmešteni u Katanićevu ulicu i pravosudne objekte na Novom Beogradu.\nNOVE PRIVREMENE ADRESE Počinje selidba sudova i tužilaštava iz Palate pravde\nPrivremene adrese beogradskih sudova i tužilaštava na kojima će raditi u naredne dve godine tokom rekonstrukcije Palate pravde u Savskoj ulici, a neki i ostati na njima za stalno, biće na rekonstruisanim i prilagođenim objektima, već postojećim sudskim zgrada ili u prostorijama nekadašnjih saveznih organa.\nU ADVOKATURU ZBOG NOVCA, UMORA I PRITISAKA Zašto uglednije sudije odlaze s funkcija\nAko popustim i radim protiv svog sudijskog uverenja, pitao sam se šta će biti kod donošenja presuda, kaže advokat Vladimir Vučinić, donedavno sudija Specijalnog suda.


Grad Zrenjanin - Santovac: ''Dani piva'' su ponos i brend Zrenjanina\nPočetna / Santovac: ''Dani piva'' su ponos i brend Zrenjanina /\nSantovac: ''Dani piva'' su ponos i brend Zrenjanina\nSantovac je ukazao i da je za krajnje benefite potrebno vreme, ali da se sada može reći da su “Dani piva” uspešni, a da tome u prilog govori i činjenica da slobodnih smeštajnih kapaciteta u petak, subotu i nedelju nije bilo.\nNaveo je da je da su “Dani piva” u svoj program uvrstili i nauku a ne samo zabavu, podsećajući na uspešno organizovan naučni skup posvećen pivu, u čijem su radu učestvovali eminentni stručnjaci.\nZamenik gradonačelnika ukazao je i na programe koji su prikazali kulturu i tradiciju nacionalnih manjina, ove godine Slovaka i Mađara, a da je festival “Lala” u naš grad doveo učesnike iz nekoliko zemalja u okruženju.\nUkazao je i da “Dani piva” nisu manifestacija koju prepoznaje samo Grad Zrenjanin, već i Vlada Republike Srbije, koja je izdvojila 3 miliona dinara iz budžeta s ciljem da manifestacija ima kapacitet i sadržaj koji je imala i ukaže na prednosti našeg grada.\n- “Dani piva” nisu kao što neko želi da ukaže, bina, štand i ništa drugo, već mnogo više od toga i opet, koliko je ljudi bilo na našim trgovima jasno pokazuje da građani podržavaju “Dane piva” i definitivno su naš brend - rekao je još zamenik Santovac.\nDirektor Turističke organizacije Zoran Ljubotina takođe je izrazio zadovoljstvo jer su ovogodišnji “Dani piva”, kako je, između ostalog rekao, do sada možda najbolje organizovani.\nUgostitelj Srđan Zvekić rekao je da već treću godinu zakupljuje štand, a da je protekle “Dane piva” obeležio najkompletniji i najraznovrsniji program.\n- Grad Zrenjanin krupnim koracima ide napred i siguran sam da će “Dani piva” iz godine u godinu biti sve bolji - rekao je on.


Film „Branio sam Mladu Bosnu” oduševio publiku na premijeri\nFilm „Branio sam Mladu Bosnu” oduševio publiku na premijeri\nIstorijska drama “Branio sam Mladu Bosnu”, u kojoj scenarist i reditelj Srđan Koljević faktografijom, originalnim zapisima, filmskom fikcijom i emocijama govori o Mladobosancima, njihovim idealima i mladom advokatu Rudolfu Cistleru koji ih je časno branio, je premijerno izvedena pred prepunim gledalištem Sava centra.\nRadnja filma počinje oktobra 1914, političko-sudskim procesom austrougarske vlasti protiv Gavrila Principa i Mladobosanaca optuženih za veleizdaju, koji su uhapšeni nakon atentata na prestolonaslednika Franca Ferdinanda. U trenutku kada se Prvi svetski rat već rasplamsava, mladi advokat austrijskog porekla Rudolf Cistler, izabran da po službenoj dužnosti brani Mladobosance, dirnut njihovim idealizmom i uverenjima uspeva da sa pravne strane obori optužnicu. Iako su Princip i Mladobosanci unapred bili osuđeni, dok sudski proces nije ni započeo, njegova odbrana ušla je u svetske pravne udžbenike i do danas je ostala univerzalni moralni uzor…\nLik Rudolfa Cistlera sjajno je ostvario Nikola Rakočević, a u odličnoj glumačkoj ekipi dominirali su mladi glumci – debitanti, koji su za uloge Mladobosanaca nagrađeni ovacijama.\n– Drago mi je što je publika prepoznala vrednost ove priče– kaže Nikola Rakočević. – “Mlada Bosna” je simbol borbe za pravdu i dostojanstvo, a Rudolf Cistler je bio tihi idealista, u najboljem smislu te reči. Branio je Mladobosance iskreno, utemeljeno, a gledano istorijski i politički – na vrlo opasan način, iako je znao kako stvari stoje i šta sve žrtvuje zbog toga.\nKao Gavrila Principa videli smo sugestivnog Miloša Đurovića:\n– Suđenje Mladobosancima počelo je oktobra 1914, što se simbolično poklapa sa premijerom filma, i veoma sam srećan kako je publika reagovala – kaže Đurović. – Princip je bio srednjoškolac, mladić koji je svojim idealima i hrabrošću bio daleko iznad svoje generacije.\nMarko Grabež i Marko Pavlović, takođe debitanti, doneli su sjajne likove Nedeljka Čabrinovića i Trifka Grabeža, kao i debitantkinja Vaja Dujović koja igra Jovanku, ženu Veljka Čubrilovića. Ovacijama su pozdravljeni i Milan Marić za lik Danila Ilića, i “veterani” – Vuk Kostić za lik Veljka Čubrilovića, Nebojša Glogovac, Dragan Petrović Pele, Branislav Lečić, Radoslav Rale Milenković, Boris Isaković, Branislav Tomašević, Ljubomir Bandović, Irfan Mensur…\nOvom ulogom zatvorio sam svoj “krug” – igrao sam Principa, pa sam igrao tužitelja koji ga ispituje, a u ovom fiolmu sada igram i njegovog branitelja – kaže Mensur. – Priča o Rudolfu Cistleru zaslužuje i film i seriju, ali mislim da ideja koju Cistler nosi zaslužuje priznanje koje treba da bude časno i opštepriznato. Danas, kada se istorija “cepa” i dnevno-politički upotrebljava, tužno je da takve moralne i ideološke gromade kao što je Cistler padaju u zaborav. Ovaj film je tu da oživi njegovu ideju – istakao je Mensur.\nProducent projekta je Zoran Janković – kuća „Košutnjak film“, adistributer je „Art Vista“, film su podržali Filmski centar Srbije i RTS, a u autorskoj ekipi su i direktor fotografije Goran Volarević, kostimograf Boris Čakširan, scenograf Zorana Petrov, montažer Petar Putniković, umetnički direktor Slobodan Terzić, kompozitorka Biljana Krstić.\nU prepunom gledalištu Sava centra sinoć su bili i brojni predstavnici našeg javnog i političkog života – od ministara Ivana Tasovca i Aleksandra Vulina, do Siniše Pavića, Darka Bajića, Srdana Golubovića, Vuka Ršumovića, Miroslava Mogorovića, Sergeja Trifunovića, Vladimira Kecmanovića, Nataše Ninković, Radoša Bajića, Milovana Vitezovića…


Različitosti nas ujedinjuju: ,,Dečiji centar" i Gimnazija Zaječar domaćini prve omladinske razmene\nRazličitosti nas ujedinjuju: ,,Dečiji centar” i Gimnazija Zaječar domaćini prve omladinske razmene\nFoto: Dečiji centar Zaječar\n,,Dečiji centar” nastavlja da neguje i podržava omladinske razmene. Ovog puta je reč o projektu koji je realizovao Evropski pokret u Srbiji uz podršku Evropske unije. Omladina Gimnazije iz Sremskih Karlovaca bila je naš gost, a uzvratna poseta će biti realizovana u toku sledećeg meseca.\n,,U prethodna tri dana ,,Dečiji centar” i Gimnazija Zaječar bili su domaćini prve omladinske razmene u okviru projekta Različitosti nas ujedinjuju koji realizuje Evropski pokret u Srbiji uz podršku Evropske unije. Omladinska delegacija Gimnazije iz Sremskih Karlovaca upoznala je kulturu našeg kraja, raznovrsnost tradicije i identiteta. Uzvratnu posetu realizovaćemo u toku oktobra. Dečiji centar jedna je od 25 organizacija iz Srbije koje su 27.aprila 2020 osnovale Mrežu organizacija za mlade i omladinskih organizacija pod nazivom Različitosti nas ujedinjuju.\nZvanično osnivanje Mreže prvi je korak ka institucionalizaciji dijaloga o interkulturalnost i kulturne raznolikosti u Srbiji, koja je od velikog značaja posebno za mlade, a ima i svoju funkciju u podršci procesu evropske integracije Srbije. Mreža Različitosti nas ujedinjuju će raditi na uspostavljanju institucionalne podrške za promociju interkulturalnog dijaloga i kulturne raznolikosti u Srbiji. Misija Mreže biće osnaživanje mladih za razumevanje i bavljenje temama interkulturalnosti i kulturne raznolikosti i promociju ovih vrednosti u široj javnosti u Srbiji, kroz jačanje kapaciteta organizacija koje rade sa mladima.\nPromotivni kratkometražni film o Zaječaru deo je kampanje koja će se sprovoditi narednih meseci”, glasi saopštenje Dečijeg centra.\ndečiji centar Evropski pokret u Srbiji uz podršku Evropske unije Gimnazija Zaječar omladinska razmena Različitosti nas ujedinjuju


Hagijuda: Japan ostaje koncesionar u ruskim energ. projektima\nTanjug 12. aprila 2022. 07:47\nTOKIO – Sjedinjene Države nikada nisu vršile pritisak da Japan napusti naftne i gasne projekte na ruskom ostrvu Sahalin u kojem japanske kompanije poseduju udeo, rekao je danas ministar industrije Koiči Hagijuda, dodajući da će Japan i dalje biti koncesionar u tim projektima.\n„Nameravamo da nastavimo da držimo koncesije u projektima Sahalin 1 i 2 jer su oni stabilni dugoročni izvori jeftine energije i važni su za život japanskih građana i poslovne aktivnosti“, rekao je Hagiuda na konferencija za medije, prenosi Rojters.\nOn je naveo da nikada nije osetio nikakav pritisak od strane SAD da se Japan povuče iz sahalinskih projekata, odgovarajući na pitanje o bilo kakvom pritisku Vašingtona.\nSjedinjene Države, dodao je, shvataju važnost energetske bezbednosti na osnovu situacije u svakoj zemlji.\nUčečhe Japana u naftnim i gasnim projektima Sahalin-1 i Sahalin-2 dopselo je u fokus zbog ukrajinske krize, pošto su zapadne naftne kompanije objavile da će se povući iz Rusije nakon njenog napada na Ukrajinu.\n„Vodeći računa o tome da obezbedi stabilno snabdevanje energijom, Japan će istovremeno raditi na smanjenju zavisnosti od ruske energije diverzifikacijom izvora energije, uključujući obnovljivu i nuklearnu energiju, i diversifikacijom izvora snabdevanja“, rekao je Hagijuda.


GRADIĆEMO NAŠU FABRIKU PCR TESTOVA: Predsednik objavio odlične vesti - Rešićemo problem zauvek! | Novosti.rs\nOn je rekao da smo o izgradnji pogon za sekvencioniranje genoma obavestili Pekinški genomski isntitu i veruje da ćemo do kraja godine postizati značajne rezultate.Kaže da će se mnogo toga ulagati u savremene medicinske tehnologije i biotehnologije.\n- Mogu da vam kažem da ćemo napraviti i fabriku za PCR testove čime ćemo problem testiranja rešiti zauvek - napominje Vucić.\n- Moramo da budemo spremni za teže izazove, jer smo mogli da vidimo da je malo zemalja koje će stvarno da pokazu solidarnost - ocenio je Vučić.\nAleksandar Vučić virus korona Institut za molekularnu biologiju pcr testovi koronavirus fabrika PCR testova fabrika PCR testova u Srbiji


Ekstremni desničari napali imigrante u Atini\nGrčki ekstremni desničari napali su u subotu više stotina ilegalnih imigranata smeštenih u staroj zgradi u centralnom delu Atine, i u sukobima je povređeno troje ljudi. Nekoliko desetina demonstranta bacalo je kamenice i petarde s ulice i obližnjih zgrada na zgradu stare sudnice u kojoj se nalaze imigranti koji su uzvrćali ciglama i građevinskim otpadom. Policija je interveenisala bacivši suzavac. Najmanje troje ljudi je povređeno u sukobima u centralnom delu Atine. Imigranti su optužili policiju da ih slabo štiti i poručili da će organizovati straže tokom noći zbog straha od novih napada. Napad je usledio posle antiimgirantskih demonstracija ekstremno desničarske organizacije "Zlatna zora" na kojoj su učesnici nosili natpise "Stranci znače kriminal" i "Postali smo stranci u sopstvenoj zemlji".


ISPLATA PENZIJA U VANREDNOM STANJU: Uz ovlašćenje i putem pošte – Zrenjanin\nPenzioneri će, tokom vanrednog stanja, moći svoje penzije da primaju uz posebna ovlašćenja kao i putem dostave, saopštila je Vlada Republike Srbije u utorak 24. marta.\nGrađani koji do sada nisu nikoga ovlastili za podizanje penzija, mogu to da učine sada, posebnim ovlašćenjem za osobu koja će, u njihovo ime, uz posedovanje svoje i njihove lične karte, podići unapred definisan iznos penzije.\nPrimer ovlašćenja izdala je Narodna banka Srbije, a ono se može sastaviti i u slobodnoj formi uz obavezno navođenje ličnih podataka penzionera i ovlašćene osobe, broj tekućeg računa, naziv banke i iznos koji se isplaćuje (brojkama i slovima). Punomoćje se izdaje jednokratno, a može se preuzeti sa sajta NBS ili sajta Penzin.\nPenzioneri koji ne ovlaste nikoga za podizanje penzije, treba da pozovu kontakt telefon banke, u kojoj imaju otvoren tekući račun i da navedu adresu i iznos koji žele da im se dostavi, kako bi Pošta Srbije mogla da im dostavi novac po hitnoj proceduri.\nBanke će takođe samostalno kontaktirati korisnike putem kontakt centra ili sms porukom kako bi penzioneri što ranije znali na koji će način isplata biti realizovana.\nPenzioneri neće imati dodatnih troškova zbog novog načina isplate njihovih prinadležnosti. Vojska Srbije i Ministarstvo unutrašnjih poslova biće na raspolaganju Pošti Srbije prilikom isplate penzija.\nIsplata penzija za mart biće u celini, 10. aprila, uz pomoć od 4.000 dinara, što je omogućila politika stabilnog budžeta i sniženog javnog duga naše države.\nPENZIONERIMA POMAŽE I KOMUNALNA MILICIJA\nIz kabineta gradonačelnika u sredu ujutro je saopšteno da će pripadnici Komunalne milicije posećivati penzionere i u njihovim domovima ih upoznavati sa procedurom za podizanje penzija i ispunjavanjem punomoćja za podizanje sredstava.\nGradska uprava saopštava da su isključivo pripadnici Komunalne milicije imaju zaduženje da podižu i nose novac penzionerima i da za ove aktivnosti niko drugi nije ovlašćen.\nGrađani koji ne žele dostavu novca na ovaj način, mogu se obratiti na neki od brojeva kol centra Grada Zrenjanina otvorenih na početku vanrednog stanja.\n← PAKETI POMOĆI ZA NAJUGROŽENIJE PENZIONERE: Isporuka na kućnu adresu\nSERVIS MOJ-ERAČUN: Besplatni eRačuni firmama tokom vanredne situacije →


Poljska traži od EU milijardu evra za pomoć Belorusiji - Sputnjik Srbija\n14:13 17.09.2020 Preuzmite kraći link\nPoljska predlaže da se napravi stabilizacioni fond za Belorusiju, izjavio je premijer Mateuš Moravecki na konferenciji za štampu u Viljnusu.\n„Fond treba da bude značajan. Treba da sadašnjoj situaciji stabilizuje očekivanja investitora. Kao minimum milijardu evra u ovoj fazi“, izjavio je Moravecki.\nStvaranje fonda je deo „plana za Belorusiju“ koji Poljska želi da podnese Evropskoj komisiji na razmatranje. Prema rečima Moraveckog, cilj ovog plana je da se pokaže da je „Evropa otvorena za Belorusiju“.\nMeđutim, beloruska opozicija je saopštila da je za stabilizaciju ekonomske situacije u zemlji potrebno 3-4 milijarde dolara finansijske pomoći.\nDanas je Evropski parlament podržao uvođenje sankcija protiv beloruskog lidera Aleksandra Lukašenka i saopštio da ga ne priznaje za legitimnog predsednika Belorusije.


Smanjenje plata i penzija nije reforma\nBeta 11. novembra 2015. 17:05\nLider pokreta „Dosta je bilo“ Saša Radulović izjavio je danas da premijer Srbije Aleksandar Vučić smanjenje plata i penzija naziva reformom i dodao da to nije reforma.\n„Vučić je od penzionera oteo 210 miliona evra“, rekao je Radulović na konferenciji za novinare u Beogradu.\nPrema njegovim rečima, premijer je smanjio penzije, a povećao cenu struje za 12 odsto, povećao PDV, porez na imovinu i akcize.\n„Premijer je sve to nazvao reformom, a to nisu reforme“, naglasio je Radulović.\nOn je dodao da je premijer ceh svoje neodgovornosti i nesposobnosti svalio na gradjane i privredu.\nRadulović je izjavio i da je Vlada Srbije u decembru 2014. godine dala smederevskoj Železari državnu pomoć od 110 miliona evra i dodao da je Železara u toj godini napravila neto gubitak od 134 miliona evra, zbog čega je Agencija za finansiranje izvoza, po odluci Vlade, oprostila dug fabrici od 36 miliona evra.\n„Premijer je 11. decembra 2014. godine potpisao zaključak Vlade kojim se Železari za poslovanje u 2015. godini odobrava državni kredit iz budžeta i Fonda za razvoj u iznosu od 13,3 milijarde dinara, što iznosi oko 110 miliona evra“, rekao je Radulović.\nRadulović, bivši ministar privrede, naveo je da je istim zaključkom Vlada odlučila da se Železari produži rok za vraćanje kredita iz 2012. godine za još godinu dana i da Fond za razvoj ne aktivira Železari garancije u iznosu od 15 miliona evra.\n„Reč je o još jednoj subvenciji Železari koja je samo formalno predstavljena u formi kredita, jer je jasno da Železara ni ovaj novi kredit neće vratiti, kao što nije vratila ni prethodne“, kazao je Saša Radulović.\nOn je objasnio da je menadžment preduzeća taj kredit već potrošio i da je to razlog zbog kojeg zajedno sa premijerom „panično traži kupca“ za Železaru.\nPrema njegovim rečima, sve to pokazuje da je premijer Aleksandar Vučić obmanjivao javnost kada je govorio o uspešnom poslovanju tog preduzeća.\nZelenović: Sud odbio žalbe jer je Vučić rekao da će izbori u…


Zvezda ''pokazala zube'' i u Zagrebu, posustala u finišu - Sportske.net\nKošarkaši Crvene zvezde Beograd su i večeras u Zagrebu protiv favorizovane Cedevite pokazali da su u usponu forme, bez obzira na poraz rezultatom 96:91.\nPosle trijumfa u Kragujevcu, crveno-beli su i večeras prikazali sasvim solidnu partiju i, ako ništa drugo, još jednom najavili da će u domaćim takmičenjima biti veoma ozbiljan rival Partizanu i Radničkom u borbi za trofeje.\nRezultatska ''klackalica'' viđena je tokom čitavog meča, Zvezda je na poluvreme otišla sa prednošću od tri poena razlike (42:45), da bi u nastavku domaći tim uspeo da preokrene rezultat, ali ne i da stekne veću prednost od četiri poena razlike.\nU samom finišu Zvezda poravnava rezultat, a trojkom Tomasa na minut i po pre kraja crveno-beli vode 87:86.\nU poslednji minut se ušlo nerešenim rezultatom 89:89. Međutim, posle dosuđenih koraka Omaru Tomasu, trener crveno-belih Svetislav Pešić je isključen zbog protesta, pa Cedevita sa linije penala stiže do vođstva od 93:89.\nŠesnaest sekundi pre kraja, Tomas je iznudio tri slobodna bacanja, od kojih je pogodio dva za 93:91. Na kraju, 96:91 za domaći tim, Zvezda nije imala snage za preokret.\nOmar Tomas je bio najbolji u redovima Crvene zvezde sa 23 poena i 10 skokova, a zapaženu partiju pružili su i Milutinović sa 15 i Lešić sa 13 postignutih poena. U pobedničkoj ekipi Vukušić je upisao 20 poena.\nCedeviti je ovo petnaesti trijumf uz četiri poraza, dok Zvezda sada ima učinak od 7 pobeda i 12 poraza.


Srpska garantuje za najnovije milionsko zaduženje "Autoputeva RS" | Banja Luka 24 sata\nHome BiH Srpska garantuje za najnovije milionsko zaduženje „Autoputeva RS“\nRepublika Srpska garantovaće vraćanje kredita od 40 miliona KM koji su „Autoputevi RS“ podigli kod komercijalnih banaka u RS, iako je ovo javno preduzeće nedavno dobilo 54 miliona KM od akciza i putarina koji su mjesecima bili blokirani.\nIako su opravdanje za novo zaduženje „Autoputevi“ tražili u blokadi novca od akciza i putarina, od kredita nisu odustali ni nakon što je Uprava za indirektno oporezivanje (UIO) BiH nedavno podijelila blokirani novac entitetima.\n„Republika Srpska bezuslovno garantuje pravovremeno plaćanje svih obaveza prema ugovoru koji će se zaključiti između „Autoputeva“ i izabranog konzorcijuma koji čine Unicredit banka, Nova banka, Komercijalna banka i NLB banka Banjaluka. Namjena kreditinih sredstava je završetak autoputa Banjaluka – Doboj“, navedeno je u garanciji koju je na koju je Vlada RS dala saglasnost.\nPodsjećamo, u ovom javnom preduzeću su nakon raspisivanja tendera za CAPITAL rekli da su proceduru nabavke kredita pokrenuli zbog toga što je blokiran novac od akciza i izrazili uvjerenje da zaduženje “Autoputeva RS” neće biti potrebno te da će se članovi Upravnog odbora UIO dogovoriti raspodjelu novca prikupljenog po osnovu akciza.\nIako su se njihova očekivanja ispunila i UO UIO postigao dogovor o podjeli novca, „Autoputevi“ nisu odustali od kredita.\nNakon što su donijeli odluku da se zaduže kod grupe banaka, direktor „Autoputeva RS“ Dušan Topić je rekao da nije siguran da će odustati od kredita, o čemu je CAPITAL pisao u tekstu Akcize odblokirane, a „Autoputevi RS“ uzimaju kredit od 40 miliona.\n„Autoputevi“ ni nakon sedam dana nisu odgovorili na pitanja CAPITAL-a da li su donijeli konačnu odluku o uzimanju ovog kredita.\nTender za ovaj kredit „Autoputevi RS“ raspisali su krajem maja, a u tenderskoj dokumentaciji je navedeno da je namijenjen za obezbjeđenje novca potrebnog za završetak izgradnje autoputa od Banjaluke do Doboja.\nTopić je ranije rekao i da će izgradnja autoputa Banjaluka – Doboj koštati ukupno 392 miliona evra, odnosno 764,4 miliona KM, te da se kompletna izgradnja finansira iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Evropske investicione banke (EIB).\nZa izgradnju autoputeva Srpske se do sada zadužila više od 860 miliona KM.


Pristup – Mali vodič kroz planiranje gradova\nDa bismo utvrdili da li parcela pripada planu možemo pregledati spisak katastarskih parcela u okviru granica plana koji se nalazi u tekstualnom delu PDR-a ili na grafičkom prilogu koji prikazuje postojeće stanje. To se takođe može utvrditi uvidom u grafički prilog s prikazanim granicama plana na ortofoto snimku (ukoliko postoji), na kome identifikujemo položaj parcele na osnovu ulične mreže, postojeće namene, nekog urbanog repera i sl.\nUkoliko ne posedujemo broj katastarske parcele lokacije koja je predmet našeg interesovanja, postoji nekoliko načina da dođemo do tih informacija. Prvi je putem servisa Republičkog geodetskog zavoda, gde se nakon odabira opštine (političke, a ne katastarske) unosi naziv ulice i kućnog broja i kao rezultat dobijaju ne samo broj parcele i katastarske opštine već i ostali korisni podaci u vezi sa traženom parcelom. Druga opcija je preko GIS-a – interaktivne mape Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda, gde broj i katastarsku opštinu parcele možemo utvrditi direktno na osnovu položaja na ortofoto snimku ili putem zadate adrese – ulice i broja.\nU zavisnosti od našeg interesovanja za određene aspekte planskog rešenja – namenu, urbanističke parametre, saobraćaj, infrastrukturu ili nešto drugo, zavisi i koji grafički prilog sagledavamo. Međutim, skoro uvek polazimo od namene površine.\nGrafički prilog planirane namene površina predstavlja prikaz površine na kome su različitim grafičkim stilom, bojama i drugim elementima označene planirane namene za kompletnu površinu plana. Kako smo u prvom koraku odredili položaj tražene lokacije u odnosu na obuhvat plana, sada možemo da sagledamo i odgovarajuću planiranu namenu.\nU okviru grafičkih priloga kod urbanističkih planova se pored planirane namene često nalazi i grafički prilog s prikazanom tipologijom, u kome su namene razrađene po tipovima – celinama, zonama. Tako u jednom stambenom bloku na različitim delovima mogu postojati drugačija ograničenja za dozvoljenu spratnost. Različiti tip u okviru iste namene ima različite parametre, pa je u tom smislu neophodno proveriti da li takav grafički prilog postoji u okviru plana i ako postoji, koji tip namene je planiran na parceli koja nas interesuje. Planiranu namenu treba posmatrati i u širem kontekstu, odnosno kakav je međusobni uticaj planiranih namena za lokaciju i njeno okruženje.\nNa isti način pristupamo i sagledavanju ostalih grafičkih priloga u zavisnosti od onoga što nas interesuje. Osim planirane namene, preporučujemo da se pregledaju i grafički prilozi:\n(1) planirani način sprovođenja (o sprovođenju više u koraku br. 4),\n(2) regulaciono-nivelaciono rešenje, u kom najpre sagledavamo položaj regulacione i građevinske linije kao i saobraćajno rešenje i\n(3) sinhroni plan infrastrukture, u kome su zbirno prikazani infrastrukturni vodovi i objekti sa vezom na okolno područje plana, kako bismo uvideli šta je i gde planirano od infrastrukture.\nKada smo utvrdili koja je namena (ili tip namene) planirana za područje našeg interesovanja, u tekstualnom delu sagledavamo odgovarajuća pravila uređenja i građenja za namenu koju smo identifikovali preko grafičkih priloga. Osim osnovnih urbanističkih parametara koje iščitavamo iz pomenutih pravila poput indeksa izgrađenosti, stepena zauzetosti, maksimalne visine objekta i minimalnog procenta zelenila, takođe je bitno obratiti pažnju i na ostala pravila koja bitno mogu da utiču na dalje sprovođenje, poput pravila za (pre)parcelaciju, pravila građenja (visina, kota prizemlja i sl.), udaljenosti od susednih objekata itd.\nPored navedenih pravila neophodno je da imamo u vidu da svaka od planiranih namena u većini slučajeva podrazumeva i postojanje kompatibilnih namena u određenom odnosu koji je definisan tabelarno ili u okviru pravila za svaku namenu ponaosob. U tom smislu je neophodno da svaki planski dokument sagledavamo i kroz grafičke priloge i kroz tekstualni elaborat, jer su ti delovi međusobno nerazdvojivi.\nDrugi vid je neposredno sprovođenje – putem izdavanja informacija o lokaciji i lokacijskih uslova. Ono se javlja prvenstveno kod planova detaljne regulacije kao najrazrađenijih, ali se može naći i kod drugih urbanističkih planova.


MIJAILOVIĆ: Na klupi Partizana veliko trenersko ime :: Dešavanja u Bijeljini ::\n17. May 2021. / 00:05\nMIJAILOVIĆ: Na klupi Partizana veliko trenersko ime\nPredsjednik košarkaškog kluba Partizan Ostoja Mijailović izjavio je da očekuje da će u klub iz Humske doći veliko trenersko ime.\n"Moram da kažem da je i Aca Matović jedna od opcija kad se razmišlja o narednoj sezoni. On je godinama tu, napravio je dobre rezultate za kratko vreme. Jeste to bilo bez pritiska i bez navijača, ali svakako ćemo sagledati svaku opciju. Nećemo doneti odluku preko noći, jer moramo da izaberemo kvalitetno rešenje. Kada je nedavno u Humsku došao sportski direktor Zoran Savić, rekao je da ovog puta greška kad je izbor trenera u pitanju ne sme da se napravi", rekao je Mijailović.\n"Partizan je navikao na domaće stručnjake, publika je navikla na proverene partizanovce...Mi se kroz istoriju uporno vezujemo za nekoliko istih ljudi i mislimo da je tu i budućnost. Moramo negde da presečemo i da izmislimo nekog novog ko će voditi Partizan na duži period. Idemo redom, prvo je došao sportski direktor, njegov zadatak je da traži trenera, pa kad ga nađe, onda ćemo zajedno sa njim praviti ekipu. Ne dolazi više u obzir da se sklapa tim, pa onda dovodi trener da se uklapa naknadno", rekao je Mijailović.\n"Ja očekujem da će u klub doći veliko trenersko ime. To nam treba u ovom trenutku jer želimo da ponovimo rezultate iz prošle sezone. To je veoma važno i mi smo se usaglasili", istakao je Mijailović.\n"Mi sa njim nismo razgovarali, niti sa njegovim menadžerom. Mislim da je nesportski i da nije fer da pričamo sada sa čovekom koji ima ugovor i koga klub iz Bolonje plaća. A mi u isto vreme imamo našeg trenera koji sada vodi tim", rekao je prvi čovjek Partizana.\n"Mislim da je to dobra stvar. Ako je budemo dobili, ne znači da ne može u tom periodu da izborimo Evroligu. Ako nam daju licencu, hvala im na tome, ako ne, nastavljamo dalje...Svakako, ako bismo izborili kroz neko takmičenje Evroligu, ne bi bilo bitno što je trogodišnja licenca. Nama je Evroliga primarni cilj, jer je tu Partizanu i mesto", zaključio je Mijailović.


In Store | VIJESTI: Region | Lidl donirao sedam tona hrane Crvenom krstu\nLidl donirao sedam tona hrane Crvenom krstu\nKroz mrežu lokalnih organizacija Crvenog krsta, Lidl je hranu podijelio u 8 lokalnih zajednica - Beogradu, Vršcu, Kovinu, Paraćinu, Nišu, Gadžinom Hanu, Leskovcu i Bujanovcu, a donacijom je obuhvaćeno oko 7.000 pojedinaca.\nOva donacija dio je strategije društveno odgovornog poslovanja Lidla Srbija pod parolom „Na putu prema sutra“ u kome je kompanija do sada već na različite načine doprinijela unaprijeđenju uslova života u opštinama u kojima je otvorila svoje prodavnice.\nGodinu dana poslovanja obilježilo je mnogo susreta sa potrošačima širom Srbije, pa smo željeli da se povodom prvog rođendana zahvalimo i ugroženima, čineći ih, na taj način, dijelom naše zajednice. Ujedno smo ovom donacijom željeli da damo pozitivan primer i podstaknemo što veći broj ljudi na solidarnost, izjavila je Martina Petrović, rukovoditeljica korporativnih komunikacija u kompaniji Lidl Srbija.\nImajući u vidu stanje ugroženih grupa u ovim sredinama, Crveni krst je donaciju najvećim dijelom usmjerio na ustanove koje unaprijeđuju kvalitet života osoba sa smetnjama u razvoju i korisnike programa narodnih kuhinja.\nZahvaljujemo Lidlu na ovoj veoma značajnoj donaciji. Donacija od 7 tona hrane kojom je obuhvaćeno oko 7.000 posebno ranjivih građana izuzetno doprinosi ostvarenju humanitarne misije Crvenog krsta Srbije - olakšati život najranjivijima među nama - porodicama koje često nemaju dovoljno ni za ishranu. Uvjereni smo u nastavak uspješne saradnje sa Lidlom Srbija, kao i da će ovaj primjer društveno odgovorne kompanije podstaći i druge da na svoj način osmisle slične akcije, istakao je Ljubomir Miladinović, generalni sekretar Crvenog krsta Srbije, tokom prijema donacije.\nLidl Srbija nastavlja saradnju sa Crvenim krstom Srbije, gdje će u narednim mesecima u svojim prodavnicama ljude dobre volje informisati na koji način mogu da se uključe i budu dio njihovih humanitarnih akcija.\nO kampanji „Na putu prema sutra“\nKao internacionalni trgovinski lanac, Lidl Srbija u svakodnevnom djelovanju, osim ekonomskih, u obzir uzima i društvene i ekološke faktore. Kroz moto odgovornosti „Na putu prema sutra“, kompanija Lidl Srbija se trudi da na duge staze gradi strategiju društveno odgovornog poslovanja koja treba da ima pozitivan utjecaj na cjelokupno okruženje. Lidlove društveno odgovorne aktivnosti zasnivaju se na 5 stubova odgovornosti: asortiman, zaposleni, životna sredina, društvo i poslovni partneri.


Crony - Mobilne mreže\nOprema za izgradnju mobilnih radio mreža\nVodeći proizvođač opreme i rešenja za femto ćelije i piko ćelije kojima se rešavaju problemi pokrivanja i kapaciteta mreže mobilnih operatera.\nVodeći kineski proizvođač koaksijalnih antenskih kablova i pratećeg kablovskog instalacionog materijala.\nNajveći kineski proizvođač antena za bazne stanice mreža mobilne telefonije, kao i mikrotalasnih antena.\nVeliki asortiman kvalitetnih koaksijalnih komponenti i pribora za mobilne i radiodifuzne radio mreže kao što su: konektori, prelazni kablovi, spliteri, kombajneri, filtri i kablovski instalacioni materijal.\nSvetski prepoznatljiv brend na tržištu mobilnih mreža kao vodeći proizvođač instalacionog materijala (kablovske obujmice, uzemljivači, zidni uvodnici, hidroizolacione trake). Na bazi velikog iskustva, počeli su i sa proizvodnjom instalacionog materijala i za fiksne telekomunikacione i opticke mreže.\nDizajn, razvoj i proizvodnja specijalnih širokopojasnih antena, vrlo velikog pojacanja(22.5-26dBi) za bazne stanice. Glavna primena je u poboljšanju pokrivanja teško dostupnih i udaljenih servisnih zona.\nRazvoj i proizvodnja fleksibilnih i inovativnih rešenja za fiksnu i mobilnu infrastrukturu telekomunikacionih mreža.\nSoftverski paketi za predikciju polja u unutrašnjosti objekata, koji su prvenstveno namenjeni mobilnim operaterima, sistem integratorima i proizvođacima opreme. Primenom paketa se u projektovanju mreže se optimizuju troškovi njene izgradnje i optimalne eksploatacije.


Pomoćnik ministra unutrašnjih poslova i načelnik Sektora za lјudske resurse Vladimir Ilić prisustvovao je danas obeležavanju Dana opštine Dimitrovgrad i slave opštine Rođenje Presvete Bogorodice.\nPovodom praznika Opštine Dimitrovgrad, odbornici Skupštine opštine doneli su jednoglasnu odluku o dodeli priznanja Ministarstvu unutrašnjih poslova za doprinos u očuvanju bezbednosti i zaštiti državne granice u vreme migrantske krize na teritoriji opštine Dimitrovgrad.\nPosebno je istaknut rad pripadnika granične policije, kao i ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina koji se nalazi na čelu Radne grupe za rešavanje problema mešovitih migracionih tokova.\nPomoćnik ministra i načelnik Sektora za lјudske resurse Vladimir Ilić pozdravio je prisutne odbornike i građane opštine Dimitrovgrad u ime ministra policije Aleksandra Vulina zahvalivši se odbornicima na tome što cene i prate rad srpske policije i ministra Vulina.\n„U toku migrantske krize, po naredbi predsednika Vučića, pripadnici policije, zajedno sa lokalnom samoupravom preduzimali su odgovarajuće mere i radnje sa cilјem evidentiranja i humanog postupanja prema migrantima, ali i radi očuvanja bezbednosti naših građana.\nPonosni smo na Srbiju koja je jedina evropska zemlјa koja je na human način postupala prema migrantima, ali je uspela i da zaštiti svoje građane", poručio je Ilić.


Mihajlović: Vlade u Prištini nema, jer SAD želi da sačuva Tačija | Radio Kosovska Mitrovica\nMihajlović: Vlade u Prištini nema, jer SAD želi da sačuva Tačija\n9. January, 2020 15:01 |\nVlada u Prištini još nije formirana jer Amerikanci pokušavaju da sačuvaju svoju najozbiljniju investiciju na KiM koja se zove – Hašim Tači, jer da su želeli da koalicija između Pokreta Samoopredeljenja Aljbina Kurtija i Demokratskog Saveza Kosova (DSK) Ise Mustafe zaživi, oni bi je do sada podržali, ocenio je za Tanjug novinar Milivoje Mihajlović.\nSmatra da bi Kurti dolaskom na vlast u Prištini pre svega počeo da “čisti” kosovski sistem i administraciju od kriminala, dok je Tači, kaže, napravio ozbiljnu piramidu vlasti i podzemlja, te bi gubitak vlasti za njega značio direktan odlazak ne samo u Haški zatvor, veći i u kosovski.\n“Interes Amerikanaca je da sačuvaju Tačija, on je njihova investicija još od pre rata. Zbog toga, da su hteli da ova koalicija zaživi oni bi je podržali, takođe, da su hteli da ne bude taksi na robu iz centralne Srbije oni bi zabranili Albancima da to uvedu”, rekao je Mihajlović.\nZbog taksi građani na KiM plaćaju sve osnovne namirnice pet do 30 odsto skuplje, kaže Mihajlović i dodaje da se takav sistem koji je “uspostavljen za pljačku naroda” opire bilo kakvim promena, a mnogi u Prištini opasnost tih promena, ističe, vide u Kurtiju.\n“Kurtiju je jasno da bi ukidanje taksi vratilo cene na prethodni nivo i to bi za njega bio veliki politički plus. Takođe, za sada nema podataka da je umešan u neku vrstu korupcije ili kriminala, za sada je čist čovek i ko god se bavim kriminalnim radnjama na Kosovu vidi opasnost u Kurtiju”, smatra Mihajlović.\nIstiče i da Kurti još uvek nije ljubimac Amerikanaca, ali da su izjave specijalog izaslanika SAD za pregovore Beograda i Prištine Ričarda Grenela i specijalnog izaslanika SAD za Balkan Metju Palmera glasile da će podržavati Kurtija “ako se bude ponašao kako treba”.\n“On je svojeglav, ima tu nacionalističku kosovsku priču i priču o ujedinjenju sa Albanijom, ali njih to ne znanima, njih samo zanima da očuvaju te njihove strukture u podzemlju i u vlasti”, rekao je Mihajlović.\nS druge strane, kaže Mihajlović, u Prištini se može čuti i da DSK odugovlači sa dogovorima i izbegava koaliciju sa Samoopredeljenjem, zato što, navodi, članovi porodice čelnika DSK imaju duboke veze sa Tačijevim kriminalnim klanovima i interesnim grupa, pre svega, finansijskim centrima moći na KiM.\n“Smatra se da je to zapravo glavni razlog zbog kojeg nema dogovora oko vlade”, rekao je Mihajlović.\nPrema njegovim rečima, postoje dve mogućnosti razvoja događaja u Prištini, prvi je da se napravi tehnička vlada u kojoj ne bi bilo Samoopredeljenja, nego sve ostale stranke zajedno sa DSK, a druga mogućnost je da se raspištu novi izbori.\nMihajlović dodaje da mogućnost raspisivanja novih izbora odgovara samo Kurtiju,kome, kako kaže, popularnost rase, jer građani vide da je Tačijev sistem “okoštao” i da su mafijaške veze u Prištini sa politikom i dalje jake i presudne oko formiranja vlade.\nKaže da se zbog čitave te situacije Kosovo nalazi u vakuumu i potpuno zategnutoj situaciji, koja trenutno, smatra Mihajlović, odgovara samo Tačiju.\nTa situacija, smatra Mihajlović, sprečava i stabilan nastavak Briselskog procesa i dijalog između Beograda i Prištine, dodajući da dok se ne formira vlada i institucije u Prištini ne može se očekivati nastavka dijaloga.\nNastavak dijaloga će, kaže, odložiti i pralamentarni izbori u Srbiji koji bi trebalo da se održe na proleće.\nSmatra da će dijalog biti prisustan “u medijima” u smislu da će posrednici obe strane govoriti da su spremni za dijalog i da jedva čekaju da krenu u dijalog, a u stvari, kaže, dijalog neće biti.\n“Po meni je 2020. godina još jedna izgubljena godina kada je u pitanju dijalog. Ono sto je izvesno to je da će u nekoliko navrata biti održani simbolični sastanci između predstavnika Beograda i Prištine, verovatno u Briselu, a oni će imati jednu svrhu – da pokažu da administracija u Briselu i Vašingtonu nešto radi na tom polju”, zaključio je Mihajlović.


Nuspojave koje pokazuju da vakcina deluje\nZdravlje Autor:N105. apr. 202108:24 > 08:42\nBeogradski sajam vakcinacija Foto:Filip Krainčanić/Nova.rs\nIzostanak reakcije ne znači da je osoba nezaštićena, tako da nema razloga za brigu reklo je troje stručnjaka, Pol Ofit, upravnik Centra za vakcine pri Dečjoj bolnici u Filadelfiji, dr Glen Ral, imunolog iz „Fox Chase“ centra za karcinom, takođe iz Filadelfije i dr Sara Kols sa Univerziteta „Arizona College of Medicine“.\n„Vakcina deluje i u slučaju da nemate nuspojave“, rekla je dr Kols i naglasila „mnogi imaju nuspojave, a mnogi ne“.\nIzostanak glavobolje ili povišene telesne temperature nije razlog za zabrinutost, kaže Pol Ofit i objašnjava:\n„Sigurno je da ne morate imati nuspojave da biste znali da ste zaštićeni“.\nDrugim rečima obe pojave, sticanje imuniteta i nuspojave, rezultat su niza upozorenja u imunološkom sistemu nakon vakcine.\nAli samo zato što je prvobitna upala uspešno podstakla proizvodnju antitela i drugu vrstu odbrane od bolesti, to ne znači da ona mora nužno da izazove i povišenu temperaturu.\nRazličite reakcije ljudi u Srbiji na kinesku vakcinu\n04. feb. 2021 10\nU retkim slučajevima, teža alergijska reakcija zvana anafilaksija, nastupa u minutama nakon vakcinacije i lekari su uvek spremni da intervenišu EpiPenom (uređajem za automatsku injekciju adrenalina) ili sličnim koji sadrži epinefrin.\nKonačno, Ofit, Ral i Kols govore o sistemskim nuspojavama, a ne o „lokalnim“ efektima kao što su bol u ramenu u koje je ubrizgana vakcina ili crvenilo na mestu uboda jer su te pojave česte, ali su zanemarljive u odnosu na ono što bi moglo da se dogodi ako se razbolite od kovida-19.\nInstitut Maks Plank: Koliko su tačno efikasne FFP 2 maske\n13 naučno dokazanih načina da sasvim prirodno povećate serotonin


Knežević nije zainteresovan za dokapitalizaciju Atlas banke\n► Knežević nije zainteresovan za dokapitalizaciju Atlas banke\nPostojeći akcionari Atlas banke, vlasnika Duška Kneževića, za kojim je raspisana poternica, nisu se prijavili za dokapitalizaciju tako da su se stekli uslovi da se banka ponudi drugim kupcima, saopšteno je danas iz Centralne banke Crne Gore.\n"Imajući u vidu da do danas nije izvršen upis i uplata emitovanih akcija od strane postojećih akcionara u postupku dokapitalizacije Atlas banke AD Podgorica u privremenoj upravi, stekli su se uslovi da privremeni upravnik ove banke obavesti Komisiju za tržište kapitala o ishodu emisije akcije banke, radi dobijanja rešenja o neuspešnosti emisije", navela je Centralna banka.\nNakon toga, kako je objašnjeno, privremeni upravnik dostaviće Komisiji zahtev za odobravanje prodaje akcija s banke licima koja nisu postojeći akcionari banke.\nCentralna banka je 7. decembra donela rešenje o uvođenju privremene uprave u Kneževićeve Atlas i IBM banku. U međuvremenu je u IBM banku uveden stečaj a CBCG je naložila dokapitalizaciju Atlas banke.\nGuverner Centralne banke Radoje Žugić je kazao je da postoji interesovanje za dokapitalizaciju Atlas banke, te da ne isključuje ni mogućnost da se u dokapitalizaciju uključi i država, što je bio slučaj u nekim evropskim zemljama.


Laguna - Bukmarker - Prikaz Oksfordovog priručnika „Fizika elementarnih čestica“ - Knjige o kojima se priča\nJedna od najznačajnijih i najfascinantnijih naučnih priča dvadesetog veka je neverovatan napredak u našem razumevanju materije u njenom najosnovnijem obliku. Ukratko, dvadeseti vek je doživeo potvrdu atomske hipoteze: sva priroda, materija, kao i njene interakcije, mogu se svesti na konačan broj nedeljivih čestica.\nKako je otkriveno, atomi, koji su prvobitno smatrani nedeljivim česticama kako im samo ime kaže, zapravo se sastoje od mnoštva drugih čestica koje po našem dosadašnjem saznanju zaista jesu fundamentalne.\nDalje, otkrili smo još mnogo drugih čestica koje se ne mogu naći u atomu i za mnoge od njih se ispostavilo da su mešavina drugih elementarnih čestica. S obzirom na to koliko je različitih ekstra-atomskih čestica otkriveno, zaista je neverovatno da smo uspeli da ovaj „haos“ svedemo na svega nekoliko osnovnih.\nOva knjiga predstavlja zanimljiv i pristupačan priručnik o tome kako smo uspeli da dođemo do svih ovih saznanja. U njoj možemo videti i eksperimentalni i teorijski razvoj u fizici elementarnih čestica koji nas je doveo do tačke u kojoj se nalazimo.\nKnjiga je napisana razumljivim jezikom i svako ko se interesuje za ovu temu, ne bi trebalo da ima problem da je razume niti mu je potrebno neko posebno matematičko znanje. Ipak, kao i sve knjige iz ove edicije, ovaj priručnik ne podilazi čitaocu već pokušava da ga edukuje i dovede do poslednjih saznanja koja ljudski rod ima o ovoj fascinantnoj oblasti. Sve to zajedno čini ovu knjigu izuzetno vrednim štivom u kome ćete uživati.


Vladimir Putin: “I ja ću se vakcinisati. Čim dozvole mojoj starosnoj grupi…” – Haber.ba\nVladimir Putin: “I ja ću se vakcinisati. Čim dozvole mojoj starosnoj grupi…”\nRuski predsjednik izjavio je danas da će se vakcinisati protiv korona virusa čim bude moguće za njegovu starosnu grupu, ocjenjujući da je vakcina Sputnjik V “dobra i sigurna”.\n“Slušam preporuke naših stručnjaka i zato, za sada, kako stručnjaci preporučuju, nisam to učinio, ali ću to apsolutno učiniti čim bude moguće”, rekao je Putin (68) na godišnjoj konferenciji za novinare koja je zbog pandemije održana onlajn.\nPutin je rekao da je ruska vakcina “bezbedna i efikasna… sa nivoom zaštite od 96 do 97 odsto” i da očekuje da će Rusija do kraja naredne godine imati “milone doza vakcina”, prenosi Beta.\nTeme:Sputnjik V, vakcinisanje, Vladimir Putin


Đukanović: Vrijeme da se ovaj region vrati svojoj evropskoj kući; Picula: Problem grupe kojima reforme nisu u interesu | Kodex.ME\nPredsjendik primio stalnog izvjestioca EP za CG\n24. 01. 2020 - 17:56 Autor: Kodex\nOn je potvrdio da EU ostaje osnovni prioritet državne politike u kontekstu evropeizacije društva, koja je neophodna zbog prevazilaženja posljedica zaostajanja Zapanog Balkana i povratka na kolosjek savremenih evropskih tokova. Predsjednik je poručio da je vrijeme da se ovaj region vrati svojoj evropskoj kući naglašavajući da nema bolje perspektive za Zapadni Balkan bez Evrope, niti bolje vizije Evrope bez njenog ujedinjenja. Kapitalno je važno da se i sa evropskih adresa čuju poruke ohrabrenja za evropsku perspektivu ZB, jer koliko god je taj proces dug i zahtjevan i koliko god bili kritični prema nedostacima, logičnijeg, potpunijeg i perspektivnijeg doma nemamo - kazao je Đukanović.\nUz očekivanje da će nove strukture u EU obnoviti politiku koja proširenje pozicionira u fokus svog djelovanja, predsjednik je, kako je saopšteno iz njegovog kabineta, potvrdio da Crna Gora ostaje otvorena za maksimalnu saradnju i dobar partner koji će dati puno dobrih agrumenata za odbranu ključnog cilja integracije.\nPodsjećajući na vrijednosti na kojima je stvorena EU iskazao je uvjerenje da će i savremeni predstavnici Unije biti na nivou očekivanja njenih građana jednako kao i njeni osnivači, uspješno savladati period preispitivanja i učiniti je poželjnim modelom za evropske zemlje. U tom smislu naglasio je da EU mora ostati otvoren projekat, jer bez onih koji žele da postanu njen dio, ne može ostvariti svoju istorijsku misiju. Iskazao je uvjerenje da će Evropski parlament nastaviti da podržava integraciju Crne Gore, kao i da će Evropski savjet obnoviti politički interes za proširenje i deblokirati pregovaračke procese sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. Uz očekivanje da će nastavak procesa integracije EU biti sve zahtjevniji, naglasio je da Crna Gora može i mora nastaviti putem kojim je krenula - kaže se u saopštenju.


Online zajam Ilijaš – brzo i lako do potrebnog novca - Brzi Krediti\nOnline zajam Ilijaš – brzo i lako do potrebnog novca\nFinansijski servisi dozovoljavaju svim punoljetnim osobama da podignu online zajam Ilijaš bez problema. Ukoliko imate od 18 do 70 godina i radno ste sposobni, ispunjavate uslove za online zajam Ilijaš. Online zajmovi su dio ponude finansijkih servisa mikrokreditnih organizacija na domaćem tržištu.\nOnline zajam Ilijaš vam omogućava da kroz par klikova aplicirate za pozajmicu, te da već kroz par sati i podignete novac koji vam je potreban. Nepredviđeni troškovi se dešavaju gotovo svima, a zahvaljujući modernim finansijskim servisima više nema potrebe da tražite novac od svojih bližnjih i prolazite kroz neugodnosti. Ukoliko živite u gradu Ilijaš sa poštarskim brojem 71380 i pozivnim brojem +38733 svoj novac možete podignuti u najbližoj pošti.\nPrema istraživanjima koje su sproveli finansijski servisi, od 19603 stanovnika koji žive na teritoriji grada Ilijaš čak 40% njih je imalo iskustva sa online zajmovima, a čak 30% njih je istaklo kako bi u nepreviđenim finansijskim situacijama ponovo apliciralo za online zajam Ilijaš. Ukoliko ste i sami zainteresovani za online zajam, dodatne informacije možete dobiti na zvaničnoj web stranici finansijskoj servisa koji nudi online zajmove ili pozivom na broj telefona koji je takođe naznačen na web stranici servisa za kreditiranje.\nPozajmice Mostar – kome su dostupne i kako aplicirati\nKrediti do 2000 KM Dobretići – sve što vas interesuje na jednom mjestu\nSMS Pozajmice Ljubuški – apliciraj putem SMS poruke


slučaj Havana Archives - KRIK\nTužilac tražio po pet godina zatvora za optužene u slučaju „Havana“\nTužilac Saša Drecun i advokati optuženih izneli su danas završne reči na suđenju žandarmu Vojislavu Kostiću i Daliboru Đoriću za iznudu. U postupku je bio optužen i vlasnik kazina „Havana“ na Slaviji Vladimir Popović koji je ubijen početkom meseca. Piše: Milica Vojinović Tužilac Drecun izneo je danas završnu reč detaljno […]\nSuđenje u slučaju „Havana“ odloženo, optuženi nema advokata\nDanašnje suđenje optuženima za iznudu i prebijanje u beogradskom klubu „Havana“ odloženo je nakon što je optuženi Vladimir Popović zamolio sud za još vremena kako bi našao novog advokata. Popovića je u ovom postupku branio advokat Dragoslav Ognjanović koji je ubijen krajem jula ove godine. Piše: Milica Vojinović „Kontaktirao sam […]\nSlučaj „Havana“: Jedan od oštećenih prešao na stranu odbrane\nZoran Topalović, jedan od oštećenih, promenio je svoj iskaz na današnjem suđenju trojici optuženih za iznudu 110.000 evra i nanošenje teških telesnih povreda. Navodi koje je danas izneo na sudu idu u korist optuženima – vlasniku kazino kluba „Havana“ Vladimiru Popoviću, žandarmu Vojislavu Kostiću i Daliboru Đoriću. Piše: Milica Vojinović […]\nDanašnje suđenje vlasniku kazina „Havana“ na Slaviji Vladimiru Popoviću, žandarmu Vojislavu Kostiću i Daliboru Đoriću za iznudu odloženo je jer nije došao oštećeni. Piše: Milica Vojinović Utvrdivši da u sudnici nije prisutan oštećeni Miloš Rilak koji je ranije sudu dostavio izvesna dokumenta, sudija je odlučila da odloži suđenje. Ona je […]


Izvor: JužneVesti.com, 10.Okt.2019, 11:31 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nDrugačiji pogled na jednog od najpoznatijih strip-negativaca Džokera prikazuje se od ove nedelje u niškim bioskopima Cineplexx i Vilin grad. Pored ovog filma, na repertoaru se nalazi i naučno-fantastični triler sa Vilom Smitom u glavnoj ulozi Blizanac, kao i nastavak Grdane.\nDžoker je, navode u bioskopima, filmska priča u kojoj se otkriva kako je ovaj lik postao najveći strah i trepet Gotam Sitija.\nHoakin Finiks tumači Artura >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << Fleka, neuspešnog stand up komičara koji danju radi kao klovn. On se oseća odbačenim od strane društva, a svoju neprilagođenost okruženju otkriva svaki put kada se manijakalno smeje u najmanje prikladnim trenucima - navode u bioskopima.\nPored toga, filmoljupci će imati prilike da pogledaju akcioni triler sa elementima naučne fantastike Blizanac, ali i nastavak priče o vili Grdani.\nRadnja filma odigrava se u čuvenom kraljevstvu, koje će se izmova zameriti našoj omiljenoj vili. Odnos i ljubav koje je Grdana godinama gradila ugroziće postupci već nama poznatih likova, ali i novih. Priprema se venčanje Ružice i princa Filipa, koje će izazvati da Grdanina magija postane jača i ozloglašenija. Anđelina Džoli reprizira svoju briljantnu ulogu zle kraljice zajedno sa Eli Fening koju ponovo gledamo kao Ružicu - navode u bioskopima.\nRadio Televizija Vojvodine: Repertoar Cineplexx Promenade do 16. oktobra\nDANuBeogradu.rs: Sedam dana u Beogradu, 10-16. oktobar 2019.


Berba kukuruza privodi se kraju - Grad Prokuplje\nBerba kukuruza, koja je počela u prvoj polovini septembra, privodi se kraju. Do sada je na području Prokuplja, kukuruz obran sa nešto više od 80 odsto površina.\n-Visoke temperature tokom leta, neadekvatna primena agrotehničkih i drugih mera doprineli su da ovogodišnji prinosi, u odnosu na prošlu godinu, kada se rod po jednom hektaru kretao i do sedam tona, budu slabiji, izjavio je savetodavac za ratarstvo u Poljoprivredno stručnoj službi u Prokuplju Radovan Bjelica i dodao da prosečan rod ove godine iznosi oko 4,5 tone po hektaru.\nPrema njegovim rečima, na parcelama gde su primenjene adekvatne agrotehničke i zaštitne mere i posejan odgovarajući hibrid, rod kukuruza iznosi i do sedam tona.\nBjelica ističe da zbog nedostatka vlage, ratari nisu u mogućnosti da krenu sa pripremom zemljišta za jesenju setvu.\n-Da bi se krenulo sa jesenjom setvom, koja bi na području Topličkog okruga trebalo da se obavi na površini od 11.100 hektara, neophodne su velike padavine, kako bi se stvorila dubinska vlaga, kaže Radovan Bjelica.