OTKRIVAMO: Evo kakva će biti ekonomija 2021. godine u Srbiji i svetu! - Naša Borba\nOTKRIVAMO: Evo kakva će biti ekonomija 2021. godine u Srbiji i svetu!\nPolako se bližimo kraju ove „Korona“ godine, ali i godine velike ekonomske krize, straha i neizvesnosti. Kreću mračna, pa blago pesimistička, pa konačno, mada u nešto manjem obimu, i optimistična predviđanja za narednu godinu, skoro svaka sa više scenarija i varijanti za ostvarivanje, a koja se po pravilu izražavaju u procentima.\nAmerika, EU – Zapadni Balkan\nOvde se, međutim, nećemo baviti raznim mogućim ekonomskim scenarijima i procentima njihovog ostvarenja, već ćemo predviđanje zasnovati na glavnim trenutnim i očekivanim svetskim ekonomskim i političkim tokovima i vektorima, te naravno njihovom uticaju na sveukupnu našu perspektivu u sledećoj godini.\nA taj osnovni svetski ekonomski vektor u 2021. god. biće svakako dalje produbljivanje svetske ekonomske krize, posebno vodećih ekonomija Zapada, uz nastavak erozije zapadnog neoliberalnog ekonomskog koncepta, a takođe i uz dalje posrtanje američkog dolara u ekonomskom smislu.\nUporedo sa time doći će neminovno do dodatne nestabilnosti, kako ostalih svetskih valuta, tako i tržišta akcija, uz ozbiljne finansijske potrese i početak pucanja prenaduvanih finansijskih „balona“ i nacionalnih dugova, a što je već krenulo ove godine u nekim manje razvijenim zemljama. Velika je verovatnoća da pravi finansijski zemljotres pogodi svetsku ekonomiju do polovine sledeće godine, nakon što se svetska situacija sa tekućom pandemijom primiri, usled grandioznih akcija vakcinacije stanovništva.\nTada će tek tekuća ekonomska kriza doći u zenit, a dugovna kriza, uglavnom zapadnih razvijenih zemalja, kao cunami će pokušati da se izlije na ostatak sveta, jer će svako dalje servisiranje enormnih kredita država biti skoro nerealno. Kako će biti skoro nemoguće dalje održavanje istorijski niskih kamatnih stopa, svako dalje upumpavanje svežeg novca u već teško obolele vodeće zapadne ekonomije će postati iluzorno.\nSvesni ovoga svega, vodeći svetski stručnjaci i svetske institucije, uglavnom sa Zapada, uveliko pale alarme za uzbunu, pozivajući se na neophodno brzo „resetovanje“ sveukupnih svetskih tokova, na urgentno strukturno prilagođavanje najvećih svetskih privreda, optužujući političare da su glavni kočničari tih procesa, inače vezanih za dug rok.\nUbrzano se okupljaju neformalne uticajne elitističke grupe na Zapadu, koje svojom zakasnelom pameću propagiraju navodno novu „pravedniju raspodelu bogatstva širom sveta“, a u suštini u isključivoj želji održanja starog poretka po svaku cenu, pa se i sami predstavljaju kao „Čuvari“. Pošto su im skoro nikakve šanse da bar nešto od ovoga krene da se ostvaruje u 2021. god., verovatno će ih tek teško posrnuće sopstvenih ekonomija naterati da stvari počnu da rešavaju iz korena, a na sasvim novim principima, bez izmišljene kategorije sopstvene izuzetnosti.\nPad svetske ekonomije iz ove godine od oko 5% će biti nastavljen i u sledećoj, u verovatno još većem iznosu, uz dalje besomučno zaduživanje zemalja, pri čemu će spisak bankrotiranih ekonomija postajati sve veći. Otuda, u ovom kontekstu, prognoze naših osnovnih ekonomskih parametara za 2021. god. od strane naše vladajuće elite, deluju gotovo smešno i neozbiljno, više kao širenje lažnog optimizma za smirivanje masa pred veliku buru koja nailazi.\nBez obzira na činjenicu da će američki dolar verovatno u nekoliko sledećih godina ipak opstati kao dominantna svetska valuta, proces dedolarizacije već ga u velikoj meri nagriza i on polako ali sigurno gubi bitku, što je bilo vidljivo i ove godine u odnosu na evro. Svi su izgledi da će se njegov dalji pad nastaviti i u 2021. god., možda čak i do 20% svoje vrednosti, zajedno sa daljim padom američke ekonomije, koja će u najmanju ruku biti na ovogodišnjem nivou.\nNakon brutalne izborne farse i zaustavljanja procesa osvešćenja, finansijsko-korporativna američka elita pokušaće na sve načine da povrati svoj duboko poljuljani uticaj u svetu, ističući kao frontmene bukvalno islužene političke fosile, koji su upravo bili paradigma te nekadašnje njene moći.\nKako će vrlo brzo osetiti svoju nemoć u odnosu na svoje izmišljene „neprijatelje“ Kinu i Rusiju, njihov zadnji tragični manevar će verovatno biti, već u 2021 god., pokušaj brzog pokretanja nekog većeg regionalnog rata, jer će u njemu videti jedinu mogućnost za brzi spas sopstvene urušene ekonomije. Zato treba u 2021 god. očekivati veliki pritisak SAD na Srbiju i Balkan po svim neuralgičnim pitanjima, naravno sa primarnim ciljem zaustavljanja daljeg prodora uticaja Kine i Rusije na Balkan.\nSve će se to naravno odvijati kroz najfinije moguće oblike mrežnog rata, gde će se po ko zna koji put pokušavati anesteziranje javnosti, preko njihovih reklamnih akcija „ Vi ste svet“ i sličnih, dok će u svemu tome sve značajnija uloga biti ponovo prepuštena EU kao odanom i poslušnom partneru. Pošto ovaj pritisak već neko vreme, osim nekih palijativnih, ne donosi očekivane krupne rezultate, svi su izgledi da će se u svojoj žurbi pokrenuti i proces promene režima na vlasti u Srbiji, i to sa novom vladajućom elitom, koja će započeti posao privesti što pre kraju, naravno vezan za priznavanje Kosova i pristupanje NATO-u.\nDuboko razjedinjena, ekonomski potpuno posustala i finansijski prenapregnuta, EU će nastaviti da traži sopstvena rešenja, poput nekog svog „velikog resetovanja“ i sličnih inicijativa, besomučno pokušavajući da vrati veru svojih običnih ljudi, ne samo u EU, nego i viziju svetskog globalizma na čelu sa SAD.\nOtuda je nerealno očekivati u 2021. god. bilo kakav pomak u procesu pridruživanja EU, ne samo nas, nego i ostalih zemalja tzv. Zapadnog Balkana, a koje još uvek baštine ovu iluziju. Za Srbiju će izgovor, mada realno više nego da stoji, biti i dalje medijski pluralizam, stabilnost demokratije i nezavisnost pravosuđa, a za ostale zemlje Balkana to će plus svega ovoga predstavljati i nerešeni međusobni odnosi, čije nerešavanje će i sama EU podsticati, kao nedavnu bugarsku blokadu makedonskog pregovaračkog okvira.\nS druge strane, svojim članicama EU će nastaviti da široko deli sveže štampane evre bez pokrića u smislu pomoći u tekućoj pandemiji i time još više povećati javne dugove već prezaduženih zemalja, dok će Srbiji i Zapadnom Balkanu mahati smešnim ciframa, naravno debelo uslovljenim. A čemu se možemo i nadati kada EU ni u svojim najsiromašnijim zemljama u našem neposrednom okruženju, zbog gubitka suvereniteta njihovih nacionalnih država, nije uspela u tome da siromašni poprave svoju poziciju.\nEU, imperijalna tvorevina koja se prema malim državama i narodima i alternativnim političkim pokretima odnosi brutalno i arogantno, prosto nema više nikakvog kapaciteta za širenje, pa čak i pod uslovom da zemlje ispune sve uslove. Preostalu politiku lažnog proširenja koristiće u narednim godinama isključivo da bi preostale balkanske državice zadržala u svojoj orbiti, ne bi li sa te pozicije suzbila svaku drugačiju ideju i pokušaj iznalaženja alternativnih rešenja.\nPošto pozicija zapadno balkanskog okvira u narednih nekoliko godina dobija svoj novi smisao, u narednoj godini će se nastaviti još žešće zapadne, uglavnom američke, inicijative o „mini-Šengenu“, „EU –goslaviji“, i izmišljati nove, naravno uz njihovo pokroviteljstvo. Srbiji bi u ovome, što se podrazumeva bez Kosova, pripala centralna uloga, kao nagradni bonus za sve što je učinila i što će biti u obavezi da učini, prvenstveno u odnosu na Rusiju i Kinu.\nTa mala balkanska EU, pod patronatom EU, bi bila idealno rešenje za ceo Zapad, kao pokazna NATO baza za ceo svet, ali teško da će ona biti u potpunosti ostvarljiva. Otuda i gotovo panično ugledne zapadne perjanice apeluju na balkanske lidere da što bliskije sarađuju sa evroatlantskim strukturama, pošto će se naše države navodno naći na udaru kao tranzitni koridor za masovna migrantska kretanja zasnovana na klimatskim promenama, kao da to i do sada nisu bile. Jednostavno, već naredna godina će vidno nagovestiti, a naredne i otvoreno pokazati da nikakva spolja nametnuta rešenja ne samo što ne mogu doneti korist, već se mogu pokazati i kontraproduktivnim.\nPokazaće se da zapadno balkanski narodi, u ovom interregnumu svetskih potresa, na kraju sami moraju rešavati svoje brojne probleme i razlike, te samostalno i slobodno kreirati svoju buduću sveukupnu, kako međusobnu, tako i saradnju sa celim svetom. A taj proces je vidan i sve će više dobijati na zamahu, pa će možda i pre očekivanja potvrditi Hatingtonovu hipotezu da neretko i sam Balkan najavljuje i prepoznaje kretanja svetskog značaja.\nNasuprot hrabrim najavama naše vladajuće elite za više nego optimističkim osnovnim ekonomskim parametrima u 2021. god., baziranim na iluzornom očekivanju rasta BDP-a od oko 6%, nažalost svi su izgledi da nas očekuje još jedna, možda i teža od ove, godina teške neizvesnosti, što je uostalom i generalna ocena našeg Fiskalnog saveta, kao jedine preostale nezavisne kontrolne institucije u zemlji.\nRealno očekuje nas možda samo nešto blaži minus, u najboljem slučaju nulti rast BDP-a, u odnosu na ovu godinu, koju ćemo zasigurno završiti sa višestruko većim padom od već poodavno „ zadatih“ 1%, bez obzira što još nisu ni sumirani podaci za četvrti kvartal ove godine, te nema ni govora o spektakularnom šampionskom mestu u Evropi u ekonomskom padu. Nerealno planiran budžetski deficit od 3%, a nakon ovogodišnjeg stvarno šampionskog od skoro 9%, svakako će biti realno znatno veći zbog nerealnog i neopravdanog povećanja plata u javnom sektoru.\nOvo će vladajuću elitu naterati na dodatno zaduživanje, uz enorman rast spoljnog duga, pošto plaćamo kamate duplo više od razvijenih zemalja, ali će nam obezbediti, bar za izvesno vreme, inače vrlo upitnu, makro-ekonomsku stabilnost, kao i stabilnost kursa, vrlo precenjenog dinara, kao rak rane našeg skromnog izvoza. Tako će spoljni dug u 2021. god. uveliko preći, ionako nerealno nisko obračunatih, „izfriziranih“ oko 60% BDP-a krajem ove godine, te će ostati veoma malo prostora za dodatno zaduživanje i nove pakete pomoći posustaloj privredi.\nA ta naša jadna i namučena privreda će i sledeće godine ostati tamo gde je i bila, verovatno u još gorem stanju, pošto će strukturne promene, odnosno restrukturiranje državnih preduzeća ponovo izostati, osim na papiru, dok će ih država naprečac, polu tajno morati da spašava ( EPS, ER Srbija i dr. ), ili pak hitno da rasprodaje ( Petrohemija, Sipo, Jumko, Lasta, Trajal, MSK i dr. ). Nastaviće se dalji pad „ stuba našeg razvoja“ , stranih direktnih investicija, koji je ove godine došao do 50%, dok će nažalost ponovo izostati ozbiljniji strukturni podsticaji domaćoj privredi.\nNjoj, uz ozbiljan nedostatak investicija, u visoko koruptivnim privrednim uslovima, a dodatno i usled nastavka tekuće pandemije, zasigurno preti desetkovanje u 2021. god. Time će i višegodišnji spoljnotrgovinski deficit od oko 6 milijardi evra, verovatno ostati na tom nivou, s tom razlikom što će se u sledećoj godini mnogo teže pokrivati, jer će se, pored svega iznetog, nastaviti trend smanjenja priliva novca u Srbiju po osnovu doznaka iz inostranstva, a koje je u prvih devet meseci ove godine već dostigao pola milijarde evra.\nTužnu sliku o oko 200.000 ljudi koji su ostali bez posla u ovoj, pojačaće realno najmanje još toliko samo početkom sledeće godine, kada se okončaju, više nego amaterske, podsticajne mere vlade iz ove godine, kao i usled sve izraženijeg povratka naših radnika, prvenstveno iz Zapadne Evrope.\nNa brzinu sklepan i nerealan budžet za 2021. god., koji između ostalih nelogičnosti, čak umanjuje i socijalna davanja najugroženijim kategorijama stanovništva i to u jeku pandemije, biće verovatno podvrgnut višekratnim rebalansima, kako godina bude odmicala. Sve realne privredne teškoće i probleme vladajuća elita će pokušavati da pokriva spektakularnim infrastrukturnim projektima, najavom početka epohalne eksploatacije nalazišta litijuma i ostalih retkih metala kod nas, te naravno i velikim „uspesima“ u konačnoj pobedi nad pandemijom, kada vakcinacija krene u punom obimu.\nNišta svetlija nisu ni naša realna očekivanja unutar političkih događanja za 2021. god., koja bi po svemu mogla biti jedna od onih prelomnih u istoriji, kada će se na mnogim frontovima u svetu, pa i kod nas, intenzivirati borba protiv globalne diktature, zaodenute plaštom borbe protiv tekuće pandemije.\nSveukupni nagomilani gnev naroda, kao splet, kako privrednih, sistemskih, tako i političkih problema, pa na kraju i svih propusta i nelogičnosti u borbi protiv pandemije, žestoko će početi da se izliva relativno brzo po smirivanju pandemije i svih mera koje će je pratiti, a to je najkasnije do polovine sledeće godine. Šekspirova „zima našeg nezadovoljstva“ će se verovatno produžiti i na proleće sledeće godine, kada će krenuti procesi (socijalni buntovi, litije za odbranu Kosova i dr.), koji će dovesti do verovatnih vanrednih opštih i predsedničkih izbora najkasnije do jeseni 2021. god.\nSve će ovo biti praćeno postepenim, ali sigurnim izduvavanjem SNS balona, uz intenziviranje njihovih mafijaško-klanovskih obračuna, te Vučićevim novim ustupcima Zapadu, posebno onih po pitanju Kosova. Zapad će, međutim, sa svoje strane već uveliko imati spremljenu zamenu za njega i njegovu ekipu, koju će tada samo otvoreno podržati, a što je već sada vidno kroz otvorenu borbu naših prozapadnih elita za naklonost meceni.\nPri tome će šanse naše stvarne patriotske opozicije još uvek biti jako male da postane ozbiljniji igrač na političkoj sceni, pa će veliki uspeh za nju biti i samostalni ulazak u parlament, pod uslovom ujedinjenog nastupa u jednoj koloni. Verovatno će tek neki sledeći izbori, nakon ovih, kada se i SPC aktivno uključi u politička događanja, kao u Crnoj Gori, doneti neki veći pomak u ovom smislu.\nVrlo interesantno će, međutim, biti kako će se naša sadašnja vladajuća elita ponašati kad se uskoro od nove američke administracije bude postavilo pitanje ispunjavanja određenih stavki iz čuvenog Vašingtonskog protokola, posebno onih koje se odnose na Kosovo i onih o suzbijanju uticaja Kine i Rusije na Balkanu, odnosno kako će se izboriti sa posledicama svoje nepromišljene i diletantske politike.\nMožda će nedavno započeta velika igra kod nas oko početka rada Turskog toka i dalje uloge Srbijagasa u tome, biti jedan od osnovnih pokazatelja ukupnih događanja u Srbiji 2021. god.\nProdubljivanje procesa multipolarnosti i daljeg posrnuća zapadnog neoliberalnog ekonomskog modela će se zasigurno nastaviti i u sledećoj godini, a verovatno još više i ubrzati pošto će glavne posledice tekuće pandemije doći na naplatu zajedno sa posledicama ekonomske krize najkasnije oko polovine sledeće godine. S druge strane, za to vreme će se nastaviti snažan izlazak iz krize Kine, započet još ove godine sa oko 2% rasta BDP-a, kao i Rusije, čiji je realno pad BDP u ovoj godini višestruko bio manji od zemalja Zapada.\nObe su se, naime, pokazale kao iskusni i žilavi borci sa pandemijom, pa su se izborile i bore sa pandemijom mnogo uspešnije i trošeći pri tom neuporedivo manje sredstava od razvijenih zapadnih zemalja. Bez obzira što je u mnogim ekonomskim pokazateljima Kina već prestigla Ameriku, sledeća godina će dovesti do još jačeg približavanja, pa i prevazilaženja Amerike, kod pokazetelja u kojima je zaostajala (u preradi nafte i dr.), posebno usled loših performansi koje se očekuju u Americi u 2021. god., tako da je kineski optimizam sasvim realan, kada govore o „azijskom veku“ u kome se ceo svet okreće na njihovu stranu.\nNjihov grandiozni projekat „Pojas i put“, u koji je do sada uključeno 76 zemalja, će se nastaviti, bez obzira na opstrukcije Zapada na mnogim osetljivim mestima, a koje će se sigurno i nastaviti.\nVodeći ruski ekonomisti najavljuju stabilan privredni rast Rusije u 2021. god. od minimum 8%, a baziraju ga na strateškom planiranju, velikom naučnom i tehničkom potencijalu, a takođe i na očekivanoj ceni nafte od minimum 50 USD za barel. Rusija će po svemu sudeći biti, ne samo u sledećoj godini, već dugoročno i glavna sila vojno-političkog odvraćanja u zatvaranju puteva svima onima koji nastoje da pokrenu nove ratove u svetu, gde je Sirija očiti primer, te su zato u poziciji da mirno sačekaju poteze nove američke administracije.\nStrah i iznenađenje na Zapadu od gubitka pozicija i zaostajanja, usled ogromnog napretka Kine i Rusije, biće sve veći, tako da će se i sledeće godine intenzivirati pokušaji njihovog obuzdavanja svim raspoloživim sredstvima, besomučnom igrom sankcija, koje će se po pravilu uvek obiti o glavu onom koji ih je pokrenuo. Bez obzira na sve ovo, Turski i Severni tok 2 će uveliko biti u funkciji u 2021. god., jer ekonomski interesi će na kraju pobediti političke kalkulacije i smicalice.\nOstaće, međutim, vrlo interesantno pitanje u ovom kontekstu, kako i na koji način će Kina, a posebno Rusija, u narednoj, kao i narednim godinama, formirati i uspostaviti nove strategije širenja svoje meke moći u svetu, s obzirom da su, pogotovu ruske, bile do sada isuviše nejasno i nedovoljno definisane.\nSourceCentar za geostrateska istrazivanja\nPrethodni tekstZAŠTO SE ĆUTI: Evo šta piše na Fajzerovoj vakcini!\nSledeći tekstABAZOVIĆ ZAGRMEO: Smenićemo udarne pesnice, provera Milove Imovine!


UTR za novu šansu, za budućnost // Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori) // Teniski Savez Srbije\nUTR za novu šansu, za budućnost\nDatum objave: 31.05.2021. // Kategorija: Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori)\nMnoštvo noviteta po pitanju turnira i takmičenja na letnjoj teniskoj sceni Srbije. Jedan od njih je i taj da je Teniski savez Srbije potpisao ugovor sa kompanijom UTR – Universal Tennis rating sa kojom će sarađivati na dva nivoa – kroz organizaciju UTR turnira u našoj zemlji (dva muška i dva ženska), drugo svi turniri koji se igraju u Srbiji i boduju kako za našu rang listu kao i za ATP, VTA, ITF i Tennis Europe rang listu, boduju istovremeno i za UTR listu. Na ovaj način svi igrači koji igraju turnire u Srbiji dobiće i UTR rang. UTR rang je veoma važan za tenisere koji odluče da studiraju u SAD jer omogućava Univerzitetima da procene kvalitet igrača i ponude im stipendije za školovanje.\nUTR turniri u Srbiji na programu su početkom jula, odnosno oktobra 2021. turniri se igraju se za novčane nagrade, a pravo učešća imaju igrači koji imaju određeni UTR rang.\nTematiku UTR-a pojasniće nam Bojana Berbari, direktor marketinga ove organizacije.\n“Misija Universal Tennis Ratinga je povezivanje i razvoj sporta uz inovativne događaje i globalno digitalno tržište usredsređeno na igru zasnovanu na nivou. Univerzalna platforma za teniski angažman zasnovana je na osnovu UTR rejtinga, najtačnijeg sistema rejtinga tenisa u singlu i dublu na svetu. Universal Tennis pruža alate i rešenja kako bi UTR ocena postala relevantna i vredna za igrače, trenere i organizatore u njihovim lokalnim teniskim zajednicama. Univerzalni tenis stvara mogućnosti i puteve za igrače iz celog sveta, u svim fazama života, da pronađu bolje mečeve i dožive zabavnije i fleksibilnije tenisko iskustvo. Idite na MiUTR.com da biste se prijavili, aktivirajte profil igrača i pridruži se globalnoj teniskoj zajednici” – ističe Barabara.\nŠta je UTR ocena, kako funkcioniše i zašto je važna?\n“Testiran širom sveta više od jedne decenije, ocena UTR-a je osnova naše misije da osnažimo sve da uživaju u igri i podstaknemo njihovo poboljšanje. To je broj (a ne rangiranje) između 1 i 16,5 koji pruža najtačnije merilo nivoa veštine igrača. Svaki teniser sveta može besplatno da ima UTR rejting. Algoritam ocenjivanja ima očekivani ishod za OBA igrača za svaki meč na osnovu dobijenih igara. Tri glavna faktora određuju UTR rejting igrača: 1. Razlika između UTR rejtinga konkurentskog igrača, 2. Procenat osvojenih igara u poređenju sa očekivanim ishodom, 3. Aktuelnost odigranih mečeva, sa najnovijim ponderisanim većim. Ali ima još ... UTR ocena takođe uzima u obzir format meča, konkurentnost i pouzdanost ocene protivnika. Mnogo je blagodati dobijanja UTR rejtinga, uključujući praćenje i analizu vašeg napretka, pronalaženje lokalne igre zasnovane na nivou i širenje teniskih veza putem univerzalnog tržišta tenisa”.\nRecite nam nešto više o turnirima UTR PRO TENNIS TOUR i dajte nam više detalja o PTT Evropa.\n“UTR Pro teniska turneja zvanično je započela 1. januara 2021. godine, sa trogodišnjim angažovanjem od preko 20 miliona američkih dolara da globalno podrži tenis novčanim nagradama, podrškom mesta, tehnologijom, logistikom i prilikama za takmičenje. Universal Tennis je vlasnik i organizator UTR Pro teniske turneje (PTT), odgovoran za svoja pravila i propise, Kodeks ponašanja, format turnira i srodna streaming i komercijalna prava. UTR Pro teniska turneja je započeta da bi kreirala razvojnu turneju. Sa manje događaja i znatno smanjenim novčanim nagradama, ambiciozni profesionalni igrači sve su se više mučili u potrazi za svojim snovima. Radeći sa domaćinima organizatorima i nacionalnim Federacijama, Universal Tennis pruža dodatne i besplatne mogućnosti da pomogne igračima u usponu i široj teniskoj zajednici. PTT Europe će predstaviti do 40 događaja (muškaraca i žena) na odabranim mestima širom Evrope 2021. godine. PTT turniri su već bili domaćini u Španiji, Rumuniji, Bugarskoj, a još događaja sledi u Danskoj, Češkoj, Hrvatskoj, Srbiji i Sloveniji”.\nKako otvoriti Universal Tennis račun i prijaviti se za turnir.\n“Muški igrači moraju imati UTR od najmanje 12,5 i biti izvan prvih 200 PTT plasmana. Žene moraju imati minimalni UTR od 9,7 i biti izvan prvih 200 PTT plasmana. Igrači rangirani od 1 do 200 ili izvan najboljih 2000, biće prihvaćeni samo sa “vajld kartom” koju je odobrio UTR. Pun PTT rang možete videti na MiUTR.com/ptt” – zaključila je gospođa Berbari.


eKapija | Prestavljena lista najuspešnijih direktora na svetu - Na čelu Lars Sorensen iz kompanije "Novo Nordisk"\nIzvor: Gde investirati | Ponedeljak, 19.10.2015.| 15:33\nPrestavljena lista najuspešnijih direktora na svetu - Na čelu Lars Sorensen iz kompanije "Novo Nordisk"\nPrestižni američki časopis za menadžment "Harvard Business Review" napravio je izbor najuspešnijih direktora na svetu. Glavni kriterijum je finansijski uspeh kompanije, a od ove godine je kao kriterijum uvrštena i društvena odgovornost. Lista se oslanja na podatke prikupljane u periodu od 1. januara 1995. do kraja aprila tekuće godine.\nNajuspešniji glavni izvršni direktor jedne kompanije u svetu je šef danskog proizvođača lekova i verovatno niste ni čuli za njega. Lars Rebien Sorensen iz farmaceutske kompanije "Novo Nordisk" ovih dana proglašen je za najuspešnijeg čelnika svetskih korporacija.\nNa listi najuspešnijih glavnih direktora slede Džon Čejmbers iz kompanije "Cisco Systems" i Pablo Isla iz španske kompanije "Inditex". "Cisco Systems" bavi se proizvodnjom opreme za računarske mreže, dok je "Inditex" najpoznatiji kao matična kompanija trgovačkog lanca odeće "Zara".\nListu pet najuspešnijih zaključuju Elmar Degenhart iz nemačke kompanije "Continental" koja proizvodi automobilske gume i druge delove za automobile i Martin Sorel iz britanske kompanije WPP koja se bavi oglašavanjem i odnosima s javnošću.\nOd poznatijih svetskih brendova među najuspešnijima na listi nalaze se i Fudžio Mitarai, čelnik kompanije za proizvodnju kamera i fotoaparata "Canon" (10. pozicija), Hauard Šulc iz svetskog lanca kafića "Starbucks" (12. mesto), Mark Parker iz proizvođača sportske opreme "Nike" (21.) i njegov konkurent Herbert Hajner koji vodi "Adidas" (41. mesto). Šef BMW-a Norbert Reithofer nalazi se na 30. mestu, a čelnik "Daimlera", Diter Zeče, na 86. mestu.\nU HBR-u navode kako je za čelnu poziciju Sorensen delimično zahvalan što je njegova kompanija još davno donela odluku da će se fokusirati gotovo isključivo na razvoj lekova za dijabetes. Kako, nažalost, ta bolest u svetu uzima sve više maha, "Novo Nordisk" konstantno beleži rast prihoda i dobiti.\nOvogodišnja lista najuspešnijih glavnih direktora koju je napravio HBR prilično se razlikuje od prošlogodišnje. Proteklih godina lista se izrađivala isključivo na osnovu dugogodišnjih finansijskih podataka, dok je ova godina prva u kojoj se u obzir uzela i društvena i korporativna odgovornost kompanije.\nProšlogodišnji pobednik Džef Bezos, iz internet kompanije "Amazon", zbog toga je ove godine završio tek na 87. mestu iako bi, da se ocenjivalo prema istim kriterijumima kao i lani, i ove godine bio na najvišoj poziciji. Sorensen, pak, samo prema finansijskim pokazateljima, zaslužuje 6. mesto na ovogodišnjoj listi, a do vrha ga je dovela društvena odgovornost kompanije koju vodi.\nPotpuna lista stotinu najuspešnijih glavnih direktora koju je objavio HBR mešavina je imena poznatih kompanija i menadžera i onih za koje javnost uglavnom ne zna. Podaci pokazuju da je velika većina njih, čak 86%, na čelnu poziciju kompanije stiglo nakon što su u njoj proveli već neko vreme, a nisu dovedeni od spolja isključivo na poziciju glavnog direktora. Recimo, Sorensen u "Novo Nordisku" radi već 33 godine.\nInteresantno je i da čak tri četvrtine od sto najuspešnijih glavnih direktora nema popularnu diplomu MBA (Master of Business Administration) odnosno završene postdiplomske studije upravljanja kompanijom.\nMeđu sto najuspešnijih glavnih direktora nalaze samo dve žene. Na 47. mestu nalazi se Debra Kafaro koja vodi američku finansijsku kompaniju "Ventas", dok se Karol Mejrovic, šefica kompanije TJX, nalazi na 81. poziciji.\nContinental AG Hanover Germany\nadidas AG Nemačka\nnajuspešniji direktori na svetu


Genesis kontroler P33 (PC) — Bazzar.hr\nGenesis Dodatna oprema za konzole\nGenesis kontroler P33 (PC)\nSNAGA U VAŠIM RUKAMA\nGenesis P33 je namijenjen igračima koji preferiraju PC. Ovo je izvrsan proizvod za igrače koji očekuju komfor i jednostavnost korištenja svoje opreme. Ovaj game-pad pruža sate i sate bezbrižnog...\nGenesis P33 je namijenjen igračima koji preferiraju PC. Ovo je izvrsan proizvod za igrače koji očekuju komfor i jednostavnost korištenja svoje opreme. Ovaj game-pad pruža sate i sate bezbrižnog igranja.\nOsjetite intenzitet akcije! Vibracijski sustav kojeg pružaju ugrađeni motori kontrolera čine iskustvo igranja još realnijim. Svaki će se virtualni događaj u igri osjetiti u stvarnosti putem vibracije.\nOsmo-smjerni kontrolor pruža udobnu i preciznu kontrolu game-pada. 12 tipki i odaziv u realnom vremenu omogućavaju laku kontrolu tijekom igranja bez brige o hardveru.\nP33 ima četiri tipke za brz pristup na svojoj poleđini. One osiguravaju brzo i pouzdano korištenje što čini iskustvo igranja još ugodnijim.\nDugi USB kabel pruža fleksibilnost i pridonosi lakoći igranja.\nU paket je uključen CD-ROM sa dodatnim softverom za konfiguraciju uređaja i jednostavno prilagođavanje istog vašim potrebama...


“Prljavi novac” od krivičnih djela : Na sumnjivim računima blokirano 13,6 miliona KM – mojusk.ba\n“Prljavi novac” od krivičnih djela : Na sumnjivim računima blokirano 13,6 miliona KM\nSIPA podnijela izvještaje Tužilaštvu protiv šest osoba zbog pranja novca. Od januara do augusta oprano više od tri miliona maraka\nDržavna agencija za istrage i zaštitu BiH (SIPA) od početka godine podnijela je nadležnim tužilaštvima u Bosni i Hercegovini izvještaje protiv šest osoba zbog sumnje da su se bavili pranjem novca, a kako Faktor saznaje, sumnja se da je od januara do augusta ove godine oprano ukupno oko 3,2 miliona KM.\nU Finansijsko-obavještajnom odjeljenju SIPA-e za naš list je potvrđeno da je, u skladu sa Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti, obveznicima u BiH izdato 12 naloga o privremenoj obustavi transakcija. Na tim računima, zbog sumnje da bi se njihovi vlasnici mogli baviti spomenutim krivičnim djelima, blokirano je više od13,6 miliona maraka.\n– U prvih osam mjeseci 2016. godine tužilaštvima u BiH podnesena su četiri izvještaja o postojanju osnova sumnje o počinjenim krivičnim djelima iz oblasti pranja novca protiv šest fizičkih lica. Prema navedenim izvještajima, ukupan iznos sa sumnjom na pranje novca je 3.214.488 KM – kazala je za Faktor portparolka SIPA-e Kristina Jozić.\nKarakteristično je da se iz godine u godinu u BiH mijenjaju modaliteti pranja novca, te oni postaju sve sofisticiraniji.\nTako se, naprimjer, 2012. godine pranje novca uglavnom odnosilo na utaje poreza i doprinosa, uplate anuiteta po odobrenim kreditima novcem nepoznatog porijekla, inotransfere i drugo, da bi se, recimo, godinu kasnije, „prljavi novac“ uglavnom ulagao u izgradnju, kupovinu nekretnina, trgovinu vrijednosnim papirima, kreditne aranžmane ili najčešće kombinacijom ovih tipologija.\n– U 2016. godini modaliteti pranja novca, kroz podnesene izvještaje o počinjenim krivičnim djelima, ogledaju se kroz zloupotrebe službenog položaja, poreske utaje, počinjenja krivičnih djela na području druge države, te zloupotrebe bankarskog sektora u BiH – istakli su inspektori SIPA-e.\nIstrage su pokazale da prljavi novac koji se ulaže u legalne tokove u BiH najčešće potječe iz krivičnih djela trgovine drogom, krijumčarenje ljudi, poreske utaje, prevare i korupcije, a sve u vezi s krivičnim djelom organiziranog kriminala.


DOBROBIT ZA CIJELU REGIJU\nU trebinjskoj Bolnici je počela sa radom magnetna rezonanca, jedina u ovoj regiji, računajući i Univerzitetsku bolnicu Foča, odakle pacijenti dolaze u Trebinje.\nAparat je obezbijeđen zahvaljujući ugovoru o poslovno-tehničkoj saradnji sa privatnom dijagnostičkom kućom „Arar“ iz Banjaluke, tako da pacijenti koji su oslobođeni participacije neće plaćati ništa ni za pregled, niti za očitavanje nalaza, dok će oni koji plaćaju participaciju morati izdvojiti 50 do 60 maraka, zavisno da li usluga vrši sa kontrastom ili bez kontrasta.\n„To ipak nije velika cifra, s obzirom da su do sada za magnetnu rezonancu pacijenti koji gravitiraju našoj bolnici morali putovati u Kasindo ili u privatnu kliniku u Mostaru gdje se plaća puni iznos pregleda“, kazao je prvog dana rada magnetne rezonance direktor Bolnice Trebinje Vaso Mijanović.\nKaže da se ne očekuju gužve ili duži vremenski period čekanja, jer ovaj dio Hercegovine nije velika regija, ali će se u Bolnici Trebinje, gdje je predviđeno da magnetna rezonanca radi od 8 do 15 časova, obezbijediti i dvanaestočasovni rad ako za to bude potrebe, što će, s obzirom da se dnevno može završiti 12 do 15 pacijenata, biti dovoljno vrijeme za optimalan rad bez predugog čekanja.\nKada je u pitanju kadar, Mijanović kaže da su radiološki tehničari adekvatno obučeni za snimanje i ostale procedure, poput davanja kontrasta, dok će samo očitavanje snimaka raditi radiolozi iz Banjaluke i Beograda.\n„Predviđeno je da se očitani snimak dobije u roku od 24 časa od snimanja, što je i po ugovoru predviđeno i mislim da tu neće biti nikakvih problema“, dodaje Mijanović.\nDa je magnetna rezonanca dobro došla čak i stanovnicima Foče u kojoj djeluje Univerzitetska bolnica, ali nemaju ovakvu aparaturu, potvrdio je i jedan od prvih pacijenata kojima je urađena magnetna rezonanca u Trebinju, Dragoljub Ivanović iz Foče.\n„U Foči nažalost nema ovakav aparat, ali je dobro da u Trebinju ima i da se ne čeka dugo, jer sam uputu dobio 5. januara, a evo već sam danas sve završio, što mnogo znači pacijentima ove regije jer ne čekaju dugo, a i nije daleko čak ni nama iz Foče“, kazao je on.\nDirektor Bolnice Trebinje Vaso Mijanović je ovom prilikom podsjetio i na donaciju zdravstvene opreme koja je u Bolnicu stigla od Švajcarca Gvida Štoklija, posredstvom Trebinjca Petra Aleksića koji živi i radi u Šavajcarskoj.\nOn je po drugi put donirao bolnički mobilijar Trebinju, jer je ranije slična donacija stigla u Gerijatrijski centar Trebinje.\n„U Bolnicu su stigli bolnički kreveti, noćni ormarići, hodalice, invalidska kolica, oko 600 do 700 komada cjelokupne opreme za bolničko osoblje, kao i bolnička posteljina, a nadamo se da ćemo u narednom periodu dobiti još ovakvog materijala i to na način što ćemo mi slati liste potrebne opreme“, kazao je Mijanović...


Energyobserver - ANALIZA BARIJERA I SMANJENJE RIZIKA ZA INVESTICIJE U OIE U SRBIJI – REZULTATI STUDIJE / SRBIJA / AUTOR: BALKAN GREEN ENERGY NEWS\nAgora Energiewende sa partnerskim organizacijama iz Jugoistočne Evrope realizuje projekat “Western Balkans Energy Transition Dialogue” (WeBET), koji ima za cilj da pomogne zemljama u regionu u planiranju regulative u oblasti obnovljivih izvora energije (OIE). Poseban osvrt je stavljen na identifikaciju trenutnih prepreka u pogledu integracije OIE, uključujući visoke troškove kapitala za njihovo finansiranje. Jedna od aktivnosti u okviru projekta WeBET bio je rad na istraživačkoj studiji, u saradnji sa Institutom NewClimate, o izazovima vezanim za kapitalne troškove i smanjenje rizika za investicije u obnovljive izvore energije u Srbiji, koja je odabrana za studiju slučaja na Zapadnom Balkanu.\nSprovedeno modelovanje prati metodologiju iz izveštaja Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) o investiranju u OIE, koji je prilagođen specifičnom kontekstu zemlje i ciljevima analize. Kvantifikacija efikasnosti mera smanjenja rizika oslanja se na podatke iz strukturiranih intervjua sa investitorima iz privatnog sektora, projektnim kompanijama (developerima) i zajmodavcima.\nRazvoj projekata OIE prate visoki inicijalni troškovi, koji uslove finansiranja čine veoma relevantnim za realizaciju projekata. Analizom je procenjen uticaj troškova finansiranja na investicione rizike u vetroenergetskim projektima u Srbiji i pokazano je koliko investitori i same zemlje mogu da uštede na finansijskim troškovima prilikom unapređenja regulatornog okvira za OIE. Pod unapredjenjem se misli na novu meru za smanjenje rizika, predvidjenu novim budžetskim okvirom EU, a koju prati implementacija nove Direktive o OIE. Štaviše, projekat ilustruje potencijalni uticaj i koristi niza instrumenata regulatornog i finansijskog karaktera koji se tiču smanjenja rizika na troškove finansiranja, a time i nivelisane (ili svedene) troškove električne energije (eng. LCOE) iz vetroenergije.\nPrepreke za implementaciju OIE\nFinansijske institucije još uvek smatraju obnovljive izvore rizičnima i stoga se investitori suočavaju sa većim finansijskim i kapitalnim troškovima, što se odražava na veću cenu električne energije. Veći početni kapital znači veću osetljivost na političke, regulatorne i administrativne uslove u zemlji. Neizvesnost u pogledu buduće podrške obnovljivim izvorima energije doprinosi većoj percepciji rizika i može ometati brz razvoj obnovljivih izvora u zemlji. Režim podrške za OIE u Srbiji je trenutno u procesu reforme, uključujući reviziju podsticaja i (postepeni) prelazak na podršku OIE dodeljenu kroz kompetitivni sistem nabavke – aukcije.\nIstovremeno, Srbija se suočava sa nizom prepreka vezanih za investicije u vetroenergiju, kao i sa visokim troškovima – kako investicionim troškovima sa CAPEX-om koji dostiže 1,5 do 1,6 miliona EUR/MW, tako i troškovima održavanja (eng. O&M) koji dostižu 35,000 EUR/MW. Iako se očekuje da će novi napredak u tehnologiji vetroagregata smanjiti CAPEX, većina barijera još uvek postoji, što unosi rizik i otežava implementaciju projekata OIE.\nRezultati studije: Potencijal smanjenja rizika OIE u Srbiji\nTroškovi finansiranja projekata vetroelektrana u Srbiji su visoki, sa troškovima kapitala (eng. CoE) od 14,5 procenata i troškovima duga (eng. CoD) od 4,6 procenata – u poređenju sa Nemačkom, na primer, gde ovi troškovi iznose oko 5,4 odsto i 1,6 odsto respektivno. (Ecofys and eclareon, 2018).\nPojedinačni doprinos različitih kategorija rizika povećanim troškovima kapitala u Srbiji kvantifikovan je u modelu, kao što je prikazano na slici 1. Naročito, za tri kategorije rizika je utvrđeno da značajno doprinose većim troškovima finansiranja: rizik tržišta električne energije, tj. rizici povezani sa regulacijom tržišta električne energije, politički rizik i rizik druge ugovorne strane – tj. rizik koji se odnosi na pouzdanost i kredibilitet kupca električne energije (eng. off-taker). Nesigurnost u pogledu budućeg ‘post fid-in’ regulatornog okvira, ograničenja razvoja tržišta zbog ograničenja instalisane snage iz vetroenergije, monopolističkog tržišta balansiranja, ograničenja u vezi sa aranžmanom „preuzimanja“ odnosno kupovine električne energije od strane garantovanog snabdevača, kao i mešovitih političkih signala o daljem razvoju OIE glavni su pokretači percepcija visokog rizika, a time i visokih troškova finansiranja. Zajedno, finansijski rizici čine oko 3,8 procentnih poena, dok regulatorni rizici čine 5,3 procentnih poena viših troškova finansiranja kapitala.\nImplementacijom ciljanih javnih mera, odnosno mešavine regulatornih i finansijskih instrumenata za smanjenje rizika, moguće je postići smanjenje troškova finansiranja. Rezultati pokazuju da bi se troškovi finansiranja vetroelektrana mogli smanjiti za 6,6 procentnih poena (CoE) i 2,3 procentna poena (CoD), kao što je prikazano na slici 2.\nAnalizom je utvrdjeno da instrument za smanjenje troškova obnovljivih izvora energije (eng. RES Cost Reduction Facility ili RES CRF), koji adresira finansijske rizike, može smanjiti CoE za 3 procentna poena, a CoD za 1,1 procentni poen. RES CRF bi tako eliminisao oko 40% većeg troška kapitala. Ostali instrumenti koji mogu značajno smanjiti troškove finansiranja su stabilna i predvidiva šema podrške OIE i dugoročni nacionalni ciljevi za OIE, kao i otvoreno i funkcionalno balansno i unutardnevno tržište (eng. intraday market).\nMere za smanjenje rizika takođe značajno doprinose smanjenju svedenih troškova električne energije (LCOE) za vetroelektrane (post-derisking). Dodatna analiza pokazuje da, dok je u pre-derisking okruženju, LCOE za vetroelektrane na nivou LCOE za nove termoelektrane na lignit (tehnologija o kojoj se uglavnom raspravlja u kontekstu energetske politike zemlje), u post-derisking okruženju troškovi proizvodnje energije iz vetroelektrana značajno padaju – sa 6,7 EUR centi/kWh na 5,5 EUR centi/kWh, što je smanjenje od skoro 20% u odnosu na 7,3 EUR centi/kWh za novu termoelektranu na lignit.\nOvo dodatno doprinosi favorizovanju vetroelektrana u odnosu na zamenu starih elektrana na fosilna goriva, pod uslovom da se uspostave odgovarajuće mere za smanjenje rizika. Štaviše, efikasnost sistema ispod 40 procenata i visoki troškovi održavanja novih elektrana na lignit povećavaju rizik ekonomske isplativosti tih projekata. Za stare termoelektrane troškovi održavanja, zajedno sa kapitalom i troškovima amortizacije, vremenom će se povećavati zbog sve većih investicija potrebnih za ispunjavanje ekoloških standarda. U isto vreme, rizici povezani sa proizvodnjom električne energije iz konvencionalnih izvora, kao što je uticaj povećanja cene CO2 na električnu energiju iz fosilnih goriva, kojima su već podložne članice EU, takođe mogu biti minimizirani. (Slika 3).\nMere za smanjenje rizika mogu biti efikasno sredstvo u nacionalnoj energetskoj politici u cilju povećanja kapaciteta obnovljivih izvora energije u zemlji. One mogu imati značajan uticaj na smanjenje troškova finansiranja projekata obnovljivih izvora energije, kao i na smanjenje LCOE iz vetroelektrana za oko 20%. Ova mera pruža dodatnu mogućnost za značajno smanjenje troškova, uz smanjenje kapitalnih troškova obnovljivih izvora energije vezano za prodor novih i efikasnijih tehnologija, sa potencijalnim visokim koristima za poreske obveznike i potrošače u zemlji.


Dodik: Bez poverenja u pravosuđe BiH - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dodik: Bez poverenja u pravosuđe BiH\n0Piše: Fonet 02. septembra 2018. 18.23\nDodik je rekao da je Orić ratni zločinac koji je ubijao ljude samo zato što su Srbi i koji je bežao od ruke pravde zbog svega onoga što jeste pravosuđe BiH.\nUbijao je svedoke da ne bi bio presuđen. Radi se o jednom krvniku i prokletniku koji je srpski narod ubijao samo zato što su pravoslavne veroispovesti i srpske nacionalnosti, istakao je on.\nDodik je naglasio da je srpski narod rekao sve što misli o Oriću, a da je dalje postupanje na, kako je rekao, sramnom pravosuđu BiH u koje nema povjerenja.\nPred Apelacionim većem Suda BiH sutra bi trebalo da počne obnovljeno suđenje komandantu Armije BiH u Srebrenici Naseru Oriću i pripadniku te vojske Sabahudinu Muhiću.\nbih, milorad dodik, pravosuđe


Izvršne presude italijanskih vojnika, koje su deo dokumentacije koju je Italija ustupila kao pomoć Srbiji u istraživanju posledica NATO bombardovanja, prevedene su i biće poslate Ministarstvu pravde i pravobranilaštvu kako bi se sagledale na adekvatan način, rekao je predsednik Komisije za istraživanje posledica bombradovanja 1999. godine Darko Laketić.\nDarko Laketić, s druge strane, podseća da je primarni zadatak Komisije da se naučno utvrdi istina, odnosno da se dobije odgovor zašto su određene maligne bolesti u Srbiji češće u odnosnu na neke druge zemlje.\nZbog toga će, prema njegovim rečima, Komisija biti proširena stručnjacima, a plan je da pored Batuta i kliničkih centara u njen sastav uđu i predstavnici Instituta za majku i dete, univerzitetskih dečjih klinika, Agencije za zaštitu od jonizujućih zračenja, Vinče...\n"Ta statistika koja se odnosi na decu nam je vrlo bitna", rekao je Laketić za Tanjug.\nNavodi da će se članovi Komisije sastati u septembru u Vranju gde će obići devet lokacija koje su označene kao kontaminirane.\nPodseća da će zatražiti pomoć od Evropske unije u vezi sa kompletnom analizom terena, asanacijom zemljišta, tamo gde je ona potrebna, kao i za pomoć u lečenju bolesnika.\nLaketić je rekao i da će poseta dece srpskih veterana Sardiniji koja je dogovorena prilikom posete predsednika Komisije italijanskog parlamenta Đan Pjer Skanua biti realizovana od 15. do 25. septembra.\nRad italijanske komisije rezultirao je presudama protiv odgovornih u vojnom vrhu, a formalno je prepoznato i priznato da je od osiromašenog uranijuma stradalo više od 400 ljudi, od azbesta 1.200, a ako se uključe i drugi razlozi, kao što su teški metali i drugi uzroci, govori se o 2.000 mrtvih i 7.000 obolelih.\nSrpskoj komisiji za istraživanje posledica NATO bombardovanja ustupljena je dokumentacija i izveštaji od strane Komisije italijanskog parlamenta koji je vodio istragu o smrtnim slučajevima italijanskih vojnika u misijama u inostranstvu.\nKako je ranije rečeno, kada Srbija to bude zatražila, svi članovi italijanske komisije odazvaće se pozivu za saslušanje svedoka, koji će pomoći u istrazi.


UMSRS - Sastanak posvećen personalizovanoj zdravstvenoj njezi\nKombinovana su pojedinačna izlaganja sa radionicama na kojima su pacijenti iz cijelog svijeta oboljeli od različitih bolesti razmjenjivali svoja iskustva, pokušavajući da ponude prijedloge kako da se zdravstvena njega što više prilagodi svakom pacijentu ponaosob. Za prvi dan je bila predviđena radionica za pacijente oboljele od multiple skleroze na kojoj se govorilo o mogućnostima koje bi personalizovana zdravstvena njega u kombinaciji sa savremenim metodima liječenja pružila svim oboljelim.\nNaredni dani su bili posvećeni radionicama koje su se bavile partnerstvom između pacijenata i udruženja pacijenata i načinima na koji bi ovakva partnerstva mogla da doprinesu efektnosti liječenja. Na sledećoj radionici je bilo riječi o upotrebi podataka o toku bolesti kod jednog pacijenta u cilju mogućeg boljeg liječenja drugih pacijenata. Treća radionica je bila posvećena advokaturi, odnosno boljem zastupanju interesa oboljelih, i četvrta, završna, poboljšanju njege pacijenata uz pomoć savremene, digitalne tehnologije. Pauze između radionica bile su ispunjene predavanjima koja su govorila uopšteno o personalizovanoj njezi, advokaturi, partnerstvu i pogledu na personalizovanu njegu iz ugla pacijenata.\nPoslednji dan je bio posvećen sumiranju cijele konferencije, postavljanju direktnih pitanja Severinu Schwanu, predstavniku farmaceutske kuće Roche, izložbi postera kojima su pojedina udruženja predstavila svoje aktivnosti ili statističke podatke koje govore o socijalnom statusu njihovih članova i svih pacijenata oboljelih od te bolesti u njihovoj državi.


RTS\t08.11.2017 11:02\n"Ja kao igrač se ne bavim tim stvarima. To je politika Saveza i nije na nama da o tome raspravljamo. Želim samo da se zahvalim Slavoljubu Muslinu na pozivu i poverenju koje mi je ukazao. Nadam se da sam delimično opravdao očekivanja", rekao je Prijović novinarima na Aerodromu "Nikola Tesla" pred dalek put i gostovanja u Kini i Južnoj Koreji.\nPrema njegovim rečima, sada je potrebno da ekipa prenese na teren filozofiju fudbala vršioca dužnosti selektora Mladena Krstajića.\n"Želim da igram dobro, da Srbija pobeđuje i, naravno, da dajem golove. Spreman sam za sve. I za eventualno nove taktičke zahteve Krstajića. Svi smo u službi reprezentacije i svi želimo isto", jasan je golgeter PAOK-a, strelac pobedničkog pogotka protiv Gruzije koji je odveo Srbiju na Mundijal.\nFudbaler Benfike Andrija Živković istakao je da je lep osećaj što je ponovo dobio poziv u A selekciju.\n"Drago mi je što sam opet sa ovim momcima i uvek mi je velika čast da igram za reprezentaciju. Oba meča su priprema za ono što nas očekuje u Rusiji i tako se ponašamo", rekao je Živković.\nŽivković naglašava da se nalazi u odličnoj formi i da je na njemu sada da opravda očekivanja.\n"Moram da naglasim da za naš fudbal mnogo znači sam odlazak na Svetsko prvenstvo i sada je na nama da damo svoj maksimum kako bismo opravdali velika očekivanja. Zadovoljan sam svojom formom, na meni i saigračima je da se i u Aziji pokažemo u dobrom svetlu."\nNije Živković hteo da govori o odlasku doskorašnjeg selektora Slavoljuba Muslina, kao ni o tome da je jedan od mogućih njegovih naslednika Veljko Paunović, sa kojim je kao član omladinske selekcije postao prvak sveta.\n"Nije na igračima da o tome govore. Moramo da 'pričamo' samo na terenu. Ko god da dođe, biće mi drago. Ne bih da pričam o tome i nije na nama da se mešamo u izbor", zaključio je Živković, uz konstataciju da mu je drago što su njegov bivši klub Partizan i Crvena zvezda izborili plasman u Ligu Evrope i poželeo im da prezime u tom takmičenju.\nReprezentacija Srbije danas kreće iz Beograda, pa letom preko Dohe ide u Guangdžou, gde u petak igra protiv Kine, a 14. novembra gostuje u Busanu kod selekcije Južne Koreje.


Vojska Rame Uz Rame Sa Narodom Na Ulici Poziva Sve Da Se Formira“Krizni Štab“VIDEO – RICOCHET – RIKOŠET\nDa ima nade za „bolje sutra“ potvrđuje i izreka „Samo sloga Srbina spasava“ i formiranje udruženja „Spona Srbije“\nSvedoci smo da se u odbrani Ustava i zakonitosti sve više građana okuplja na protestima, a sada im se pridružio i Vojni sindikat Srbije, predstavnici vojske kojima je uvek po svim istraživanjima narod najviše verovao.\nU odbrani Ustava i zakona članovi i simpatizeri jedinog reprezentativnog Vojnog sindikata Srbije biće se građanima na protestima i pozivaju organizatore da se jasno formulišu zahtevi i formira koordinaciono telo „krizni štab“\nVojni sindikat Srbije predstavilo je i novo udruženje „Spona Srbije“ koje pored sindikata, čine i Udruženje starosedelaca Kraljeva i Udruženje veterana Srbije. Novo udruženje će se zalagati za poštovanje Ustava i zakona, a pozvali su da im se pridruže i „druge sindikalne organizacije, pojedinci, sveštenstvo, profesori i organizacije“.\nVojska uz narod\nVojni sindikat Srbije (VSS) pozvao je svoje članove i simpatizere da se priključe protestima u Srbiji i stanu na ulici „rame uz rame sa svojim narodom“ u borbi za Ustav i zakon, ocenjujući da su institucije u Srbiji u vlasti jednog čoveka.\nPredsednik VSS-a Novica Antić rekao je da su predstavnike jedinog reprezentativnog vojnog sindikata već kontaktirali iz drugih gradova i da će njihovi predstavnici govoriti na protestima. Na konferenciji za novinare istaknuto je i da VSS ne podržava nijednu partiju, niti političku opciju već „svenarodni protest“.\nApelovao je na organizatore da oforme koordinaciono telo, „krizni štab“, koji bi jasno formulisao ciljeve, ali i kako ih ostvariti. Takođe je dodao da je važno odrediti do koje granice će se koristiti represivne mere, kao što je to bilo u Francuskoj i nekim drugim zemljama, gde su ljudi bili spremni bukvalno na najveće rizike da bi ostvarili te zahteve.\nVeoma je pozitivno što sve veći broj građana učestvuju na protestima, međutim, bez jasnih zahteva, taj protest će se osuti, kao što je bio slučaj sa protestima iz 2016. godine – rekao je Novica Antić, predsednik Vojnog sindikata.\nOn je naglasio da se sindikat ograđuje od svih političkih partija koje „podržavaju proteste“, ali ostavio je mogućnost da zajedno sa njima učestvuje u procesu formulacije zahteva.\nNovo udruženje građana Spona Srbije\nPored podrške protestima, Novica Antić, predsednik Vojnog sindikata Srbije predstavio je i novoformirano udruženje građana Spona Srbije, koje pored sindikata, čine i Udruženje starosedelaca Kraljeva i Udruženje veterana Srbije. Novo udruženje će se zalagati za poštovanje Ustava i zakona,a predsednik VSS pozvao je sve „druge sindikalne organizacije, pojedince, sveštenstvo, profesore i organizacije“ da im se pridruže. On nije mogao da isključi mogućnost da se udruženje Spona Srbije u nekom trenutku uključi u izbornu trku.\nIvan Matović iz Udruženja starosedelaca Kraljeva dodao je da je ova organizacija nastala iz potrebe da građani neposredno uzmu učešće u javnom životu. On je istakao da je ovo udruženje na poslednjim lokalnim izborima prešlo cenzus.\nPrevious Article LANE GUTOVIĆ: VUČIĆ SE SMUČIO I MLADIMA I STARIMA!\nNext Article MINISTAR NENAD POPOVIĆ KUPIO MINEL, OTERAO GA U STEČAJ I OSTAVIO STOTINE LJUDI BEZ POSLA. TUŽILAŠTVO 7 GODINA NE OTVARA ISTRAGU\nAMERIKA JE PRIZNALA KOSOVO KAO DEO SRBIJE – ALBANCI U NEVERICI!


Vlasotince u narednih godinu dana domaćin vitezovima vina - JuGmedia\nVinski viteški red “Simeon” iz Vlasotinca će od danas pa narednih godinu dana predsedavati Savezom vinskih i viteških redova Srbije, a primopredaja je izvršena na sednici skupštine Saveza, održanoj u Vlasotincu povodom 7 godina od osnivanja ovog vinskog viteškog reda.\nStatutom je predviđeno da “Simeon” širi vinsku kulturu i tradiciju u Vlasotincu\nTim povodom vlasotinački vinski vitezi dobili su svoj klub, prostorije koji im je na korišćenje ustupio predsednik predsedništva Saveza vinskih i viteških redova Srbije Sreten Milenković Bata iz Beograda, rodom iz Vlasotinca.\n“Probaćemo da napravimo jednu vinsku stazu jer imamo u Vlasotincu nekoliko lepih podruma i vinarija, da time još malo poboljšamo uslove za proizvodnju vina”, kazao je Milenković, koji je najavio širenje saradnje sa drugim vinskim regijima posebno kada je u pitanju Salon vina u Vlasotincu.\nU red viteza vina danas je primljen Bratislav Pečenković iz Vlasotinca\nInače, njegovo veličanstvo vino, okupilo je danas u Vlasotincu predstavnike 10 vinskih viteških redova iz cele Srbije, a predstavnici lokalnog reda podelili su povelje i zahvalnice za doprinos u radu tog društva. Povelje su, među ostalima, uručene i predsedniku opštine Vlasotince Zoranu Todoroviću, Turističkoj organizaciji i Narodnoj biblioteci “Desanka Maksimović” iz te varoši.\nTodorović je tom prilikom kazao da je zahvaljujući druženju sa vitezovima naučio mnogo o vinu i kulturi ispijanju vina.\n“Trudićemo se, u saradnji sa vama, da sledeći Vinski bal, odnosno Salon vina, bude mnogo kvalitetniji, sadržajniji, sa mnogo većim brojem učesnika, sa predavanjima o vinu i vinskoj kulturi. To je možda način da neke male privatne vinarije oživimo”, kazao je Todorović.\nOn je tom prilikom pomenuo i oko 400 hiljada napuštenog vinogorja u Vlasotincu, rekavši da bi najviše voleo da se taj prostor da u zakup zainteresovnim vinogradarima.\nVlasotinačko vinogorje, kako je na skupu obajsnio hroničar Novica Tričković, datira iz vremena procvata srpske države u srednjem veku.\nNa Skupštini Saveza vinskih i viteških redova Srbije promovisana je i tek odštampana knjiga profesora Saše Stankovića o Vlasotinčaninu Vladi Iliću, predratnom gradonačelniku Beograda, na kojoj je autor radio sedam godina. Izdavanje knjige finansirala je vlasotinčka lokalna samouprava.


Evropski parlamentarci protiv Olivera Varhelyija - Bosna Global\nPočetna Društvo Evropski parlamentarci protiv Olivera Varhelyija\nEvropski parlamentarci protiv Olivera Varhelyija\nTrideset članova Evropskog parlamenta uputilo je pismo predsjednici Evropske komisije Ursuli von der Leyen, u kojem se poziva na pokretanje istrage o ulozi Evropskog komesara za proširenje EU Olivera Varhelyija u pomaganju separatističkim aktivnostima Milorada Dodika u BiH.\nU pismu upućenom Ursuli von der Leyen, parlamentarci iz nekoliko političkih grupacija ističu kako prate situaciju u Bosni i Hercegovini te naglašavaju kako je teritorijalni integritet BiH ključan, ne samo za lokalnu, već i za regionalnu, ali i evropsku perspektivu.\n“Zbog toga smo izuzetno uznemireni posljednjom eksalacijom političkih tenzija u BiH, koje potpiruje Milorad Dodik, član Predsjedništva BiH. Ukoliko Dodik nastoji podijeliti državu i uspostaviti nezavisnu RS povlačenjem iz institucija Bosne i Hercegovine i uspostavljanjem nezavisnih tijela na teritoriji RS te ukoliko u tome bude uspješan, posljedice će se osjetiti daleko izvan granica BiH, a teške posljedice osjetit će i evropska spoljna politika”, navodi se u pismu.\nU pismu, parlamentarci ističu kako Evropska komisija ima ključnu ulogu u osiguravanju poštivanja zaključaka Dejtonskog sporazuma i osiguravanju mira u Bi, piše Klix.\n“Ne dijele sve zemlje Evropske unije ove ciljeve. Izvještava se o tome da trenutna mađarska vlada aktivno podržava Dodikovu kampanju podjele BiH i kroz 100 miliona evra pomoći koju Mađarska daje RS uoči Opštih izbora u Bosni i Hercegovini”, navodi se.\nNakon toga parlamentarci su se osvrnuli na rad Evropskog komesara za proširenje EU Olivera Varhelyija i njegovu ulogu u podržavanju Milorada Dodika.\n“Još više uznemirava objavljeni dokument koji je potpisao šef Evropske delegacije u BiH Johann Sattler, u kojem stoji da se Oliver Varhelyi otvoreno dogovara s Miloradom Dodikom o raspadu BiH. Izvještaji pokazuju da se komesar Varhelyi složio s Dodikom o datumu održavanja posebne sjednice Narodne skupštine RS i o šestomjesečnom moratoriju na zakone koji uključuju unilateralno povlačenje iz državnih institucija”, ističe se u pismu parlamentaraca.\n“Ako se nepristrasnost i neutralnost komisije dovodi u pitanje, geopolitički balans postaje automatski ugrožen. U tom kontekstu, pitamo vas da li Komisija smatra da je rad komesara Varhelyija u skladu sa zvaničnom politikom EU prema BiH? Možemo li očekivati internu inspekciju koja će procijeniti da li su njegove aktivnosti u skladu s njegovom ulogom komesara za proširenje EU? Kakav je stav Komisije po pitanju teritorijalnog integriteta BiH i kako Komisija planira da se zaključci Dejtonskog sporazuma ne krše?”, stoji u zaključku pisma koje potpisuje 30 članova Evropskog parlamenta.


Deklaracija NDB: Ne pristajemo na lažirane izbore - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Deklaracija NDB: Ne pristajemo na lažirane izbore\nObjavljujemo tekst deklaracije Inicijative Ne davimo Beograd koju će ova organizacija danas predstaviti javnosti\nProglašavamo bojkot lažiranih izbora i ne pristajemo da budemo saučesnici u otimanju slobode građana i građanki Srbije.\n8Piše: Ne da(vi)mo Beograd 20. septembra 2019. 12.14 Izmenjeno: 12.15\ndeklaracija, ne da(vi)mo beograd\nOpozicija je nemoćna jer građani ne vide njihove rezultate.\n20. septembra 2019. u 13.17\nDa li ste Vi uopšte pročitali tekst ili pišete po diktatu?\n20. septembra 2019. u 13.23\nA niste predstavili neku ideju da Srbija ide napred?!\nBravo, ovako je trebalo bojkovati sve još od rušenja u Sava mali. Imalo je energije , ali i sujetnih lid\n20. septembra 2019. u 21.35\nSrbija nikada poštenije izbore neće imati, to je strašno koliko nas je uništila opozicija, toliko pljuvanja protiv Srbije nije bilo u istoriji jedne države.Dogovori i okrugli stolovi tome i služe.\n20. septembra 2019. u 23.02\nOvo mu dodje Zakletva\nZaklinjem se cašcu\nDa skinemo ove što kradu\nJer mi krademo bolje i bezbolnije


Kvabek najavio porez za nevakcinisane | Novine Toronto\nKvabek najavio porez za nevakcinisane\nKvebek je prva provincija koja je najavila finansijsku kaznu za žitelje koji odbiju da se vakcinišu protiv kovida.\nPo rečima premijera Fransoa Legoa, nevakcinisani koji nemaju medicinsko izuzeće, biće u obavezi da plate značajan iznos za doprinos zdravstvu, kao svojevrstan gest pravičnosti. Još nije precizirano koliko bi iznosio taj namet, ali je premijer Lego rekao da će biti značajan.\nU provinciji nije vakcinisano svega oko 13 odsto stanovnika.U Kvebeku je zabeleženo najviše smrtnih slučajeva povezanih sa kovidom u Kanadi, a trenutno se beleži veliki rast broja zaraženih.\nPobornici prava manjinskih grupa ističu da ovaj doprinos može da produbi postojeće razlike i postane dodatni namet za marginalizovane grupe. U Asocijaciji za građanske slobode saglasni su da je uvođenje ove takse diskutabilno, citirajući Povelju o pravima i slobodama koja priznaje ličnu autonomiju nad telom i medicinskim odlukama.\nSa druge strane, u jednoj anketi, nešto preko tri petine građana podržava uvođenje takse za nevakcinisane.Najnoviji podaci pokazuju da je najava o taksi, ma koliko sporna, navela na hiljade ljudi ovih dana da se vakcinišu.\nPremijer Lego najavio je i da od ponedeljka prestaje da važi policijski čas u provinciji i da se đaci vraćaju u školske klupe. Svi učenici će morati da nose maske u zatvorenom prostoru, a izolacija za pozitivne treba da traje pet dana.\nŠef ontarijske zdravstvene službe dr Kiran Mur kaže da se u Ontariju upošte ni ne razmišlja o uvođenju slične takse.


NIS u Briselu organizovao okrugli sto “Srbija u EU: izazovi i prilike” | NIS\nNIS > Presscentar > Vesti > NIS u Briselu organizovao okrugli sto “Srbija u EU: izazovi i prilike”\nNIS u Briselu organizovao okrugli sto “Srbija u EU: izazovi i prilike”\nKompanija NIS je, zajedno sa ambasadom Srbije u Belgiji i Sekretarijatom Energetske povelje, organizovala u kongresnom centru u Briselu okrugli sto "Srbija u EU: izazovi i prilike" na kojem su učestvovali zvaničnici Evropske unije, Energetske povelje, ministar energetike i rudarstva Aleksandar Antić i srpski privrednici.\nNa okruglom stolu su učestvovali zvaničnici Evropske unije, Energetske povelje, ministar energetike i rudarstva Aleksandar Antić i srpski privrednici.\nGovoreći o poslovnoj i investicionoj klimi u Srbiji, Kiril Kravčenko, generalni direktor NIS-a, rekao je učesnicima da je u NIS od privatizacije uloženo više od dve milijarde evra i da je Srbija jedna od najprivlačnijih zemalja za strana ulaganja u regionu.\n“Mi u Srbiji vidimo četiri stvari – stabilnu vladu, vrlo jasnu perspektivu članstva u EU, odličnu geografsku poziciju i solidan zakonski okvir”, poručio je Kravčenko, dodajući da ipak još treba raditi na poboljšanju postojeće regulative i primeni zakona kako bi se proces pridruživanja Evropskoj uniji ubrzao.\nOn je ukazao da NIS i druge kompanije podržavaju i pomažu proces pregovora o pridruživanju Srbije EU kroz aktivno učešće u pregovorima, punu primenu evropskih standarda u poslovanju i tehnološku modernizaciju proizvodnih procesa.\nAleksandar Antić, ministar energetike i rudarstva u Vladi Srbije, rekao je da će Srbija u maju potpisati deklaraciju o Evropskoj Energetskoj povelji i uključiti se u proces formiranja Energetske unije . Antić je pozvao evropske i svetske preduzetnike da investiraju u Srbiju.\n“Srbija je ozbiljno mesto za investicije i dajemo sve garancije ulagačima, a perspektive su naročito povoljne u energetskom sektoru“, istakao je ministar Antić.\nMihael Karničnig, šef kabineta evropskog komesara za proširenja Johanesa Hana, rekao je da je put Srbije ka EU neopoziv i naglasio da su u tom procesu važni predvidivost poslovanja, vladavina zakona i suzbijanje sivog tržišta. Povezivanje energetske i transportne mreže regiona i EU je, smatra on, jedan od preduslova za uspeh na evropskom putu.\nIvan Miletić iz duvanske industrije „Filip Moris“ iz Niša je objasnio da su ključni izazovi za poslovanje u Srbiji predvidivost zakona i propisa, a to znači da se mora usvojiti jasan akcioni plan za primenu svih pravnih tekovina Evropske unije u srpsko zakonodavstvo i to u toku pregovora o članstvu.\nBratislav Čeperković, regionalni direktor kompanije za visoku medicinsku tehnologiju iz Barselone „Medkomtek“, rekao je da je ova kompanija svoje regionalno središte za nanotehnologiju osnovala u Srbiji i privukla niz naučnika, lekara i istraživača.


Beč - Srpskainfo\nBeč će biti u potpunosti blokiran: Na ulicama 1.200 policajaca obezbjeđuje 27 protesta protiv kovid mjera\nCentar Beča biće danas poslije podne u potpunosti blokiran zbog brojnih protesta protivnika kovid mjera i obavezne vakcinacije.\nLokdaun ispraznio ulice Beča "Ljudi su u strahu, kazne za kršenje mjera su velike" (VIDEO)\nDan pošto je austrijska vlada odlučila da od ponedjeljka uvede lokdaun za sve građane i obaveznu vakcinaciju od 1. februara, protivnici korona mjera organizovali su proteste u centru Beča.\nSRBIN PREBIO MAJKU Napravio haos u njihovom stanu u Beču, čekićem napao policiju\nDržavljanin Srbije (40) uhapšen je u Beču zbog sumnje da je brutalno pretukao svoju majku (66) i polomio namještaj u njenom stanu, prenosi portal Kurir.at.\nDRAMA U BEČU Policija jedva obuzdala Srpkinju koja je fizički nasrnula na sina zbog njegove seksualne orjentacije\nSrpska državljanka (47) napala je fizički svog 26-godišnjeg sina danas u Beču nakon što joj je saopštio svoju seksualnu orjentaciju.\n64.440 STRADALIH Prvo javno obilježje sa imenima žrtava Holokausta\nAustrija je danas otvorila svoje prvo javno spomen-obilježje sa imenima svih 64.440 austrijskih Jevreja ubijenih u Holokaustu.\nPorodična svađa sa teškim povredama: Otac sinu isjekao prste, a sin braneći majku ocu odgrizao uvo\nNOVA LINIJA Večeras prvi let iz Beča za Banjaluku, cijena više nego povoljna\nOd danas kompanija Rajner uvodi dugo najavljivanu liniju Banjaluka - Beč i ponovo obnavlja avio-liniju prema Frankfurtu, saopšteno je iz Rajaner kompanije.\nMONFIS ODUŠEVIO Francuz prvo pomogao djevojčici, a zatim odigrao potez sezone (VIDEO)\nGael Monfis je već godinama ljubimac ljubitelja tenisa. Nakon dešavanja na turniru u Beču, sigurno je da će će Francuz dobiti još više poštovalaca.\nSrbin uhapšen u Beču: Brutalno pretukao bivšu djevojku i ostavio je u lokvi krvi, BORE JOJ SE ZA ŽIVOT\nSrpski državljanin (28) uhapšen je u Beču zbog sumnje da je pretukao bivšu djevojku, koju je u lokvi krvi ostavio i pobjegao.\nMeđu doseljenicima najviše Srba: Svaki treći Bečlija porijeklom stranac\nAko se detaljnije analizira 701.700 doseljenih Bečlija, onda se vidi da najveću grupu od 90.000 čine Bečlije rođene u Srbiji, a zatim slijede Turska, Njemačka, Poljska, Bosna i Hercegovina, Rumunija.\nUSPOMENA NA HEROINU Park u Beču nazvan po Diani Budisavljević\nPark u austrijskoj prijestonici Beču, smješten u devetom kvartu, dobio je 13. oktobra 2014. godine naziv po Diani Budisavljević, koja je iz hrvatskih ustaških logora spasila više od 12.000 mahom srpskih mališana.\nU BORDEL PO VAKCINU "Može da dođe ko god želi, sa drugom dozom besplatan ulaz"\nDo kraja teniske sezone nije ostalo mnogo turnira, a na jednom od njih, učešće neće uzeti prvi reket svijeta Novak Đoković.\nMisteriozni zdravstveni problemi: CIA smijenila šefa centra u Beču zbog "HAVANSKOG SINDROMA"\nAmerička Centralna obavještajna agencija (CIA) je smijenila šefa svoje stanice u Beču usljed navodno neadekvatnog odgovora na izvještaje o incidentima sa "havanskim sindromom" u ambasadi SAD u Berlinu o čemu je ranije pisao "Vašington post".\nU bečkoj metro stanici Šotenring jedan Srbin je, tokom svađe sa dvojicom mladića, protivnicima nanio teške rane ugrizom.\nSrbin ODGRIZAO UVO mladiću u tuči u Beču: Umjesto da pozove policiju, povrijeđeni fotografisao nasilnika\nSrbin (41) nastradao je u bečkom okrugu Favoriten u požaru, koji se dogodio nakon eksplozije, a kako OE24 izvještava, riječ je o čovjeku koji je u maju ove godine privođen zbog nasilja u porodici. Komšije Srbina sumnjaju da se sam zapalio.


► U Rusiji registrovano više od hiljadu zaraženih koronavirusom, troje umrlo\nU glavnom gradu su uvedene i posebne mere - zatvorene su sve prodavnice osim prehrambenih i apoteke, kao i restorani, parkovi.\nNa teritoriji cele Rusije uveden je nedeljni plaćeni odmor i zabrana ulaska strancima u zemlju.\nRuske vlasti su ove nedelje pojačale testiranje na koronavirus posle mnogobrojnih kritika da se testira premali broj ljudi.\nPočetkom nedelje gradonačelnik Moskve Sergej Sobjanin, koji predvodi operativnu grupu za korona virus, rekao je predsedniku Rusije Vladimiru Putinu da bi relativno mali broj slučajeva mogao da bude rezultat retkog testiranja, a ne stvarni obim epidemije.\nOd juče, zdravstveni radnici su obavili oko 200.000 testova.


Bekamov "đavolski" plan, dovodi legendu Mančester sitija? - Sportske.net\nBeks bi mogao i da pomogne svom bivšem klubu...\nFoto: EPA-EFE/SRDJAN SUK\nOdbio Arsenal sa 12 godina, dao gol u "Humskoj", sada bira između dva Mančestera!Fudbaler Mančester sitija otpustio menadžera, baš želi transfer!Ponuda za Gvardiolu, ne prihvataju "ne" kao odgovor!PL - Fernandinjo rastužio Kuna, Arsenal ostao na šest pobeda, Vulvse nikada nemojte otpisati!"Bavarci" imaju zvezdu na leto, da li će ofanzivac održati obećanje?\nDejvid Bekam je uspeo u nameri da osnuje klub koji će se takmičiti u MLS ligi, Englez se nalazi na čelu Inter Majamija.\nTim sa Floride ima velike ambicije što se i ogleda u planu da se dovede zvučno ime iz Evrope.\nIzbor je pao na, ni manje ni više, nego fudbalera Mančester sitija Serhija Aguera, tvrdi San.\nArgentinac ovog leta puni 32 godine, narednog mu ističe ugovor, ali on ne prestaje da oduševljava navijače "građana", nedavno je postao najbolji strani strelac u istoriji Premijer lige.\nIpak, nije tajna da Pep Gvardiola uveliko razmišlja o "životu" posle Kuna, pa Bekam želi da iskoristi ovo kako bi privukao Argentinca koji je u nekoliko navrata isticao da bi voleo da završi karijeru u matičnom Independijenteu.\nMožda ga pre toga vidimo u dresu Inter Majamija...


Potvrđena prva smrt uzrokovana koronavirusom; život u Crnoj Gori ide dalje\nPrvi smrtni slučaj uzrokovan COVID-19 u Crnoj Gori potvrđen je kasno sinoć. Prema zajedničkom saopštenju Instituta za javno zdravstvo i Kliničkog centra Crne Gore, radi se o 65-godišnjem muškarcu koji je ranije imao hroničnu bolest disajnih organa.\nDirektor Kliničkog centra Jevto Eraković saopštio je da je prva smrt od koronavirusa u Crnoj Gori nastupila kod 65-godišnjeg muškarca iz Herceg Novog, koji je sinoć primljen u Klinički centar za hronične plućne bolesti.\nNakon dolaska pacijenta u Klinički centar uzet je uzorak brisa. Analize su potvrdile da je pacijent imao COVID-19. Ovaj državljanin boravio je u Srbiji u prvoj polovini marta.\n“Ovo je državljanin Crne Gore, star 65 godina iz Herceg Novog. Prevezen je u Klinički centar Crne Gore u ranim jutarnjim časovima i ubrzo je preminuo. Sve mere koje su sprovedene u kratkom periodu boravka u Kliničkom centru Crne Gore, nažalost, nisu mogle pomoći u lečenju ovog pacijenta. Osoblje Kliničkog centra je, kao što sam rekao, uradilo sve što se moglo učiniti, koristilo svu potrebnu zaštitnu opremu i sve procedure propisane standardima za lečenje pacijenata sa COVID-19“, rekao je Eraković.\nU međuvremenu, život u Crnoj Gori se sve više prilagođava novonastaloj situaciji s početkom nastave u školi putem TV emisija. Cilj ovog „učenja na daljinu“ je da učenici nastave školovanje i da ne izgube čitavu školsku godinu.\nMediji su izvestili da su preko 300 snimljenih časova samo u nekoliko dana, 100 nastavnika, časovi koji se emituju na tri TV kanala i njihova dostupnost na e-platformama samo deo projekta koji je završen u obrazovnom sistemu. Ova vrsta učenja započela je danas i nosi naziv UčiDoma. Ovaj koncept obuhvata emitovanje video materijala u 14 predmeta. Lekcije će se emitovati putem tri TV kanala – TVCG 2, MNE Sport i MNE Sport 2, koji se danas nazivaju kanalima „Study at home“.\nKako je istakao ministar prosvete gospodin Damir Šehović, materijal će biti dostupan na YouTube kanalu, „UčiDoma“, koji je veoma praktičan i dostupan./ibna


Borelj posle usvajanja rezolucije u UN: Zahvaljujemo svim zemljama koje su dale podršku - Kosovo Online\nBorelj posle usvajanja rezolucije u UN: Zahvaljujemo svim zemljama koje su dale podršku\n2. Mart 2022. • 23:44 > 3. Mart 2022. • 07:08\nVisoki predstavnik Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Đuzep Borelj nazvao je usvajanje rezolucije o „Agresiji na Ukrajinu“ u Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija istorijskim trenutkom. On je saopštio da je svet oštro osudio nezakonite i ničim izazvane napade na suverenu državu.\n"Generalna skupština Ujedinjenih nacija usvojila je danas rezoluciju o „Agresiji na Ukrajinu“, velikom većinom od 141 glasova za, 5 protiv (uz 35 uzdržanih). Odluka je jasna. Ujedinjene nacije su se okupile da govore u pogledu vrednosti i principa sadržanih u Povelji UN. Najoštrije su osudili agresiju Ruske Federacije, kao i umešanost Belorusije, zahtevali da prestanu sa upotrebom sile protiv Ukrajine i da povuku sve vojne snage sa cele teritorije Ukrajine – odmah, potpuno i bezuslovno", kaže se u saopštenju Borelja.\nEvropska unija i njene države članice, kako je naveo visoki predstavnik, radile su ruku pod ruku sa Ukrajinom i partnerima na pripremi rezolucije.\n"Zahvaljujemo svim zemljama koje su je podržale i sa kojima zajedno stojimo u odbrani međunarodnog sistema zasnovanog na pravilima. Moramo da nastavimo da radimo u korist međunarodnog mira i bezbednosti, štiteći sve države, velike i male, stojeći uz Ukrajinu i podržavajući njene demokratske institucije i predstavnike", zaključio je Borelj.\nĐuzep Borelj Ujedinjene nacije rezolucija Ukrajina Rusija Belorusija\n2. Mart 2022. • 23:44\nGutereš posle usvajanja rezolucije: Svet želi okončanje ogromne ljudske patnje u Ukrajini\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš poručio je nakon usvajanja rezolucije u GS UN o Ukrajini kojom se osuđuje ruska agresija u toj zemji da se radi o odrazu suštinske istine - da svet želi okončanje ogromne ljudske patnje u Ukrajini, prenosi Glas Amerike.\nSAD i EU pozdravile odluku Srbije da glasa za osudu ruskog napada na Ukrajinu


Mekalister: Fon der Lajen će podržati politiku proširenja\nTanjug 10. jula 2019. 17:19\nBRISEL – Predsedavajući Spoljnopolitičkim odborom Evropskog parlamenta Dejvid Mekalister ocenjuje da će kandidatkinja za predsednicu Evropske komisije Ursula fon der Lajen imati pozitivan pristup politici proširenja na Zapadni Balkan.\nDosadašnji izvestilac za Srbiju Dejvid Meklaister kaže da je već razgovarao sa fon der Lajen, koju opisuje kao ”bliskog političkog prijatelja”, o proširenju i Zapadnom Balkanu.\n„Ursula fon der Lajen će, siguran sam, zastupati iste stavove kao i Evropska narodna partija i Hrišćansko demokratska unija u Nemačkoj. Mi smo otvoreni za nove zemlje članice i zalažemo se za politiku daljeg proširenja, ali to mora biti pripremljeno dobro i to zahteva vreme”, izjavio je Mekalister.\nOn podeća da je Angela Merkel pokazala koliko je Nemačka posvećena procesu proširenja i ocenjuje da nije slučajno što se Berlniski poroces zove ”Berlinski” jer je osmišljen u kabinetu nemačke kancelarke.\nUrsula fon der Lajen i Dejvid Mekalister važe za najbliže saradnike nemačke kancelarke Angele Merkel.\nDa je kandidatkinja za novu predsednicu Evropske komisije Ursula fon der Lajen tokom prvih razgovora sa evropskim parlamentarcima Briselu poslala pozitivan sigla za proširenje i Zapadni Balkan, ocenila je i poslanica socijaldmokrata Tanja Fajon.\nPrema njenim rečima, Ursula fon der Lajen je predstavljaući svoje političke stavove u Evropskom parlamentu, na pitanje poslanika o očekivanjima od zemalja Zapadnog Balkana, poručila da vrata EU moraju ostati otvorena za Zapadni Balkan.\n”Ono što je rekla oko proširenja bilo je kratko, ali poruka je bila pozitivna”, zaključila je je poslanica socijaldemokrata Tanja Fajon.\nO kandidaturi Ursule fon der Lajen za mesto predsednice Evropske komisije Evropski parlament bi trebalo da glasa sledeće nedelje tokom zasedanja u Strazburu.


Uvrede za okupljene\nKako javlja reporterka Radija Slobodna Evropa (RSE), na mjestu protesta na Cvetnom trgu, u ulici gde je mural i okolini, raspoređene su jake policijske snage\nViše nevladinih organizacija, aktivisti za ljudska prava i građani protestuju večeras (subota, 13. novembar) na Cvetnom trgu u Beogradu, sa zahtjevom da se ukloni mural posvećen osuđenom ratnom zločincu Ratku Mladiću sa jedne fasade u centru grada.\nProtest “Mural mora pasti”, koji se organizuje u ulici na nekoliko stotina metara od murala zločincu Ratku Mladiću, jedan je u nizu skupova građana i nevladinih organizacija, nakon što je policija spriječila aktiviste da prekreče mural na Međunarodni dan borbe protiv fašizma (9. novembar).\nKako javlja reporterka Radija Slobodna Evropa (RSE), na mjestu protesta na Cvetnom trgu, u ulici gde je mural i okolini, raspoređene su jake policijske snage.\nPolicija na Cvetnom trgu razdvaja organizatore i učesnike protesta od desničarske grupe koja im upućuje uvrede.\nNeimenovana grupa desničara, pored uvreda na račun učesnika protesta, uzvikuje i povike Ratku Mladiću, osuđenom za genocid i ratne zločine u Bosni i Hercegovini 1992-1995.\nUčesnici skupa, desničarima na uvrede odgovaraju povikom “fašisti”.\nPrema njegovim riječima, protest je “nastavak otpora” zato što je dio Beograda okupirala grupa desničara.\n“Naš najveći problem je u tome šta oni štite i koga oni štite, štite mural Ratka Mladića”, istakao je on.\nPodsjetio je na Mladićevu odgovornost za genocid u Srebrenici 1995.\n“Naša je odgovornost i dug prema žrtvama genocida u Srebrenici zato što je to rađeno u naše ime. Pozivam da se okrenete i da se zamislimo…da bi naše društvo podizalo spomenike žrtvama, a ne zločincima”, istakao je Đurić.\nNovinar Rade Radovanović je pozdravio okupljene povikom “Smrt fašizmu, sloboda narodu”.\nDesničarima, koji za sve vrijeme obraćanja skandiraju i pokušavaju da prekinu učesnike protesta, Radovanović je poručio “nećete proći”.\nReditelj Stevan Filipović je, tokom govora, primijetio da desničari okupljenima uzvikuju “ustaše”, što je naziv vojsku Nezavisne države Hrvatske koja je činila masovne zločine tokom Drugog svjetskog rata.\n#beograd#mural#razni zločinac ratko mladić


Svake jeseni sve manje autobusa GSP-a – Nadlanu.com\nSvake jeseni sve manje autobusa GSP-a\nObjavljeno 27. avg 2014. / 17:29:14\nBROJ vozila javnog prevoza u zimskom režimu svake sezone je sve manji! Prema podacima iz gradske uprave, od 1. septembra na beogradske ulice izaći će ukupno 1.229 vozila. Pre dve godine putnike u glavnom gradu prevozilo je 1.330, a lane 1.295 vozila.\nU Direkciji za javni prevoz kažu da je prema zimskom redu vožnje predviđeno da od ponedeljka saobraćaju 843 vozila GSP, od toga 619 autobusa, 130 tramvaja i 94 trolejbusa, i 386 autobusa privatnih prevoznika.\n- Intervali sleđenja razlikuju se u zavisnosti od linije i opredeljenog broja vozila na njima - objašnjavaju u Direkciji. - Kreću se od tri do četiri minuta na najopterećenijim linijama gde je i najveći broj vozila. Prilikom izrade zimskog reda vožnje vodilo se računa da kvalitet prevoza ostane nepromenjen.\nNadležni dodaju da redukcija koja se pominje ne predstavlja umanjenje broja vozila. U pitanju je optimizacija rada linija i racionalizacija broja vozila na njima u periodima dana kada je to moguće sprovesti.\nEpska scena u javnom gradskom prevozu\nSKANDALOZNO: Snimao komunalce dok su ga privodili ZBOG ŠVERCA i stigla mu presuda (FOTO)\nUpozorenje za sve žene u Beogradu: SEKSUALNI MANIJAK izvadio penis u punom autobusu i njime dodirivao devojku\n- Praktično, to znači da će promene uslediti van špica kao i na linijama koje su manje opterećene - ističu u Direkciji. - Trenutno je u toku javna nabavka za brojanje putnika, a po njenom okončanju i dobijenim rezultatima, znaćemo tačan broj i koliko je koja linija opterećena. Na osnovu ovih podataka moći će dalje da se planiraju, kako novi tarifni sistem, tako i red vožnje.\nNOVI TARIFNI SISTEM OD 2015.\nKAKO je najavljeno, novi tarifni sistem trebalo bi da zaživi od 1. januara 2015. On podrazumeva uvođenje više tarifnih zona na urbanom području grada koje bi pratio i novi sistem karata. Stručnjaci procenjuju da bi promenom tarifnog sistema i zadržavanjem cene znatno mogao da se poveća prihod već u prvom mesecu primene, pišu Novosti.\nOBAVEZNO VALIDIRANjE KARATA\nPOSLE dve godine otkako je ukinuta, obaveza validiranja personalizovanih karata od ponedeljka će biti ponovo na snazi. U Gradu su se na ovu meru odlučili kako bi imali uvid u tačan broj putnika koji koriste javni prevoz, kao i o njihovom kretanju na linijama, što će omogućiti bolju organizaciju i pružanje kvalitetnije usluge.\nSVE SAM RADILA IZ INATA: Dragana Mitar priznala da je jedini…\nTribina “Niste sami” sutra u Kikindi\nDA SE NAJEŽIŠ: Nataša Bekvalac pevala i plakala sa decom iz…


Utisci iz Šida – CK13\nU martu ove godine mi je u posetu došao drug iz Amerike. On putuje i bavi se aktivizmom po Evropi već neko vreme, pa smo se tako i upoznali na kraju prošle godine, kad ga je put naneo u Novi Sad. Nakon toga, otišao je da volontira u Veliku Kladušu, gde se bavio aktivizmom vezanim za migrante u okviru jedne međunarodne organizacije, aktivne na više mesta na Balkanu, a koja sprovodi akcije dobavljanja materijalne pomoći ljudima na terenu (hrana, odeća, lekovi, vreće za spavanje i sl), kao i javnim zagovaranjem, sprovodeći monitoring nasilja na granicama i vršeći pritisak na EU i pojedinačne zemlje da se to nasilje kazni.\nKad smo se moj drug i ja ponovo videli u martu, on je bio na putu za Šid, gde takođe postoji jedna ispostava ove organizacije. Tamo je koncentrisan veliki broj migranata (oko 2000 ljudi, raspoređenih u tri različita prihvatna centra, sa još nekoliko stotina koji žive van njih) i samim tim je i potreba za ovakvim vidom aktivizma tamo dosta velika. Time se u Šidu, nažalost, bave uglavnom ljudi koji dolaze ovde sa zapada da volontiraju, dok solidarnost tamošnjeg stanovništva, kad postoji, uglavnom ne prevazilazi sporadične akte dobrote pojedinaca. Organizovano političko delovanje lokalnog stanovništa po ovom pitanju se najčešće svodi na fizičke napade fašista na migrante, kao i na volontere koji sa njima rade(1).\nPlan mog druga je originalno bio da se vidi sa mnom na kratko, i da dalje produži do Šida, dok sam ja planirala nakon njegovog odlaska put za Sloveniju. Međutim, u tom trenutku se događa nešto što niko od nas nije mogao predvideti – u Srbiju stiže pandemija COVID-19. Svi volonteri u Šidu su bili primorani da se vrate u svoje matične države, a kuća koju su aktivisti koristili ostaje prazna. Moj drug je posledično bio sprečen da nastavi sa svojim planovima, te je proveo narednih nekoliko meseci trajanja vanrednog stanja zaglavljen u Novom Sadu.\nDolazak vanrednog stanja je doneo velike promene za svakodnevni život svih ljudi u Srbiji, a migranata možda i najviše. Predsednik Srbije je naredio da svi migranti moraju biti zatvoreni u kampove dok traje vanredno stanje (kampove koji su već pretrpani i u kojima uslovi uopšte nisu idealni), kao i da oni moraju biti pod prismotrom vojske. Migranti, koji su u tom trenutku već mesecima, ako ne i godinama u Srbiji, bili su tretirani kao glavni potencijalni nosioci korone, iako su šanse da zaraza dođe od nekog od njih bile suštinski minimalne. To je bio deo jednog šireg trenda pandemijske ksenofobije u tom periodu, gde je svako ko nije odavde (inicijalno najviše osobe kineske nacionalisnosti) bio tretiran kao automatski zarazan. Čak sam i ja doživela u par navrata takva iskustva, kad bih se tokom vanrednog stanja šetala sa mojim prijateljem po gradu – čim bi ljudi čuli da pričamo engleski, stavljali bi maske i prelazili na drugu stranu ulice.\nKada se vanredno stanje završilo, i međugradski prevoz opet bio uspostavljen, moj drug je uspostavio kontakt sa administracijom organizacije, kako bi video da li može da dođe do Šida i nastavi sa volontiranjem. Pošto ja u Novom Sadu tada nisam imala obaveza, jer je korona kriza u suštini i dalje trajala, a želela sam da pomognem koliko god mogu, odlučila sam da odem zajedno sa njim. Zatekli smo kuću, koju su aktivisti koristili, praktično napuštenom – ljudi su ostavili za sobom svoje lične stvari: knjige, hranu, higijenu, odeću… Poruke zalepljene svuda po zidovima – pravila, brojevi telefona, šale – ukazivale su na život koji je ranije postojao u toj kući, a kojeg sada više nije bilo. Donekle smo se osećali kao da smo zatekli ruševine iz kojih pokušavamo nešto opet da izgradimo.\nPočeli smo vrlo skromno, trudeći se da obnovimo kontakte koji su ranije postojali sa migrantima i prijateljski nastrojenim lokalcima, kako bismo videli šta možemo uraditi. Vojska se do kraja vanrednog stanja povukla, a određeni broj ljudi je ponovo krenuo da napušta kampove i da se vraća “životu u džungli” (kako oni to zovu). Polako smo počeli opet da radimo svakodnevne distribucije hrane, odeće i drugih potrepština – doduše, na skali mnogo manjoj od aktivističke operacije kakva je bila pre korone. Ubrzo nakon našeg dolaska, priključio nam se još jedan pređašnji aktivista koji je takođe ostao zaglavljen u Srbiji tokom vanrednog stanja. Radili smo ok i bili smo optimistični za budućnost naše male operacije.\nMeđutim, jedna stvar koja je ubrzo donekle skresala naš optimizam, pred kraj naše prve nedelje boravka, bila je kada su izašle vesti da se vojska Srbije, ipak, vraća u Šid “na zahtev lokalne populacije koja traži od države da ih zaštiti”. Nama, koji smo bili tamo, ta odluka je delovala potpuno apsurdno, jer nije bilo nikakvih incidenata koji bi bili povod za ovako nešto. Većini građana samog Šida je takođe ta odluka bila skroz nerazmuljiva, jer niko od njih nije to tražio, niti je osećao naročitu potrebu za tim. Meni, kao i brojnim analistima koji su o ovome pisali, bilo je vrlo očigledno da je to imalo više veze sa makijavelističkim predizbornim igrama vladajuće partije, nego sa bilo čime drugim. Po meni je to predstavljalo medijski spektakl, kako bi se SNS pokazao kao ‘čvrst’ prema migrantima i odvukao rasističke glasače širom Srbije od opozicionih opcija, poput Dveri ili DJB, koje su pokušavale da svoju platformu izgrade na strahu i ksenofobiji. Međutim, bez obzira što je dovođenje vojske da čuva kampove i “lovi migrante po džungli” bila čisto simbolička predstava za oči javnosti, taj potez je svejedno imao posledice po realne živote ljudi.\nVeć prvog dana dolaska vojske, 18 ljudi je prisilno vraćeno u kampove. Pokušaji da se napuste kampovi bili su znatno otežani – država je jedno vreme razmatrala i naručivanje žilet žice koja bi bila postavljena oko kampova, ali se ta ideja ispostavila kao previše skupa i nepopularna u očima javnosti. Bilo je mnogo više straha i opreza nego ranije, i među nama i među migrantima u džungli.\nDan nakon dolaska vojske, moj drug je čak primio jednu vrlo preteću glasovnu poruku na srpskohrvatskom, sa telefona jednog od migranata s kojim smo bili u kontaktu. U poruci je bilo implicirano da su taj čovek i njegovi drugovi ubijeni i da smo mi sledeći – srećom, kasnije smo saznali da je on samo izgubio telefon i da im se ništa nije desilo, ali jesmo proveli narednih nekoliko dana u neizvesnosti oko toga šta se dogodilo i šta bi moglo i nas snaći. Do kraja nismo uspeli da razrešimo ko je poslao tu poruku i zašto, da li je neko od meštana Šida, ili možda vojnik, policajac, štagod – ne znamo.\nNaravno, ni u kom trenutku nam nije palo na pamet da odemo u policiju sa ovim, s obzirom da je policija u Šidu u potpunosti okrenuta protiv migranata i volontera; kao što se dalo videti kad je nekoliko meseci pre korone par volontera bilo verbalno i fizički napadnuto od strane grupe fašista tokom jedne distribucije, a kada su volonteri to prijavili policiji, oni su bili ti koji su kažnjeni i zabranjen im je dalji ostanak u Srbiji.\nOko Šida, kao i u svim drugim mestima gde su migranti smešteni, postoji određena percepcija da ljudi tamo žive u nekakvoj situaciji nalik na svet “Pobesnelog Maksa”, gde lokalci navodno bivaju konstantno napadani od strane migranata, pogotovo žene koje navodno perpetualno strahuju od silovanja i pljačkanja – a jedino što to može da dovede pod kontrolu je čvrsta ruka policije i vojske (ili još gore, civilnih paravojski i parapolicija). Situacija je, međutim, u stvarnosti daleko kompleksnija. Iz mog iskustva, veći deo Šiđana je vrlo neutralan, ili čak ima određene simpatije prema migranatima – međutim, postoji i popriličan broj onih koji, što iz čistog nacional-šovinizma, što pod uticajem raznoraznih glasina i uglavnom izmišljenih ili preuveličanih priča, ima odbojan stav prema njima. Za te ljude je samo prisustvo osoba drugačije nacionalnosti potencijalna pretnja, a svaki kontakt sa migrantima je za njih traumatično iskustvo. Što se stvarnih zločina samih migranata tiče, to su gotovo isključivo upadanje u napuštene vikendice, sitne krađe i međusobne svađe/tuče, što su uglavnom posledice života u vrlo očajnim uslovima. Koliko je meni poznato, u Šidu do sada nije zabeležen nijedan incident nasilnog napada migranata na bilo koga od meštana. Zvanične policijske statistike otkrivaju da je 2018. na teritoriji čitave Republike Srbije podneta 101 krivična prijava za dela počinjena od strane migranata – od 92.874 sveukupno prijavljenih krivičnih dela. Ljudi u Srbiji, statistički gledano, imaju daleko više čega da se plaše od svojih sugrađana nego od migranata.\nMeđutim, nasilje i bezakonje je itekako prisutno u Šidu – za same migrante. Većina ljudi trenutno smeštenih tamo potiče iz Afganistana, zemlje koja je u nekoj vrsti ratnog stanja, gotovo neprekidno, prethodnih četrdeset godina. Većina njih je već prešla hiljade kilometara i skupo su platili da bi došli ovde gde su. Skoro svi su barem godinu dana već zaglavljeni na Balkanu, ako ne i duže – provodeći svoj život u prihvatnim centrima, napuštenim zgradama, i generalno u potpuno nesigurnim i neizvesnim uslovima. Većina ima barem manje zdravstvene probleme, a zdravstvena nega u kampovima nije dostupna svima i daleko je od adekvatne (kad postoji, uglavnom se svodi na osnovnu zdravstvenu negu, bez dostupnih tretmana za ozbiljnije zdravstvene probleme). Kampovi su pretrpani i često nedovoljno opskrbljeni. Zbog toga se jedan deo migranta odlučuje da pokuša da preživi van njih, u nadi da će moći da pređe granicu sa Hrvatskom i pobegne od svoje trenutne sudbine ka nekom boljem životu. Tamo ih čeka nasilje granične policije – prebijanja, ponižavanja, krađa i spaljivanje svih ličnih stvari (dokumenata, šatora, vreća za spavanje, pa čak i odeće i obuće). Uopšte nije retko da policija vraća ljude u Srbiju gole i bose. Doduše, što se mene tiče, svako hapšenje i vraćanje ljudi, koliko god “mirno” bilo sprovedeno, predstavlja svojevrsno nasilje, jer ograničavanje slobode kretanja i pristupa resursima, kakav predstavlja globalni sistem granica i nejednakosti, jeste sam po sebi jedan nasilan i neligitiman sistem, ali mislim da bi i oni koji se sa time ne slažu morali priznati nehumanost ovakvog tretmana na granicama.\nSituacija je, sve u svemu, očajna. Svakodnevno sam slušala nebrojeno mnogo užasavajućih priča migranata kojima je takav život postao normalan. Mi smo popunjavali rupu koju bi inače trebalo da ispunjava država (ili, još bolje, organizovano i solidarno čitava zajednica), pokušavajući koliko možemo da pomognemo ljudima da opstanu, i makar delom ostvare svoje elementarne slobode i ljudska prava.\nNakon mojih par nedelja volontiranja morala sam se vratiti u Novi Sad, jer su me naposletku ipak sustigle obaveze. Međutim, moj anganžman nije prestao tim povratkom, nastavila sam biti u kontaktu sa mojim prijateljem, koji je ostao u Šidu tokom narednih meseci. Pomagala sam im i odavde svakodnevno u njihovoj komunikaciji sa lokalnom zajednicom u Šidu, a uspela sam čak i da organizujem par puta doniranje stvari iz Novog Sada. Jedan takav događaj je bio upravo u Crnoj kući, par meseci nakon što sam se vratila. U okviru Otvorene kuhinje CK13 organizovali smo događaj gde smo skupljali donacije (novac, odeću, sredstva za higijenu i sl), družili se sa ljudima i informisali ih o trenutnoj situaciji. To je po meni bio velik uspeh, jer su i ljudi iz Novog Sada mogli da dođu u kontakt sa temom o kojoj možda ne znaju puno, a i volonteri su mogli da se upoznaju sa jednom totalno drugom stranom Srbije. Ljudi koji inače dolaze na mesec-dva da volontiraju, i skoro svo to vreme provedu u Šidu, retko stignu da se upoznaju sa Srbijom.\nUbrzo nakon tog događaja sam ponovo imala prilike da odvojim malo vremena i opet odem u Šid, zajedno sa još jednom drugaricom koja je izrazila želju da mi se priključi, a koju sam u međuvremenu upoznala na seminaru o migracijama u Crnoj kući. Situacija koju smo zatekle bila je dosta drugačija u odnosu na prvi put kad sam bila – u kući je bilo znatno više volontera, ali i znatno više posla. Mreže kontakata sa ljudima kojima je potrebna pomoć su bile obnovljivane, neke nove razvijane, a i kako smo se odaljavali od izbora, tako je i prisustvo vojnika u gradu opadalo, pa je više ljudi imalo priliku da se odluči da živi van kampova – što je sve značilo više posla i manjak kapaciteta. Skladišta sa odećom i hranom, koja su bila prepuna kada sam prvi put došla, sada su bila skoro prazna i trebalo ih je stalno dopunjavati. Nas dve smo ostale tamo oko dve nedelje koje su bile ispunjene radom, ali i druženjem i upoznavanjem – i sa drugim volonterima i sa ljudima u pokretu.\nIako je naše delovanje generalno bilo relativno kratko, i deo jedne priče koja je daleko veća od nas i verovatno bi se desila i bez nas, meni je naše prisustvo tamo bilo veoma značajno, i za mene lično, ali i za samu organizaciju. Postoji često vrlo velik jaz između volontera sa zapada i ovdašnje (aktivističke) zajednice, koji mislim da bi bilo ključno prevazići. ‘Domaćih’ organizacija koje se bave aktivizmom vezanim za migracije generalno ima malo, a i to malo što postoji je gotovo sve koncentrisano u Beogradu. Sa druge strane, volonterska udruženja koja dolaze sa zapada i bave se ovim pitanjem na Balkanu obično imaju vrlo malo, ili nimalo, dodira sa ljudima iz lokalnih aktivističkih krugova. Takođe, oni ne traže volontere među lokalnom populacijom (ta ideja, izgleda, kao da im uopšte nije ni pala na pamet). To često dovodi do problema kada organizacija ne može adekvatno da komunicira sa okolinom (u Šidu skoro niko od meštana koje sam upoznala nije govorio engleski), ali i još bitnije, kada ne može da tu okolinu razume. Često (mada ne uvek) ljudi koji dolaze nikada pre nisu ni čuli za Srbiju (ili susedne zemlje), a kamoli da mogu adekvatno da razumeju istoriju i kontekste islamofobije, nacionalizma, korupcije, autoritarizma, EU nameta, organizovanog kriminala, koji se u Srbiji ukrštaju kad su u pitanju migracije, i samim tim ne mogu da predvide probleme sa kojima se mogu suočiti.\nZbog svega toga je jako bitno graditi te mostove – između međunarodnih i lokalnih udruženja, građana i volontera, građana i migranata. Ovo su stvari koje se dešavaju u našem dvorištu, i to su sve ljudi koji sa nama žive u istoj državi, ma koliko to “privremeno” bilo. Problemi s kojima se migranti suočavaju su povezani sa problemima sa kojima se mi kao “građani” suočavamo – neadekvatan ili nikakav krov nad glavom, siromaštvo, policijsko nasilje, neadekvatno ili nikakvo zdravstvo… I pravedno društvo neće biti izgrađeno ukoliko ti problemi ne budu rešeni za sve.\n1) Organizacija “Omladina Šida” 1. novembra je organizovala antimigrantski protest sa kojeg su upućeni zahtevi opštinskoj i republičkoj vlasti da se smanji broj migranata, vrati Vojska Srbije, te da se organizacije koje brinu o migrantima hitno proteraju sa teritorije opštine. Par dana kasnije, predsednik opštine Šid je podržao ovaj protest i glavne zahteve sa njega.\nizbeglice migracije Prihvatni centri Šid


Grad Bor INFO - Gradski SERVIS\nGrad Bor INFO\nSve što vam može zatrebati kada dođete u Bor. Sve što Vam Grad Bor može ponuditi kako bi se osećali kao kod kuće, … telefona i adresa elektronske pošte. Saznajte kontakte Javnih preduzeća i Ustanova, radna vremena i lokacije najboljih ugostiteljskih objekata.\nUz našu pomoć komuniciranje sa taksi službama, raspitajte se o redu vožnje u gradskom i međugradskom saobraćaju, pogledajte ili poslušajte oglase ponude i potražnje. Informisaćemo vas o kulturnim sadržajima, muzičkim koncertima, lokacijama i kontaktima objekata uslužnih i zanatskih delatnosti i još mnogo toga.\nBlog je u fazi izrade, a rad Gradskog servisa Bor će pratiti pokretni internet radio, koji će uvek biti sa vama, u nameri da vam pomognemo, ali i da vas razonodimo.\nInBor grad, Grad Bor, Gradski vodič, Informacije, Radno vreme, Servisne informacije, Telefoni\nNext post 10 zanimljivosti o muzici koje verovatno niste znali\nNext post:10 zanimljivosti o muzici koje verovatno niste znali


Početna > Novost > Općina Centar izdala urbanističku saglasnost za izgradnju dijela Prve transverzale\nNačelnik Općine Centar dr. Nedžad Ajnadžić, na održanom sastanku u prostorijama Općine Vogošća u petak 21. aprila 2017. godine, uručio je urbanističku saglasnost, koju je izdala nadležna Služba za prostorno uređenje i komunalne poslove Općine Centar, direktorici Zavoda za izgradnju Kantona Sarajevo Ljiljani Pelidija čime je Općina Centar ispunila svoj dio obaveza u ovoj fazi realizacije projekta Prve transverzale.\nNa pomenutom sastanku koji je vodio načelnik Općine Vogošća Edin Smajić također su prisustvovali predstavnici Ministarstva saobraćaja KS, Zavoda za izgradnju i Zavoda za planiranje razvoja KS, te kantonalne Direkcije za puteve.\nUručena urbanistička saglasnost obuhvata pojas od Kranjčevićeve ulice preko Bara do Hotonja odnosno do granice sa Općinom Vogošća, ukupne dužine oko 3,5 kilometra. Kako je utvrđeno, naredni korak u realizaciji ovog projekta je da predstavnici Zavoda za izgradnju Kantona Sarajevo, već naredne sedmice, objave javni poziv za odabir firme za izradu elaborata o eksproprijaciji zemljišta, nakon čega slijedi rješavanje imovinsko-pravnih odnosa, izdavanje građevinskih dozvola, te početak izgradnje Prve transverzale. Prilikom rješavanja imovinsko-pravnih odnosa prvo će biti obuhvaćena dionica od Bara do Hotonja budući da je ona najmanje zahtjevna, te je na sastanku dogovoreno da se eksproprijacija zemljišta i izdavanje građevinskih dozvola rješavaju u fazama, kako bi se ubrzao proces izgradnje Prve transverzale.\nPrema proračunima dio izgradnje Prve transverzale na dionici od Kranjčevićeve ulice do Hotonja, koštat će više od 215 miliona KM. Za sada Vlada Kantona Sarajevo raspolaže sa oko 22 miliona maraka za izgradnju, te također planiraju da dobiju još blizu 15 miliona eura iz aranžmana sa EBRD-om.\nDanašnjem sastanku su prisustvovali i ministar saobraćaja KS Mujo Fišo, direktor Direkcije za puteve KS Nermin Drnda, direktorica Zavoda za izgradnju KS Ljiljana Pelidija, dok su u ime Općine Centar sastanku prisustvovali savjetnik općinskog načelnika za investicije Mustafa Resić, pomoćnica načelnika za prostorno uređenje i komunalne poslove Alma Sadović i pomoćnik načelnika za imovinsko-pravne odnose i katastar nekretnina Damir Konjičanin.


PONOVLJENO suđenje Darku Šariću kreće u septembru - Nova Borba\nPONOVLJENO suđenje Darku Šariću kreće u septembru\nPočetak ponovljenog suđenja Darku Šariću i ostalim optuženim za šverc 5,7 tona kokaina iz Latinske Amerike u zapadnu Evropu zakazan je za 26. septembar u Specijalnom sudu u Beogradu.\nGlavni pretres u tom postupku je takođe zakazan i to za 27. i 28. septembar, rekla je portparolka suda Tanja Koljenšić.\nOsim Šarića, suđenje će se ponoviti i prema Goranu Sokoviću koji je u bekstvu, Željku Vujanoviću, Rodoljubu Raduloviću koji je takođe u bekstvu, zatim Nenadu Novakoviću, Bošku Nediću, Marku Pandrcu koji je u bekstvu Nikoli Dimitrijeviću, Živku Sidinskom, Bobanu Stojilkoviću, Marku Daboviću i Borislavu Tunjiću.\nNa optuženičkoj klupi ovog puta zajedno sa Šarićem trebalo bi da se nađu još dvojica optuženih koji su bili u bekstvu u vreme početka prvog suđenja - Mihailo Đoković, koji je osuđen u posebnom postupku nakon što je prošle godine uhapšen u Italiji i potom izručen Srbiji, a očekuje se izručenje Darka Tošića iz Holandije koji je bio osuđen u odsustvu.\nŠarić se jedini iz grupe optuženih nalazi u pritvoru, dok se ostali, koji nisu u bekstvu, brane sa slobode.\nProces se vodi po šest spojenih optužnica zbog šverca više od ukupno 5,7 tona kokaina iz Urugvaja, Brazila i Argentine u zapadnu Evropu tokom 2008. i 2009. godine.\nApelacioni sud je ranije saopštio da su ključni razlozi za ukidanje prvostepene presude Darku Šariću i ostalima to što nisu dati jasni razlozi povodom pravnog pitanja vezano za mogućnost primene instituta produženog krivičnog dela kod neovlašćene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga.\nPored toga, razlog je i nedovoljna obrazloženost konkretizacije radnji okrivljenih ponaosob, kao i korišćenje presude na osnovu sporazuma o priznanju krivičnog dela.


Jovanović : Ideja o predizbornoj vladi nije da postanem deo vlasti, već jedini izlaz iz krize | Autonomija\n"Da se građani poštede mrcvarenja koje očigledno predstoji"\nPredsednik Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović kazao je da je predizborna vlada jedini izlaz iz krize i da će se do poslednjeg trenutka boriti za tu ideju, kao i da neće povlačiti svoju inicijativu.\nJovanović je kazao da ta ideja predizborne vlade nije način da on lično postane deo vlasti, kako to pišu pojedini mediji, kako je rekao, već da je to način da se građani poštede „mrcvarenja“ koje očigledno predstoji.\n„Ne interesuje me da budem deo te vlade, niti se ovde radi o privatnim ambicijama, kako neki zamišljaju i za šta me optužuju. Predizborna vlada je jedini izlaz iz krize u kojoj se nalazimo i poslednja šansa da u izbore uđemo sa atmosferom koja bar malo liči na normalnu“, navodi se u pisanoj izjavi Jovanovića.\nDodaje da ga zanima šta o njegovoj ideji misli predsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas, Demokratska stranka, Dveri, a da predsednik Srbije Aleksandar Vučić, sa svoje strane, mora da razume da ne može da odbija svaki predlog i da se ponaša kao predsednik jedne od stranaka koja, kako je ocenio, ide na te izbore dok ostavlja ostatak društva.\nJovanović je dodao je da ga ni danas ne zanima da bez glasova dođe na vlast i da ga interesuje da se dogovore oko elementarnih stvari u narednim mesecima i da ne prave od kampanje front, a od partijskih aktivista agresivne vojnike.\n„LDP ne mora biti deo vlade, ne mora ni da učestvuje na izborima, ne moramo jednu listu predati na proleće, ali sigurno nećemo odustati od borbe za normalno, demokratsko društvo samo zato što su neodgovorni pojedinci odlučili da i dalje eksperimentišu sa ovom zemljom“, kazao je Jovanović.