Izvještaji o radu organa uprave FBiH za prošlu godinu\n03.04.2012. / 19:42\nSARAJEVO, Vlada Federacije BiH /FBiH/ danas je na tematskoj sjednici razmotrila rezultate postignute u prošloj godini u njenom i radu federalnih organa uprave, kao i programske zadatke u ovoj godini.\nUz konstataciju da se rad Vlade FBiH u 2011. godini odvijao u izuzetno složenim uslovima, prije svega političkim, socijalnim i ekonomskim, ističe se da je održana ukupno 35 sjednica, od čega 31 redovna i četiri vanredne.\nU saopštenju iz federalne Vlade navodi se da je danas prvi put da su se na jednoj sjednici okupili rukovodioci svih federalnih organa kako bi zajednički analizirali rezultate rada institucija na čijem su čelu i ukazali na pravce daljih aktivnosti.\nIzvještaj o radu Vlade Federacije BiH, koji će biti proslijeđen Parlamentu FBiH, sačinio je Federalni zavod za programiranje razvoja, na bazi pojedinačnih izvještaja federalnih ministarstava i drugih organa i tijela.\nU izvještaju su posebno predstavljeni pokazatelji o utrošenim budžetskim sredstvima i o namjeni za koju su iskorištena.\nMeđutim, najveći broj ministarstava nije iskazao zbirni procenat realizacije plana rada svog ministarstva za 2011. godinu.\nNa današnjoj sjednci su, takođe, razmatrani i usvojeni izvještaji o radu federalnih organa uprave i to o radu Policijskog odbora za policijske službenike FBiH, o izvršenju Plana geodetskih poslova, o radu Agencije za privatizaciju u FBiH, sa Izvještajem o izvršenoj privatizaciji i Finansijskim izvještajem, više federalnih zavoda kao i Stručne službe zajedničkih organa i tijela u F BiH.\nTakođe su usvojeni i planovi i programi Federalne uprave za inspekcijske poslove i Finansijske policije FBiH. Srna\nTagovi: izvjestajorgani upraveparlement bihsarajevovlada fbih


lavine – Savez Gorskih Službi Spašavanja u BiH – GSSUBIH\nHome Posts tagged "lavine"\nZavršen instruktorski seminar o lavinskom spašavanju gorskih službi spašavanja Češke Republike i Bosne i Hercegovine\nNa širem području Parka prirode Blidinje, od 8 do 12.12. održan je zajednički instruktorski seminar spašavanja iz lavina gorskih službi spašavanja iz Bosne i Hercegovine i Gorske službe Češke Republike (Horska služba Česke reubliky). Instruktori iz naše zemlje i Češke Republike, razmijenili su znanja i iskustva kroz niz prezentacija i …\nGSSuBiH December 13, 2021 December 13, 2021 Uncategorized avalancherescue, gss, gssubih, Horska služba, lavine\nProteklog vikenda na području Parka prirode Blidinje završen je drugi dio tečaja zimskih tehnika spašavanja. Ove godine tečaj se odvijao u dva dijela, prvi na planini Vranici i drugi na području Parka prirode Blidinje. Dvanaest polaznika tečaja iz pet stanica gorskog spašavanja iz Bosne i Hercegovine obučavalo je deset instruktora …\nGSSuBiH March 2, 2020 March 2, 2020 Uncategorized gss, gssubih, lavine, zimski tečaj


Raspuštena OVK preuzela odgovornost za eksploziju u Prištini\nOrganizacija „Oslobodilačka vojska Kosova“ (OVK) preuzela je danas odgovornost za eksploziju u Prištini kada su oštećena tri vozila UNMIK-a i jedno privatno vozilo. U saopštenju koje je poštom dostavljeno prištinskim medijima, OVK je navela da se "aktivirala prvom akcijom koju je preduzela 19. februara u Prištini". OVK je rasformirana nakon završetka sukoba na Kosovu. Pripadnici te organizacije mahom su ušli u novoformirani Kosovski zaštitni korpus, prenose agencije.\n"Ove ekspozije su imale za cilj uništenje vozila UNMIK-a, a ne ljudske žrtve, kako je uradila UNMIK policija. Eksplozije su izvršene u znak osvete za ubistvo dvojice i ranjavanje više od 80 demonstranata pokreta - Samoopredjeljenje", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da će se "OVK osvetiti za svaku nepravdu koja bude učinjena narodu". U sukobima UNMIK policije i demonstranata pokreta "Samoopredjeljenje" u Prištini 10. februara poginula su dva demonstranta, a oko 80 ih je povrijeđeno.


RTV\t29.09.2018 15:39\n"Jedinice ROSU su se povukle, trenutno je mirno", rekao je Vulović za RTS nešto posle 14 sati.\nTači na jezeru Gazivode, ROSU oko jezera\nAgencija Kosova pres emitovala je oko 14.00 sati snimak vožnje Hašima Tačija jezerom Gazivode, a na portalima medija u Prištini objavljene su i fotografije i video snimci njegovog boravka na Gazivodama.\nZasad nije poznato kada su tačno ti snimci napravljeni, ali je izvesno da je njegov dolazak u Gazivode povezan sa raspoređivanjem pripadnika ROSU u neposrednoj blizini jezera.\nNa fotografijama i snimcima je Tači sa ministrom finansija Bedrijem Hamsijem i šefom obaveštajne službe Spendom Makhunijem i direktorom kosovske policije Rašitom Kalajem.\nTači se na jezeru Gazivode, na severu Kosova, pojavio, iako je ranije iz njegovog kabineta saopšteno da će on u to vreme biti u kasarni "Adem Jašari" u Prištini, odakle će se obratiti javnosti u trenutku dok se u Prištini održava veliki protest protiv njega i njegove ideje o promeni granice sa Srbijom.\nTači je neprijatelj Srba, sledeći put ćemo ga dočekati kako zaslužuje\nVulović je zatražio hitno reagovanje države Srbije, a ono što se desilo na severu Kosova i Metohije nazvao je ''teškom uvredom''.\n''Ako se sledeći put nešto slično bude desilo nećemo moći da držimo narod pod kontrolom i ovde će se dešavati ružne stvari'', rekao je Vulović u izjavi za TV Pink.\nOno što se danas desilo u Zubinom Potoku Vulović je nazvao ''tihom okupacijom'' od strane jedinica ROSU i dodao da je situacija u toj opštini napeta i da su građani ''uzbuđeni i na nogama''.\nKako je rekao, za Ibarski Kolašin nema većeg poniženja od ulaska kosovskog predsednika Hašima Tačija na tu teritoriju.\n''Mi ga osećamo kao neprijatelja srpskog naroda i kao ratnog zločinca. Jedan takav čovek je danas prošao kroz Zubin Potok bez ikakvih posledica, a sledeći put će sigurno biti dočekan kako zaslužuje'', naglasio je Vulović.\nSnage bezbednosti Srbije u najvišoj pripravnosti\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je i vrhovni komandant VS, naredio je stavljanje kompletne Vojske Srbije u stanje najviše borbene gotovosti, potvrđeno je Tanjugu u Kabinetu predsednika.\n"Povodom napada Albanaca na sever Kosova i Metohije i hapšenja Srba koji nisu počinili bilo kakvo krivično delo, naložio sam direktoru policije da sve specijalne i posebne jedinice policije stavi u stanje najviše pripravnosti", rečeno je u saopštenju.\n"Ministarstvo unutrašnjih poslova će nastaviti da prati razvoj situacije i preduzeće sve mere koje država bude naložila", istakao je Stefanović.


Udruženje Žena uz ženu – psihološka podrška tokom lečenja raka dojke - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 3. avgusta 2021. 05:53\nGostujući u Beogradskoj hronici Dornikova ističe da udruženje pre svega pruža podršku, ali deluje i preventivno.\n"Otvorili smo Instragram stranicu ‘Žena uz ženu’ gde pružamo podršku kroz motivacione poruke, pomažemo psihološki damama koje prolaze kroz to iskustvo, a žena ženi zaista može mnogo da pomogne", kaže Ana Dornik.\nPrema njenim rečima, u udruženju žene imaju slobodu da jedna drugoj kažu, pitaju i da doktori mogu kroz edukativne programe da pomognu sa informacijama.\n"Ja sam prošle godine saznala svoju dijagnozu. Taj prvi momenat je za mene bio moja teška bolest, a posle sam je ostavila kao definiciju na papiru i onda sam, nakon hiruške intervencije, rešila da nastavim dalje kao zdrava žena, a da su hemoterapije nešto što je moralo da usledi da bi moj dalji život bio kvalitetniji", poručuje Dornikova.\nKako je dodala, udruženje ima i grupu na Vajberu u kojoj dame razmenjuju svoja iskustva.\n"Imaju dosta pitanja imaju jer su lekari u ovoj kovid situaciji preopterećeni poslom i treba ih razumeti. Zato bi ovakva udruženja trebalo da postoje da bi mogla da pruže pravovremene i istinite informacije, da ne guglamo da budemo sigurne da ta informacija jeste prava i kroz tu Vajber grupu žene mogu da pruže podršku jedna drugoj", naglašava Ana Dornik.\nIstiče da se vodi parolom "da pustimo doktore da leče telo, a da smo mi same te koje možemo da izlečimo um", stavom da menjamo svet i da time što ćemo iznaći nešto u našoj suštini možemo da idemo napred.\n"Naše udruženje se bavi psihološkom podrškom. Od septembra ćemo imati razne projekte jer je ženama u ovoj situaciji neophodno da ne zaborave na samopouzdanje, afirmativan odnos i pristup životu", objašnjava Ana Dornik.\nUdruženje "Žena uz ženu" je mlado udruženje, ali vrlo ambiciozno, puno pozitivnog adrenalina.\n"Ispred nas, Bože zdravlja, stoje veliki projekti. U septembru okupljamo, kroz edukativne projekte, da dižemo svest, delimo informacije kroz predavanja na trgovima širom Srbije a u oktobru, kada je mesec borbe protiv raka dojke, upravo je u planu da organizujemo karavan i da snažnije i glasnije dižemo ovu temu", poručuje Ana Dornik.


Izgradnja toplovodne mreže duž Banatske ulice u Zemunu - Konvar.rs\nKompanija Konvar je svojim višegodišnjim radom na izgradnji toplovoda i izgradnjom preko 50km toplovodne mreže pokazala da je trenutno u samom vrhu u ovoj oblasti. Sa poštovanjem standarda i propisa jako je važno i poštovanje rokova.\nIzgradnja toplovodne mreže duž Banatske ulice u dužini od 2,5km predizolovanih cevi prečnika DN350 za 30 dana, odnosno 40 dana pre roka je još jedan u nizu uspeha kojim smo potvrdili da je svaki cilj dostižan ako se odgovorno i profesionalno pristupi projektu.\nToplovodna mreža ima za cilj priključenje naselja u izgradnji "Zemunske kapije" kao i snadbevanje toplotnom energijom tog dela Zemuna, a u budućnosti i proširenje mreže za naselje Nova Galenika. Zadovoljstvo nisu krili ni predstavnici Investitora JkP Beogradske Elektrane koji su zajedno sa gradonačelnikom Beograda posetili gradilište i izneli svoje impresije predstavnicima medija i novinarima.


Mi vršimo istraživawa kroz različite projekte koji su značajni za sistem odbrane i društvo u celini.\nPeriod: 01.01.2000 - 21.01.2020\nUkupan broj zapisa: 21\nStrateška kultura kao determinanta nacionalne bezbednosti u funkciji podrške konceptu vojne neutralnosti (Aktuelan)\nProjekat ima za cilj otklanjanje nedorečenosti u pojmovno-kategorijalnom sistemu koji se koristi u oblasti „strategije, strateškog i strateške kulture“, pre svega pojma „strateška kultura“. O navedenoj sintagmi se nije mnogo razmišljalo ...\nStres u vojnoj profesiji – postignuća i perspektive (Aktuelan)\nProjekat ima za cilj utvrđivanje faktora rizika i individualnih psiholoških resursa za suočavanje i prevladavanje radnog (svakodnevnog) i operativnog (borbenog) stresa u vojnoj profesiji. Projekta je osmišljen na osnovu zahteva Odeljenja za razvoj psihološke delatnosti SLjR i ...\nHibridno ratovanje je novi termin kojim se pokušavaju obuhvatiti i istaći sve specifičnosti savremenih sukoba u prve dve decenije dvadesetprvog veka. Ovaj atraktivni termin postao je vrlo popularan u širem kontekstu medijskih i političkih krugova, dok se u stručnoj javnosti sreću ...\nIdentifikovanje savremenih asimetričnih formi ugrožavanja bezbednosti (Završen)\nProjekat ima za cilj istraživanje savremene forme ugrožavanja bezbednosti proizilaze iz globalnog, asimetričnog odnosa subjekata na svetskoj sceni. Globalizacija svojim sveobuhvatnim i opštim prisustvom u životima savremenih ljudi smanjuje distance i ubrzava odnose, relacije, ...\nIstorija srpske i jugoslovenske vojske u 19. i 20. veku (Aktuelan)\n„Istorija srpske i jugoslovenske vojske u 19. i 20. veku“ je dugoročni projekat Odeljenja za vojnu istoriju Instituta za strategijska istraživanja. Projekat ima za cilj da, pored rekonstrukcije ratnih priprema i dejstava srpske i jugoslovenske vojske, obradi i organizacijski razvoj ...


Poslednja zvanična utakmica odigrana je 14. marta, a meč Crvene zvezde sa Radnikom će biti prilika pristalicama kluba iz Ljutice Bogdana da se sa tribina pruže podrška izabranicima Dejana Stankovića.\nNaravno, utakmica će biti organizovana uz poštovanje svih propisa od strane Vlade Srbije.\n- Meč sa Radnikom iz Surdulice biće odigran uz prisustvo publike, ali uvažavajući sve mere i propise, kako bi se sprečilo širenje korona virusa. U skladu sa odlukom o poštovanju razmaka od jednog mesta između gledalaca, polovina kapaciteta našeg stadiona biće puštena u prodaju, što znači 24.500 karata. Marakana je dovoljno velika da i uz takvo ograničenje može da se napravi fenomenalna atmosfera na tribinama, navodi se na sajtu Crvene zvezde.\n- Crvena zvezda i ovom prilikom moli publiku da poštuje sve mere i propise Vlade Srbije. Proslava 31. titule, kao i 75. rođendana kluba će biti u poslednjem kolu na meču protiv Proletera, kada se nadamo da će biti dozvoljeno da Marakana bude punija od onog što nas očekuje u meču protiv Radnika. Dođite da pozdravite Dejana Stankovića i crveno-bele šampione, poručuju crveno-beli.\nPre utakmice u Superligi, Crvena zvezda će sutra u četvrtfinalu Kupa Srbije gostovati Inđiji (17 časova), dok će Radnik dočekati Partizan (17.30).


U 2018. privreda zaradila 499,7 milijardi dinara | U fokusu | Srbija | poslovnojutro.com\nRegistrator Registra finansijskih izveštaja u Agenciji za privredne registre Ružica Stamenković izjavila je danas da je poslovnu 2018. godinu obeležio blagi rast domaće privredne aktivnosti, zabeležen je rast industrijske proizvodnje od 1,3 odsto, dok je uvoz rastao 13 odsto, što je brže od izvoza čiji je rast 8 procenata.Stamenković je na konferenciji za novinare prilikom predstavljanja "Godišnjeg biltena finansijskih izveštaja za 2018. godinu" saopštila da je privreda naše zemlje 2018. godine nastavila trend profitabilnog poslovanja, a neto rezultat privrednih društava u Srbiji bio je 499,7 milijardi dinara, tako da je za trećinu veći od rezultata za 2017. godinu.\nRegistrator Registra finansijskih izveštaja u Agenciji za privredne registre (APR) Ružica Stamenković izjavila je danas da je poslovnu 2018. godinu obeležio blagi rast domaće privredne aktivnosti, zabeležen je rast industrijske proizvodnje od 1,3 odsto, dok je uvoz rastao 13 odsto, što je brže od izvoza čiji je rast 8 procenata.\nStamenković je na konferenciji za novinare prilikom predstavljanja "Godišnjeg biltena finansijskih izveštaja za 2018. godinu" saopštila da je privreda naše zemlje 2018. godine nastavila trend profitabilnog poslovanja, a neto rezultat privrednih društava u Srbiji bio je 499,7 milijardi dinara, tako da je za trećinu veći od rezultata za 2017. godinu.\nPrema njenim rečima, dinar je u odnosu na evro vredeo više za 0,2 odsto a u odnosu na dolar vrednost dinara pala je za 4,3 procenta.\nU Srbiji je pozitivno poslovanje imalo 60,5 hiljada firmi dok je gubitak zabeležilo njih 27,2 hiljade.\nOna je navela da su u analizi APR izvedenoj na osnovu izveštaja gotovo 104 hiljade privrednih društava, a koji se odnose u proseku na oko 99,8 procenata finansijskih performansi cele privrede, sagledana privredna kretanja.\nStamenković je napomenula da su privredna društva najveći deo dobitka generisala obavljanjem njihove primarne delatnosti, a njihov poslovni rezultat na nivou Srbije je 583,5 milijardi dinara što je 12,6 procenata više nego u 2017. godini.\nProfitabilno su poslovali svi sektori privrede osim sektora poljoprivrede, šumarstva i ribarstva, rekla je Stamenković.\nOna je dodala da su najveći pozitivan neto rezultat od 111,9 milijardi dinara iskazala privredna društva u sektoru prerađivačke industrije, ali je on za 21,7 odsto manji od rezultata u 2017. godini.\nRegistrator Registra finansijskih izveštaja je istakla da je u ovom sektoru i najviše zaposlenih, pri čemu je u prošloj godini zabeleženo i najveće povećanje broja radnika od 18.819.\nIzrazito povećan pozitivan rezultat, uvećan sa 10,2 na 109,4 milijarde dinara, zabeležen je u sektoru rudarstva gde je došlo do povećanja broja zaposlenih za gotovo 1,4 hiljade što se objašnjava ulaganjima u RTB Bor, objasnila je ona.\nStamenković je napomenula da je rast profitabilnosti zabeležen i u sektoru trgovine u kome dobitak iznosi 81,8 milijardi dinara, što je povećanje za 13,8 odsto, i gde je broj radnika povećan za 9.431 zaposlenog.\nTakođe, kako je navela, skoro četiri puta veći pozitivan rezultat koji je dostigao 67,8 milijardi dinara je i u sektoru saobraćaja i skladištenja što se objašnjava uplatom prve tranše po ugovoru o koncesiji za Aerodrom "Nikola Tesla".\nNajveći pad profitabilnosti u 2018. godini APR je zabeležio kod privrednih društava u sektoru snabdevanja električnom energijom i gasom gde je ostvaren ukupni dobitak od 7,4 milijarde što je višestruko manje u odnosu na 32,5 milijardi dinara u 2017. godini, rekla je Stamenković.\nPrema njenim rečima, poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo su sektor koji je 2018. godine zabeležio gubitak nešto veći od milijardu dinara, dok je godinu dana ranije imao dobitak od sedam milijardi.\nIz gubitka u dobitak prešao je sektor finansijskih delatnosti gde su privredni subjekti ostvarili dobitak od 619 miliona dinara u 2018. godini dok su godinu dana ranije imali gubitak od 865 miliona dinara, rekla je Stamenković.\nAnalizirajući poslovanje privrednih subjekata po veličini APR konstatuje da su finansijski najstabilnija bila "mala" privredna društva koja su ostvarila pozitivan rezultat u iznosu od 118,5 milijardi dinara što je za 9,5 odsto više u odnosu na 2017. godinu, a pri tom su zapošljavala 8,3 hiljade radnika više.\nStamenković je zaključila da su rezultati "malih" privrednih subjekata često neopravdano zapostavljeni.\nOna je naglasila da su velika privredna društva imala dobitak u ukupnom iznosu od 268,3 milijarde dinara, a "srednja" 110,7 milijardi dinara, zabeleživši rast od 37,8 procenata u odnosu na 2017. godinu.\nMikro privredna društva koja su po broju dominantna prošle godine, prešla su u zonu pozitivnog poslovanja jer su ostvarila dobitak od dve milijarde dinara za razliku od 33,5 milijardi dinara iskazanog gubitka u 2017. godini, rekla je ona.\nRegistrator Registra finansijskih izveštaja je istakla da je teritorijalno gledano APR utvrdio da najveću profitabilnost beleže privredna društva iz Beogradskog regiona gde je ostvaren pozitivan neto rezultat 235,6 milijardi dinara što je uvećanje za 34,5 odsto.\nSa preko tri puta većim dobitkom u odnosu na 2017. godinu poslovala je i privreda Regiona Južne i Istočne Srbije, dok je rezultat Zapadne Srbije povećan za 81,4 procenta, dok je privreda Vojvodine sa 102,4 milijarde dinara poslovala pozitivno, ali je taj rezultat za gotovo četvrtinu manji nego godinu dana ranije.\nStamenković je ukazala na to da je najizraženiji rast zaposlenosti u beogradskom regionu gde je broj radnika povećan za 24,5 hiljada i u Vojvodini gde je 2018. godine bilo 14,6 hiljada više zaposlenih.\nPreduzetnici Srbije ukupno su iskazali neto dobitak od 9,2 milijarde dinara što je uvećanje od 18,4 u odnosu na 2017. godinu, a broj zaposlenih u ovom sektoru je povećan za 5,1 hiljadu, utvrdio je APR analizirajući izveštaje više od 18 hiljada preduzetnika, rekla je Stamenković.\nTakođe, javna preduzeća kroz pozitivno poslovanje ostvarila su dobitak od pet milijardi dinara što je pet puta manji rezultat nego 2017. godine, a neto gubitak iskazalo je 145 javnih preduzeća.\nProšle godine 27 banaka u Srbiji ostvarilo je ukupan dobitak od 70,4 milijarde što je 10 odsto više nego u 2017. godini, a banke su povećale i broj radnika pa u tom sektoru radi više od 22,8 hiljada radnika, navela je Stamenković.\nPozitivno je poslovalo i 20 društava za osiguranje čiji je ukupan neto dobitak bio devet milijardi dinara što je rast u odnosu na 6,4 milijarde, ostvarenih u 2017. godini, analiza je APR-a.\nStamenković je ocenila da se prošla godina može smatrati prekretnicom u poslovanju osiguranja.\nPozitivan rezultat od 1,5 milijardi dinara ostvarilo 13 firmi davalaca finansijskog lizinga, a 21 dilersko-brokersko društvo zabeležilo je u 2018. godini ukupan neto dobitak veći od 9,9 milijardi dinara.\nAPR je analizom utvrdio da su neprofitne institucije iskazale višak prihoda nad rashodima od ukupno 4,1 milijardu dinara, pa su pozitivno poslovale.\nFond za razvoj odobrio 399 miliona dinara ...\nBiH do kraja godine očekuje pad BDP-a od o...


Sistematski pregledi za žene i muškarce - MEDICA CENTAR\nSistematski pregledi za žene i muškarce\nMedica Centar u saradnji sa poliklinikom Human organizuje i sprovodi sistematske pregelde za žene i muškarce. Osim toga, moguće je i učešće na tenderima za firme i osiguravajuće kuće koje potražuju ovakvu vrstu usluga.\nSistematski pregledi podrazumevaju pregeld ginekologa i/ili urologa i interniste, kao i set laboratorijskih analiza. U okviru sistematskog pregleda se sporovodi kolposkopski pregeld i PAPA test, ginekološki i/ili urološki ultrazvučni pregled, ultrazvučni pregled dojki, jetre, bubrega, pankreasa, srca i štitne žlezde, EKG i kardio test. Set laboratorijskih analiza je stvar dogovora i potrebe. U svakom slučaju su uključene osnovne biohemijske analize, krvna slika i opšti pregeld urina.\nObavestite nas o vašem tenderu za sistematski pregled i dobićete najbolju ponudu.\nMedica Centar & Human imaju potpisane ugovore o pružanju zdravstvenih usluga sa sledećim osiguravajućim društvima: DDOR Novi Sad, UNIQA, Wiener Städtische, Dunav osiguranje, Delta Generali osiguranje.


Krivične prijave za haos na Tašu – Nadlanu.com\nKrivične prijave za haos na Tašu\nObjavljeno 4. maja 2013. / 09:42:10\nKragujevčani će pomoć potražiti i na stalnoj sportskoj arbitraži Olimpijskog komiteta Srbije, a očekuju i reakciju Vaterpolo saveza Srbije i koordinacionog odbora predvođenih predsednikom Živkom Cvijetičaninom i generalnim sekretarom VSS Markom Stefanovićem, kojima su se obratili za zaštitu regularnosti takmičenja.\nU saopštenju VK Radnički posebno se skreće pažnja na ponašanje golmana crveno-belih Denisa Šefika, koji je hteo fizički da se obračuna sa igračima protivničkog tima, i ističe da je tužena trojka rešila da „zažmuri“ na njegovo ponašanje. Kragujevčanima posebno smeta to što je u zapisnik unet verbalni delikt Damira Burića.\n” Prošle nedelje smo proslavili prvi rođendan, a od samog osnivanja stvorena je slika da smo favorizovani, što apsolutno nije tačno. Sve vreme smo se trudili da budemo konstruktivni, najmanje smo se bunili. Moram da kažem da su najveći problem srpskog vaterpola apsolutno neujednačeni kriterijumi i dvojaki standardi”, rekao je trener Radničkog Dejan Udovičić.


Tokom marta i aprila meseca ove godine Agencija za zaštitu životne sredine Crne Gore realizovala je niz edukativnih aktivnosti u 6 crnogorskih gradova – Baru, Danilovgradu, Nikšiću, Podgorici, Žabljaku i Rožajama. Kako je navedeno u saopštenju Agencije za zaštitu životne sredine Crne Gore, u Nacionalnoj strategiji aproksimacije s Akcionim planom …\nOtvoren 22. Sajam ekologije u Budvi\nU Budvi u Crnoj Gori danas je otvoren 22. Sajam ekologije. Sajam je posvećen sistemu zaštite životne sredine, sa posebnim akcentom na industriju reciklaže, upravljanje otpadom, komunalne tehnologije, zaštitu prirode i zaštitu prirodnih resursa od zagađenja. Cilj manifestacije je promocija i tržišna valorizacija proizvoda i usluga koji doprinose realizaciji proklamovanih …\nObuku za startapove u oblasti zaštite životne sredine za mlade organizuje UNDP i održaće se u periodu od maja do oktobra 2017. godine u Beogradu, a sastojaće se iz serije od tri dvodnevne obuke. U periodu između dvodnevnih obuka, predavači će ujedno biti i mentori učesnicima kako bi im pomogli …\nBeograd ulaže u izgradnju postrojenja za preradu otpadnih voda\nMenadžer grada Beograda gospodin Goran Vesić izjavio je za TV Pink da je raspisan tender za izgradnju postrojenja za preradu otpadnih voda u Međulužju u vrednosti od 179 miliona dinara. On je dodao da će se više od 100 projekata u vrednosti od 8,3 milijarde dinara realizovati u ovoj godini …\n1 … 264 265 266 267 268 … 355


Uskoro novi sporazum o lovu na kitove – Nadlanu.com\nUskoro novi sporazum o lovu na kitove\nVELINGTON, 24. februara 2010. (Beta-AP) - Novim predlogom Međunarodne komisije za lov na kitove (IWC) biće omogućen nastavak lova na mali broj tih životinja i smanjen nekontrolisani lov u naučne svrhe u kome godišnje strada i do 3.000 kitova, rekao je predstavnik Novog Zelanda u tom telu Džefri Palmer.\nNovim sporazumom bila bi ukinuta potpuna zabrana lova na kitove koju je IWC donela 1986. godine i ograničen lov u naučne svrhe koji sprovode Japan, Norveška i Finska, a cilj tog sporazuma je da se smanji ukupan broj ubijenih životinja.\nPalmer je dodao da će ostati moratorijum na komercijalni lov na kitove. Najvažniji napredak u tom planu je postavljanje ograničenja lova na kitove u naučne svrhe, objasnio je Palmer, ali je odbio da kaže da li je predložena i potpuna zabrana lova u svrhu istraživanja tih životinja.\nZbog nedostatka kontrole nad tim vidom lova broj ubijenih kitova uvećao se 10 puta, sa oko 300 ulovljenih 1993. godine, na oko 3.000 godišnje poslednjih godina. Organizacije za zaštitu životne sredine ljutito su reagovale na ovaj plan.


Albanci odlaze zbog siromaštva | Glas javnosti\nPočetna > Politika > Albanci odlaze zbog siromaštva\n- Stopa nezaposlenosti u Preševu zvanično je 62 odsto, a u praksi više i od 70 odsto jer mnoge firme ne rade pa se ljudi samo formalno vode na spisku. Slično je i u Bujanovcu, tako da imamo jednog zaposlenog u šest porodica, bez mogućnosti da se još neko zaposli - kazao je Haljimi.\nKako je dodao, odlazak Albanaca u zemlje Evropske unije niko ne organizuje.\nLokalna i centralna vlast, naveo je, nisu mogle da taj proces da spreče, ali moraju se probuditi i prestati da se pravdaju da nemaju kompetencije da bi se smanjio odlazak ljudi iz Preševa i Bujanovca.\nHaljimi je ranije izjavio da je od početka godine iz Preševa i Bujanovca put zemalja Evropske unije kod rođaka i prijatelja, i u pokušaju da dobiju azil, otišlo između 5.000 i 10.000 Albanaca, koji sa kartom u jednom pravcu najviše odlaze u Belgiju i Švedsku.\nBelgijske vlasti su pre nekoliko dana upozorile da će odbiti stotine ljudi albanske narodnosti iz Makedonije i s juga Srbije i, u manjoj meri s Kosova, koji dolaze u Brisel u očekivanju da dobiju azil, smeštaj i finansijsku pomoć.


CEZ 2019 – Hungaroring – Nemanja Milovanović na podijumu, Kastratović 7. u klasi ( dopunjeno ) | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Auto sport » CEZ 2019 – Hungaroring – Nemanja Milovanović na podijumu, Kastratović 7. u klasi ( dopunjeno )\nCEZ 2019 – Hungaroring – Nemanja Milovanović na podijumu, Kastratović 7. u klasi ( dopunjeno )\n13. април, 2019.\nNEMANJA MILOVANOVIĆ je u svom „seat leon rejseru“ osvojio TREĆE MESTO u trci, u diviziji koju su na kvalifikacijama sačinjavala 32 vozača ( 28 ih je ušlo u trku).\nNa poznatoj stazi u Madjarskoj, kraj BUDIMPEŠTE, gde su vozile najveće svetske zvezde auto moto sporta ,na stazi od 4381 m. na kojoj je zabeležen rekord kruga u 2004. godini, postignut od čuvenog MIHAELA ŠUMAHERA ( 1.19.017 min. ), naš as je izvezao 12 krugova i stigao do podijuma i sjajnog TREĆEG MESTA. ( vreme kruga 1.58.514 min. )\nBila je to zapravo trka sa mnogim majstorima volana, pre svega iz Madjarske, uz učešće i vozača iz Češke,Poljske, Austrije, Slovenije i Slovačke..Uspeh NEMANJE MILOVANOVIĆA je još veći ako se zna da je tek nedavno došao do svog sadašnjeg „seata“ i da nije imao dovoljno vremena za testiranje i toliko BITNO podešavanje ( traženje najidealnijeg takozvanog „setapa“ ). NEMANJA je dobro poznat u krugovima vozača SRBIJE. Počeo je da vozi karting još pre 25 godina, u vreme prvih trkačkih dana MILOŠA PAVLOVIĆA, MARKA STEVANOVIĆA i ANDREJA KOVAČEVIĆA, vozio je karting u Grčkoj, a potom se predstavljao i na mnogim takmičenjima na kružnim i brdskim stazama u Srbiji. Njegov otac je takodje poznati automobilista, JOVAN JOVICA MILOVANOVIĆ, šampion sa „abartom 1000“ ( 1977. ) a rodjeni brat mu je šampion SRBIJE, MIRKO MILOVANOVIĆ ( 2018.)\nNaše takmičare u nedelju 14.aprila 2019. očekuju nove kvalifikacije i nova trka, na HUNGARORINGU. Trka počinje u 13.20.\nDOPUNJENO : Na današnjim kvalifikacijama na HUNGARORINGU, NEMANJA MILOVANOVIĆ je bio bolji u odnosu na jučerašnje kvalifikacije i to čak za 1,589 sekundi….pa je osvojio 4. mesto za START trke u 13.20. ZORAN KASTRATOVIĆ je ostvario slabije vreme u poredjenju sa minulim danom i kvalifikacijama. Bio je na 8. mestu a sa te pozicije će i početi takmičenje u trci.


SILE SU TO, VELIKE: Bugarska, Crna Gora i Severna Makedonija ne dozvoljavaju prelet aviona s Lavrovom - Naša Borba\nSILE SU TO, VELIKE: Bugarska, Crna Gora i Severna Makedonija ne dozvoljavaju prelet aviona s Lavrovom\n„Mogu da potvrdim da bugarske vlasti nisu dale dozvolu za preletanje aviona s ministrom inostranih poslova Sergejom Lavrovom koji treba da otputuje u Srbiju kroz vazdušni prostor naše zemlje“, rekla je Mitrofanova.\nUz ove dve države i Sererna Makedonija je odbila prelet ruskog državnog aviona.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je da je predsednik države Aleksandar Vučić prinuđen da se lično bavi logistikom posete šefa ruske diplomatije Srbiji, najavljene za 6. i 7. jun.\nU ponedeljak u 10.00 sati planiran je susret ambasadora Rusije u Srbiji Aleksandra Bocan Harčenka i predsednika Aleksandra Vučića koji je ranije takođe rekao da se situacija u vezi s posetom Sergeja Lavrova Beogradu komplikuje.\nU ponedeljak u 19.30 predsednik Srbije će se obratiti građanima u vezi s tim pitanjem.\nU petak je portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova saopštila je u petak da će šef ruske diplomatije posetiti Srbiju 6. i 7. juna. Tokom posete planiran je susret s predsednikom Srbije, šefom srpske diplomatije i predsednikom Narodne skupštine. Prema rečima Zaharove, planirano je da se detaljno razmotre pitanja bilateralne političke i ekonomske saradnje, razmena mišljenja o situaciji na Balkanu, kao i niz međunarodnih problema.\nZaharova: Susedne zemlje Srbije zatvorile kanal komunikacije\nMOSKVA -.Portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova izjavila je danas da su susedne zemlje Srbije zatvorile vazdušni prostor za let aviona ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova, prenosi RIA Novosti.\n„Baš danas, pre sat vremena, zemlje koje okružuju Srbiju zatvorile su kanal komunikacije, ne dozvolivši prelet avionu Sergeja Lavrova, koji se pripremao za Srbiju”, rekla je Zaharova za italijansku TV La7.\nNavela je da je ruska delegacija trebalo da stigne u Beograd na razgovore.\n„Zemlje članice EU i NATO su zatvorile vazdušni prostor, zatvorile su još jedan kanal komunikacije”, navodi RIA reči Zaharove.\nOna je dodala da Rusija, za razliku od Evropske unije, neće postavljati gvozdenu zavesu.\n„Vaše greške su to što ste previše sebični, mislite da ste u centru sveta, da osim vas nema drugih naroda”, izjavila je Zaharova za italijansku TV La7.\nPrethodni tekstTO SU SAVEZNICI: Berbok ne prima na razgovor ambasadora Ukrajine\nSledeći tekstAMERIČKA DEMOKRATIJA: Isključena Kuba, Venecuela i Nikaragva sa Samita Amerika


Grad Užice iz budžeta pomaže Zdravstveni centar sa pola miliona dinara - Radio Luna\nPočetna Zlatiborski okrug Užice Grad Užice iz budžeta pomaže Zdravstveni centar sa pola miliona dinara\nGrad Užice iz budžeta pomaže Zdravstveni centar sa pola miliona dinara\nGradsko veće odlučilo je da se iz budžeta isplate novčana sredstva Zdravstvenom centru Užice za nabavku neophodnih sredstava koja su im potrebna za rad u uslovima vanrednog stanja. Ovu finansijsku pomoć grada Užica, Zdravstveni centar će upotrebiti za nabavku jednog aspiratora, četiri inhalatora i četiri pulsna oksimetra, 10 dozera za tečni sapun, kao i kupovinu 100 kompleta posteljine. Okvirna vrednost nabavke svih ovih stvari je oko pola miliona dinara.\nDonesena je odluka da užički Vrtić, za vreme trajanja vanrednog stanja, ne naplaćuje od roditelja svoje usluge i, istovremeno, upućena preporuka privatnom vrtiću da postupi identično.\nGrad je doneo odluku da će izdvojiti taj novac. U svakodnevnom smo kontaktu sa rukovodstvom bolnice, stojimo im na raspolaganju za sve opravdane zahteve, i njima i Domu zdravlja. U poziciji smo, kao i država, da imamo dovoljno novca, ukoliko ova epidemija ne bude trajala previše dugo, da izađemo na najbolji mogući način iz nje i da pomognemo javnom sektoru i naravno koliko budemo mogli i svim drugima koji budu tražili pomoć“ -naveo je Petković.


Gavro Stjepanović nezavisni kandidat za načelnika opštine Ugljevik /VIDEO/ - NTV Arena\nGavro Stjepanović nezavisni kandidat za načelnika opštine Ugljevik /VIDEO/\nPolitičke partije i koalicije širom BiH opipavaju puls javnog mnjenja i predstavljaju svoje kandidate za načelnike ili gradonačelnike opština i gradova na predstojećim lokalnim izborima. Ima i onih koji su odlučili da se građanima predstave kao nezavisni kandidati. Tako će na predstojećim lokalnim izborima na podršku birača u Ugljeviku, po prvi put računati i nezavisni kandidat za načelnika ove majevičke opštine.\nNešto novo na političkoj sceni Ugljevika, po prvi put na predstojećim lokalnim izborima okušaće se nezavisni kandidat za načelnika ove majevičke opštine.\nCIK je prije dva dana ovjerila kandidaturu Gavre Stjepanovica za nezavisnog kandidata za nacelnika opstine Ugljevik.\nGovoreći o razlozima za kandidaturu ovaj ugledni privrednik, kaže da prioritet nije politika, već ekonomski napredak i bolji život građana.\nCilj je ističe Stjepanović prosperitet i razvoj ugljevičke opštine, gdje je napominje važna saradnja sa svim nadležnim institucijama, kako bi se stvorile realne mogućnosti za ostanak mladih u ovom kraju.\nGavro Stjepanović je vlasnik firme “Med impeks” iz Zabrđa kod Ugljevika,koja tradiciju uspješnog poslovanja baštini više od dvije decenije i čiji su se proizvodi našli na tržištima BiH i regiona. Ova firma koja se bavi proizvodnjom i prometom pčelarske opreme, trenutno zapošljava 24 radnika.\nTags: gavro stjepanovic, izbori, ugljevik\nIzlaganje Privremenog biračkog spiska narednih mjesec dana\nUprkos virusu korona veliki broj Bijeljinaca posjetio izložbu “Šah Cara Dušana” /VIDEO/


SVM će glasati za budžet | Savez vojvođanskih Mađara\nSVM će glasati za budžet\nBeograd - Poslanici Skupštine Srbije danas, nekoliko dana pred kraj ove godine, počinju raspravu o budžetu za narednu godinu koji predviđa prihode od 750 milijardi dinara, rashode od oko 890 milijardi i deficit od 140 milijardi dinara na republičkom nivou.\nZa razliku od prethodnih godina usvajanje ovog najvažnijeg zakonskog akta na 1.000 strana ne bi trebalo da bude neizvesno, budući da su podršku najavile sve stranke vladajuće većine. Podršku budžetu najavili su i poslanici Saveza vojvođanskih Mađara koji su do sada tradicionalno imali primedbe zbog izdvajanja za Vojvodinu.\nPredsedništvo SVM odlučilo je da glasa za predlog budžeta, jer je njime projektovano da od sedam odsto budžeta, koliko je namenjeno Vojvodini, tri sedmine može da se koristi za kapitalne investicije. Planirano je i da do kraja januara budu isplaćene subvencije poljoprivrednim proizvođačima, kao i da te subvencije u 2012. neće biti manje - ističe Balint Pastor, šef poslaničke grupe manjina u republičkom parlamentu i dodaje da je dogovoreno da Vlada prihvati amandman SVM kojim se predviđa da Komisija Srpske akademije nauka i Mađarske akademije za utvrđivanje civilnih žrtva za vreme Drugog svetskog rata i neposredno nakon njega dobije 10 miliona dinara, da bi nastavila da radi.\nI u LSV su zadovoljni izdvajanjima za Vojvodinu, a najavljuju amandmane kojima će pokušati da „poprave neke stvari“, poput većih subvencija za poljoprivredu, veća socijalna davanja i više sredstava za obrazovanje i lečenje dece. Iako je najavljen razlaz sa vladajućom koalicijom u SPO kažu da će podržati predloženi budžet kako građani Srbije ne bi bili u situaciji da svoje potrebe ostvaruju preko privremenog finansiranja, jer bi to značilo restrikcije i za kupovnu moć građana i za privredu.\nZoran Kasalović, poslanik SPS smatra da će izglasavanje budžeta biti dokaz da aktuelna vladajuća većina funkcioniše. I demokrate veruju da će najvažniji akt u državi biti izglasan bez problema, a podršku najavljuju i poslanici Dinkićevog URS-a, iako Vlajko Senić, poslanik ove stranke zamera što je tekst budžeta stigao u poslednjem trenutku u parlament. Njemu je žao i što je budžetom predviđeno svega 2,5 odsto za investicije.\nMeđutim, sve opozicione stranke saglasne su u kritikama da je budžet „odraz kontinuiteta s katastrofalnom ekonomskom politikom“.- Vlada ima para za „Fijat“, zamenu starih automobila, za nove i mnoge druge stvari, a nema za narod - objašnjava Jorgovanka Tabaković, poslanica SNS, i dodaje da Agencija za privatizaciju ranije nije bila pod kontrolom budžeta, a da se novim budžetom za nju izdvaja oko 305 miliona dinara. Prema njenim rečima, i Agencija za privredne registre bi trebalo da se sama finansira, ali ipak dobija iz budžeta 210 miliona dinara.\nSrpska radikalna stranka ocenjuje da je budžet „katastrofalan“ i da je njegov cilj da pomogne preduzeću „Fijat“ i bankama iz zapadne Evrope i EU koje imaju najveće kamate u Evropi, a iz Nove Srbije poručuju da neće glasati za budžet zato što je on restriktivan i što pokazuje da će građani naredne godine živeti mnogo teže i lošije, jer vladin predlog predviđa uštede na socijali i investicijama. I potpredsednik DSS-a Nenad Popović ocenjuje da predlog budžeta ne donosi rešenja za nezaposlenost i propadanje domaće privrede, kao i da u njemu nisu ponuđene mere za suočavanje sa novim talasom krize.\nMeđutim, prema tvrdnjama iz Vlade Srbije, budžet za iduću godinu će biti antikrizni, baziran na rastu ukupnog domaćeg proizvoda (BDP) od 1,5 odsto, inflaciji ispod šest odsto i smanjenju deficita sa ovogodišnjih 4,5 na 4,25 odsto BDP. Ukupne subvencije povećane su za 10 odsto ili za 7,6 milijardi dinara u odnosu na ovu godinu i iznosiće oko 62 milijarde dinara, troškovi administracije smanjeni su sa 3,7 na tri procenta odsto, nabavke finansijske imovine smanjene su za 19,4 milijardi dinara, a roba i usluga za milijardu dinara.\nSudeći prema tekstu budžeta većina državnih institucija i ministarstava naredne godine nominalno će imati veće izdatke nego ove godine, ali ima i onih kojima su rashodni smanjeni poput Ministarstva ekonomije, za 24,2 milijarde dinara, i Ministarstvu odbrane za 23,1 milijardu dinara. Rashodi predsednika Republike u narednoj godini biće smanjeni za 8,7 miliona dinara na oko 242,4 miliona dinara, dok će rashodi kabineta predsednika Vlade Srbije biti uvećani sa ovogodišnjih 37,7 milijardi - na 39,9 milijardi dinara u 2012. Ministarstvo spoljnih poslova raspolagaće sa oko 160 miliona dinara manje, jer će u 2012. moći da potroši 5,6 milijardi dinara, a ministarstvo unutrašnjih poslova biće jedno od retkih sa većim rashodima od ovogodišnjih 58,8 milijardi, jer će moći da raspolaže sa oko 61,8 milijardi dinara. Rashodi Ministarstva finansija biće uvećani sa 639,2 na oko 741,6 milijardi dinara u sledećoj godini, od čega je za plate budžetskih korisnika predviđen „lavovski“ deo od oko 310,5 milijardi dinara, a za isplatu penzija oko 250,8 milijardi dinara.


Mali svet: Pomoć najmlađima - dolar na dan\nUključite se u akciju pomoći ugroženoj deci u Srbiji!\nSvima nam je poznato da je ekonomska situacija u Srbiji izuzetno teška. Prosečna primanja su mala, standardi u zdravstvu i školstvu daleko su od evropskih, mnogim opštinama i ustanovama nedostaju osnovna sredstva za rad.\nSve je više onih kojima je pomoć neophodna, a među najugroženijima su deca. Najmlađima nije uvek pružena mogućnost da bezbrižno rastu i razvijaju svoje talente i potencijale.\nPodstaknuti ovim činjenicama i željom da pomognemo, pokrenuli smo volontersku akciju “Mali svet”. Cilj naše akcije je da u saradnji sa vama, ljudima dobre volje i velikog srca, pružimo konkretnu dugoročnu pomoć deci u Srbiji. Našu akciju podržavaju organizacija "Moj heroj" i emisija "Kvadratura kruga".\nZa dugoročni uspeh i omasovljenje naše akcije neophodan je kontinuitet. Pozivamo vas da se priključite tako što ćete se na našoj web strani Donacije pretplatiti na donacije u iznosu od $30 mesečno u periodu od 6 ili 12 meseci. "Dolar na dan" je simbolična suma koju svako od nas neosetno potroši, a koja može puno da pomogne. Uplata donacije je jednostavna - kreditnom karticom putem PayPal sistema.\nSvi donatori u svakom trenutku imaće potpuni uvid u iznos prikupljenih novčanih sredstava i njihovu namenu.\nViše podataka o “Malom svetu” možete naći na sajtu, a najnovije vesti, akcije i aktivnosti na našoj Facebook stranici.\nTrenutno je u toku velika akcija stipendiranja srednjoškolaca koji žive u učeničkim domovima u Srbiji.\nPozivamo vas da se pridružite i postanete redovni član “Malog sveta”, i u skladu sa vašim mogućnostima preuzmete stipendiranje đaka u Srbiji.\nPodelite naš entuzijazam i dobru volju - pridružite nam se!\nPovezane teme: Mali svet humanitarna akcija Dubai deca donacije stipendije Srbija Emirati


Vučić: Kako i kuda su došla vozila — naša je stvar - Sputnjik Srbija\n21:12 03 Decembar 2020\nVučić: Kako i kuda su došla vozila — naša je stvar\n11:22 29.07.2019 (osveženo 12:20 29.07.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je danas da je Srbija uspela da dopremi 10 oklopno-izviđačkih vozila BRDM-2 iz Rusije, poštujući međunarodno pravo.\nNa pitanje kako je Srbija „razbila blokadu“, pošto su Rumunija i Bugarska „po nalogu NATO“ zabranile prolaz vozilima, Vučić je rekao:\n„Kako i kuda su došla — naša je stvar“.\nIstakao je da su vozila, koja su poklon Ruske Federacije, dopremljena u skladu sa zakonom i u dogovoru sa Moskvom.\nOn je izrazio danas veliku zahvalnost Ruskoj federaciji i njenom predsedniku Vladimiru Putinu za 10 oklopno-izviđačkih vozila BRDM-2MS, koje je Vojska Srbije dobila na poklon i podvukao je da se ne radi o starim vozilima, već o novijem modelu, koji je Rusija modernizovala.\n„Ova vozila su važna za očuvanje našeg teritorijalnog integriteta i imaju preventivno dejstvo. Mi nemamo nikakvih osvajačkih planova“, rekao je Vučić u razgovoru sa pripadnicima kopnenog roda Vojske Srbije u Nišu, tokom prezentacije novih BRDM-2MS i istakao je da ta vozila znatno dižu borbenu gotovost naših vojnih snaga.\n03/12 20:45 Zvezda nulom u Beogradu do proleća u Evropi /foto/


Faktor | Vlada RS-a: Zakon po hitnom postupku za izgradnju aerodroma u Trebinju\nFOTO: Vlada RS-a\n17.09.2020. / 15:36\nVlada RS-a utvrdila je na današnjoj sjednici Prijedlog Zakona o posebnom postupku eksproprijacije radi izgradnje aerodroma u Trebinju, po hitnom postupku.\nIz Vlade RS-a je ocijenjeno da je izgradnja aerodroma u Trebinju od interesa ne samo za građane Trebinja, već i za cijelu RS.\n- Povezivanje ovog dijela RS-a, avio-saobraćajem sa aerodromima u Srbiji, kao i evropskim destinacijama, imat će pozitivan efekat na cjelokupni privredni, kulturni, ekonomski i turistički razvoj, te povezanost ovog dijela RS-a sa svim značajnim centrima u okruženju. Time se skraćuje vrijeme putovanja i omogućava efikasnije i ekonomičnije poslovanje privrednih subjekata Trebinja i Hercegovine - saopćeno je.\nNavedeno je da je u cilju stvaranja preduslova za blagovremenu izgradnju aerodroma, kao i da ne bi došlo do pomjeranja rokova, neophodno da se donese spomenuti zakon po hitnom postupku. Vlada RS-a donijela je odluku o izradi Zoning plana područja posebne namjene "Aerodrom Trebinje", po hitnom postupku.\n- Zoning plan donosi se za planski period od deset godina i njime se obuhvata područje na teritoriji grada Trebinje površine oko 1.234 ha, koje zahvata šire područje naselja Hum, Taleža i Cerovac - saopćeno je iz Vlade RS-a.\naerodrom u TrebinjuVlada RS-a\nVlada RS-a: Zajednički nastavni plan i udžbenici RS-a i Srbije\nNedeljko Ćorić novi ministar saobraćaja RS-a\nVišković obrazložio ekonomske reforme: Šta Vlada RS-a planira do 2023. godine\nVlada RS-a uplatila novac za 400.000 vakcina\nRamić u Prijedoru: Ugovori o izgradnji kuća i angažman pripravnika-povratnika


Pročitajte sve vesti na temu hapšenje - mediji.net\nRANJEN POLICAJAC U PUCNJAVI U SREDNJOJ ŠKOLI! Objavljeni snimci JEZIVOG NAPADA U SAD! (VIDEO)\nNadzornik školskog okruga Bob Tomas saopštio je da je više đaka izašlo iz škole i da su se sreli sa svojim roditeljima, kao i da je incident završen.\nAmeričke vlasti uhapsile su osobu koja je navodno planirala bombaški napad na informacioni centar kompanije Amazon, verujući da će time "ubiti" oko 70 odsto interneta.Bi-Bi-Si navodi da je Set Aron Pendli (28), koji je uhapšen nakon što je od tajnog agenta FBI primio eksplozivnu napravu i optužen za...\nRASVETLJEN SLUČAJ KRAĐE 30 ZLATNIKA! Policija pronašla jednog počinioca i saopštila šta je sledeće na redu\nSVE POLICIJSKE JEDINICE UČESTOVALE U POTERI NA PETROVARADINU! Begunac uhapšen i zadržan u pritvoru\nPripadnici MUP-a pronašli su vozilo i vratila ga vlasniku, a Nemanji je određeno zadržavanje do 48 sati\nUSTAŠKIM SIMBOLIMA OSKRNAVLJEN ANTIFAŠISTIČKI SPOMENIK U RIJECI: Vandal uhapšen! (VIDEO)\nSpomenik je postavljen 1949. godine povodom završetka gradnje autostrade, koja je danas Zvonimirova ulica u Rijeci\nStarleta i bivša učesnica rijalitija, Ana Korać se trenutno nalazi u Dubaiju, a kako se sada navodi, ona neće moći previše uživa na odmoru, s obzirom na to da mora u policiju radi saslušanja, čim se vrati sa luksuzne destinacije.Nedavno je u policijskoj akciji ...\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Odeljenja za borbu protiv korupcije, u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Kraljevu, uhapsili su V. M. (40) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršila krivično delo pronevera u obavljanju privredne...


Vučić: Ako ne prođe referendum gubimo godinu u evropskim integracijama - Kosovo Online\nVučić: Ako ne prođe referendum gubimo godinu u evropskim integracijama\n17. Decembar 2021. • 22:52\nUkoliko ne prođe referendum, računajte da smo izgubili godinu, možda godinu i po u evropskim integracijama. Referendum nema nikakve veze sa Kosovom, sa životnom sredinom, to se samo odnosi na sudije i tužioce da oni budu nezavisni od politike. To je jedino za šta glasate na referendumu, rekao je večeras predsednik Srbije Aleksandar Vučić, prenosi Informer.\n"Nema veze ni Rio Tinto ni energetika sa tim. Ništa. Svakog četvrtka, petka, vikenda imamo neke proteste. To sve ima veze samo sa tim što se bliže izbori i iza svega stoji samo politika", naveo je on za tv Pink.\nKako je dodao, od početka je znao da je iza protesta politika, ali drugi ljudi, građani, to nisu znali.\n"Meni nije bilo teško da odem u Gornje Nedeljice i pričam sa ljudima. Mislim da je litijum dobra šansa, ali moramo da se dogovorimo sa narodom. Ako narod neće, ja ću da kažem Rio Tintu. Ne može da se gradi deponija na mestu gde je predviđeno, ne može da se ruši crkva", rekao je Vučić.\nReferendum o promeni Ustava Srbije raspisan je za 16. januar 2022. godine.\nAleksandar Vučić referendum Kosovo životna sredina Energetika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da na Kosovu ima sve više problema i da su vlasti u Prištini rekle da neće dozvoliti održavanje referenduma 16. januara na teritoriji Kosova, odnosno da neće dozvoliti Srbima na Kosovu da glasaju.\nDačić raspisao referendum o promeni Ustava Srbije, poručio da se ne odnosi na preambulu o KiM\nBrnabić: Referendum je samo i isključivo o pitanju pravosuđa, a ne o preambuli Ustava Srbije


Utajiš imovinu - kazna 900 EUR - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Srbija Utajiš imovinu – kazna 900 EUR\nUtajiš imovinu – kazna 900 EUR\nOd HaberNews - 3. Aprila 2014. 0 63 Podeli na Fejsbuku\ntweet Poreznici utvrdili da od 450 kontrolisanih građana s imovinom vrednijom od 35 miliona dinara čak 417 nije prijavilo imovinu. Ustavni sud Francuske odbacio je u decembru prošle godine predlog Fransoa Olanda, aktuelnog predsednika, o oporezivanju građana s prihodima većim od milion evra godišnje i to po stopi od 75 odsto.\nAli isti taj sud usvojio je predlog da kompanije, čiji zaposleni godišnje zarađuju više od milion evra, na sume iznad te granice plate porez od 75 odsto. I time se danas puni državna kasa Francuske, piše Politika.\nU Srbiji, Ustavni sud nema razloga da reaguje na ovakve stvari, jer građani s imovinom vrednijom od 35 miliona dinara ne da ne traže zaštitu suda, već se ne prijavljuju ni poreznicima, a morali su da prijave stečenu imovinu i zarade do juna prošle godine. Nakon toga poreznici su trebali da ukrste njihove podatke i utvrde da li je imovina stečena legalno ili ne.\nPoreznici su za deset meseci utvrdili da od 450 kontrolisanih 417 nije ni prijavilo imovinu, zbog čega će protiv njih biti podnete prekršajne prijave.\nZa neprijavljenu imovinu, prema zakonu, predviđena je kazna od tri odsto na sumu koja prevazilazi 35 miliona dinara ili oko 105.000 dinara. To znači da bogatima u Srbiji ni kazna od 900 evra nije motiv da podnesu poresku prijavu i dokažu poreklo para i imovine, a što opet govori da je ta kazna samo kap u moru njihovog bogatstva.\nZa one za koje se, međutim, dokaže da poseduju imovinu vredniju od 35 miliona dinara, ali da nisu imali tolike prihode, predviđeno je plaćanje poreza na razliku od 20 odsto. Interesantno je, međutim, da ni posle devet meseci od isteka roka za prijavu imovine i prihoda, niko od ovih „prestupnika” nije kažnjen.\nVrednost neprijavljene imovine, koju su poreznici do sada otkrili, iznosi oko 950 miliona dinara, a odnosi se na nekretnine, motorna vozila, deviznu i dinarsku štednju, udele u preduzećima.\nPoreznici ne kriju da će unakrsna kontrola preostalih 600 bogatih, za koje se pretpostavlja da poseduju imovinu vredniju od 35 miliona, ali se nisu prijavili, potrajati, jer je reč o dugotrajnom poslu. To se poklapa s upozorenjima bivšeg direktor Poreske uprave Ivana Simiča da je ovo veliki i vrlo osetljiv posao i da su se pojedini slični postupci u Sloveniji vodili po godinu i više dana\ntweet Prethodni tekstZbog Krima Gruzija beži u EUSledeći tekstMalezija ne staje dok ne nađe MH370 HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


S obzirom na popularizaciju blogovanja na našim prostorima, došlo je do pojave sadržaja koji nije prilagođen niti objavljivanju, niti čitanju preko interneta. Tačnije rečeno novi blogeri često ne znaju na šta sve treba obratiti pažnju pre nego što se klikne na „objavi”. Evo nekih saveta kako izvršiti finalne „radove” na blogu, pre puštanja novog teksta u digitalni etar.\nUređivanje teksta predstavlja jednu od težih stvari, jer su blogeri često sami sebi lektori, korektori i urednici. Imajući to na umu, pisanju teksta je potrebno pristupiti ozbiljno, jer sledeća osoba koja ga pogleda osim Vas biće upravo Vaš čitalac, kada se tekst objavi.\nOvo je kratka lista stvari na koje treba obratiti pažnju kada se tekst čita pred objavljivanje:\ngreške u kucanju,\nlista tagova – uvrstiti relevantne ključne reči.\nTokom rada na tekstu namenjenom objavljivanju na blogu potrebno je stalno imati u vidu specifičnosti pisanja u elektronskom obliku, odnosno, čitanja ovakvih tekstova! Naime, čitanje sadržaja preko interneta je specifično, u smislu da čitaoci retko čitaju ceo, već ga najpre „skeniraju” – pregledaju na brzinu koje celine sadrži tekst i ako im se učini zanimljivim, oni će rešiti da ga u celosti pročitaju. Imajući to u vidu, mi objavu na blogu moramo učiniti takvom, da ju je lako pregledati.\nU vezi sa tom temom, evo na šta valja obratiti pažnju:\nrazbijanje teksta na nekoliko kraćih pasusa,\npisanje kraćih i razumljivih rečenica,\npostojanje fotografija/dijagrama/bilo kakve grafike – korisne su da preseku tekst, drže pažnju čitaocu i čine tekst kompletnijim,\nperiodično korišćenje bold i italik slova radi boljeg isticanja bitnih stavki u tekstu, a radi lakše „svarljivosti” teksta.\nSada kada znamo osnove veb-žurnalizma i rešili smo da ih primenimo na pisanje objava na blogu, valjalo bi sebi postaviti i neka pitanja:\nda li je tekst dovoljno jasan?\nda li je tekst relevantan vašoj ciljnoj grupi?\nda li je tekst prilagođen formi bloga (podeljen u više pasusa, više kratkih rečenica umesto jedne duge?\nda li su linkovani svi izvori informacija i korisni sajtovi?\nda li je na kraju teksta uključen poziv na akciju („podelite”, „odgovorite u komentaru”, „preuzmite besplatnu elektronsku knjigu”)?\nFotografije na blogu\nBudući da postoji više tipova blogova, pa samim tim se razlikuje i njihov sadžaj, jedno je zajedničko svima njima – poželjno je da sadrže fotografije. Što više fotografija – veći je njihov značaj, pa je tako dobar kvalitet fotografija ključan za foto-blogove, u koje spada većina modnih blogova, jer je fokus upravo na fotografijama. Uvek treba nastojati pronaći ili napraviti vizuelni sadržaj koji je kvalitetan.\nAli to nije jedino što treba da vas brine. Izdvojili bismo neke bitne stvari vezane za fotografije, koje možda ne radite, a imaju uticaj na rangiranje Vašeg bloga.\nnazivi fotografija (datoteka) pre unosa u tekst,\nopisi fotografija u tekstu – caption,\nnaslov – title text,\nalternativni tekst – ALT text.\nPrva stavka povećava mogućnost pronalaska Vašeg bloga ukoliko neko traži fotografiju u vezi sa određenom temom o kojoj ste pisali neki tekst. Caption služi da se bolje odredi sadržaj, dok poslednje dve stavke spadaju u Properties i doprinose tome da Gugl bolje razume Vaš sadržaj.\nKako biste sebi smanjili stres koji se može javiti usled pripreme objave za blog i samog njenog objavljivanja, ne bi bilo loše da preduzemte još neke korake i pripremite se na vreme.\nEvo naših preporuka:\npripremite na vreme vizualni sadržaj za različite društvene mreže,\nnajavite da izlazi novi tekst,\nzavršite tekst ranije i zakažite ga u određeno vreme, unapred,\nomogućite komentarisanje na određenom tekstu.\nSve navedeno može se razlikovati u zavisnosti od tematike, ili generalno – od indrustrije na koju je fokusiran blog, ali ovo su neki saveti izvučeni iz najboljih praksi. Ostalo je samo da ih prilagodite svom sadržaju i objavite svoj sledeći tekst na blogu.\nblog blogging Kristina Vuković veb-žurnalizam\nNa koji način pronaći inspiraciju za pisanje blog tekstova


Savez novinara Rusije uložio protest zbog američkog pritiska na RT - 05.10.2017, Sputnik Srbija\nSavez novinara Rusije uložio protest zbog američkog pritiska na RT\nSavez novinara Rusije uložio je protest zbog zahteva SAD da se televizija RT registruje kao strani agent. 05.10.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, savez novinara rusije\n18:38 05.10.2017 (Osveženo: 22:23 05.10.2017)\n© Sputnik / Evgeny Biyatov / Uđi u foto-galerijuRT\nSavez novinara Rusije uložio je protest zbog zahteva SAD da se televizija RT registruje kao strani agent.\n5 Oktobar 2017, 14:22\n„Neviđene mere koje američke vlasti preduzimaju protiv naših medija, stalna opstrukcija novinarskih aktivnosti naših kolega, nezakonite metode ekonomskog pritiska — sve to zajedno može da se nazove otvorenim lovom na veštice i korišćenjem metoda koje su nekada korišćene u Hladnom ratu“, navodi se u saopštenju pres-službe Saveza.\nU saopštenju se navodi da zahtev američkih vlasti da ruski mediji budu stavljeni na spisak stranih agenata Savez smatra političkim.\n„Ovo nije ništa drugo do direktan pritisak na slobodu govora i očigledan primer dvostrukih standarda za ruske novinare. Ukoliko se donese takva odluka, mi ćemo je smatrati primerom političke cenzure i pokušajem da se izvrši pritisak na slobodu biranja informacija, pre svih građana SAD“, naglašava se u saopštenju.\n4 Oktobar 2017, 22:04\nSavet Federacije Rusije je na proširenom sastanku radne grupe za praćenje stranih aktivnosti usmerenih na mešanje u unutrašnje poslove Rusije jednoglasno usvojio preporuke o recipročnim merama na američke akcije protiv ruskih medija.\nGlavna urednica RT Margarita Simonjan je istakla da su akcije američke strane u vezi sa televizijom deo unutarpolitičke drame koja se odvija u Sjedinjenim Američkim Državama.\nSavez novinara Rusije


Knežević: Porez na prihod za seoski turizam nije nova mera\nTanjug 8. decembra 2018. 12:35\nBEOGRAD – Porez na prihod za seoski turizam i domaću radinost nije nova mera, kako su pisali pojedini mediji, ona je i ranije postojala po Zakonu o porezu na dohodak građana, već je reč o izmenjenoj meri, koja će ugostiteljima olakšati plaćanje poreza i uštedeti novac.\nTo je za Tanjug izjavio državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Miroslav Knežević, koji je objasnio da će oporezivanje na taj prihod ubuduće biti paušalno.\nGovoreći o načinu oporezivanja, kaže da će iznos paušalnog poreza iznositi pet odsto od prosečne mesečne zarade u prethodoj godini, u odnosu na godinu oporezivanja, pomnožen s brojem ležajeva i koeficijentom turističkog mesta.\nKako se turistička mesta svrstavaju u četiri kategorije, koeficijent za prvu iznosi jedan, za drugu 0,8, za treću 0,7, četvrtu 0,5, a koeficijent za nekategorisana mesta je 0,4.\n„Kada bismo praktično izračunali, došli bismo do računice da seoska turistička domaćinstva koja se nalaze u turističkim mestima koja nisu kategorisana plaćala po jednom ležaju između dve i dve i po hiljade dinara godišnjeg poreza“, kaže Knežević.\nAko se uzme u obzir da se jedan krevet izdaje po ceni između 1.000 i 1.500 dinara dnevno, navodi on, to znači da će izdavanjem jednog ležaja dva dana u toku godine platiti celokupni porez, dok će preostalih 363 dana raditi za sebe.\n„Mera je stimulativna i već se primenjuje u zemljama iz okruženja, i dala je odlične rezultate. Tako da nema razloga za bojazan, u smislu da se uvode novi nameti, naprotiv, biće i lakše i bolje“, rekao je Knežević.\nJoš jedna olakšica je što ugostitelji više neće morati da prijavljuju goste preko posrednika i što će, na taj način, uštedeti novac za proviziju.\n„Po važećem Zakonu o turizmu, fizička lica koja pružaju usluge smeštaja i u seoskim i u turističkim domaćinstvima su u obavezi da goste prijavljuju preko turističke agencije ili organizacije. Što znači da prilikom prijavljivanja gostiju oni odlaze kod posrednika, prijavljuju goste, za to plaćaju proviziju, plus porez“, ukazao je Knežević.\nMeđutim, novim zakonskim rešenjima ugostitelji će ubuduće goste prijavljivati sami, uštedeti trošak provizije, ali i vreme koje im je potrebno da odu kod posrednika.\nPre tih zakonskih rešenja, kaže Knežević, sprovedena je anketa među ugostiteljima koji su kao probleme u svom poslovanju naveli posrednike i plaćanje provizija, komplikovane procedure i nejasnoće kod plaćanja poreza, zbog kojih veliki broj njih nije znao za tu obavezu ili je iz nekog drugog razloga izbegavao.\n„To je stvorilo određenu sivu ekonomiju i nelojalnu konkurenciju, a ovakvom merom koja je podsticajna želimo da smanjimo sivu ekonomiju, da omogućimo lojalnu konkurenciju na tržištu i da stimulišemo preduzetništvo“, podvukao je Knežević.\nZa one koji ne budu poštovali meru primenjivaće se određene kazne koje će biti veće nego trenutno, kaže Knežević i dodaje da ako su omogućeni povoljni uslovi, nema argumenata za izbegavanje rada na legalan način.\nNaime, Izmene zakona o porezu na dohodak građana nedavno su usvojene u Skupštini, a deo tog zakona obuhvata i porez na prihod za seoski turizam i domaću radinost, o kojem se u medijima pisalo da predstavlja novi namet.


Efikasnije upravljanje - čistija životna sredina - Stakleno Zvono e-TV magazin\nProjekat modernizacije nadzornog i kontrolnog sistema u Termoelektrani „Nikola Tesla B“, čija je vrednost procenjena na 28,6 miliona švajcarskih franaka, počinje da se sprovodi. Ugovor za prvi paket ovog projekta, vredan 9,3 miliona švajcarskih franaka, potpisali su Dragomir Marković, generalni direktor ,JP „Elektroprivreda Srbije“ i Reto Nauli, direktor sektora Energija „Simens“ iz Švajcarske, ispred konzorcijuma, koji čine „Simens“ iz Švajcarske i „Simens“ iz Beograda.\nOvaj projekat deo je bilateralnog programa saradnje Švajcarske i Srbije. Vlada Švajcarske je Vladi Republike Srbije odobrila nepovratna sredstva od 10,56 miliona švajcarskih franaka, a preostali iznos potreban za realizaciju projekta od 18,4 miliona švajcarskih franaka obezbediće EPS.\nPoslovi iz ovog projekta realizovaće se u naredne dve godine. Glavni razlog za modernizaciju je zamena stare opreme koja utiče na finansijske i ekološke troškove rada termoelektrane. Studiju procene uradio je švajcarski „AF Kolenko“\nSporazum između vlada Republike Srbije i Švajcarske koji se odnosi na pružanje švajcarske finansijske pomoći u ovom projektu, potpisan je 5. maja 2009. godine u Beogradu. Državni sekretarijat za privredu Švajcarske, koji je razmatrao finansijski deo projekta, ocenio je da će se na ovaj način poboljšati uslovi životne sredine u Srbiji i uvesti energetski efikasna tehnologija za proizvodnju energije.\nTags: Beogradeko vestienergetska efikasnostEPSNikola TeslaProjekatŠvajcarskaugovorVlada Srbije\nNext story KOMPANIJE SE OBAVEZALE NA ZAŠTITU ŽIVOTNE SREDINE\nPrevious story NA ADI HUJI ZASAĐENO VIŠE OD 100 ČEMPRESA I JAVORA


Zorana Mihajlović: Priboj ozbiljna opština koja se razvija – oseća se energija, rad i trud - PPmedia\nZorana Mihajlović: Priboj ozbiljna opština koja se razvija – oseća se energija, rad i trud\nPosted on\t14 маја, 2021 2:04 pm by adminpp033\nPriboj – Nakon obilaska Gradske toplane, ministarka Zorana Mihajlović je sa čelnim ljudima opštine Priboj i načelnikom Zlatiborskog okruga razgovarala o poboljšanju snabdevanja električnom energijom, što je preduslov za kvalitetniji život građana u ovoj opštini, kao i za njen brži razvoj.\nU Priboju se oseća ozbiljan rad i energija, foto: A.Rovčanin\n“Priboj je ozbiljna opština u kojoj se osećaju energija, rad, trud, koja se zaista razvija, a za razvoj je pored dobre putne infrastrukture neophodna i energetska infrastruktura. Za građane je najvažnije da imaju sigurnost snabdevanja električnom energijom, da nema prekida i ispada u snabdevanju zbog kojih ostaju bez struje po nekoliko sati. To je zadatak za elektrodistibutivni sistem, da se ti problemi reše i kroz izgradnju nove trafo-stanice, kao i kroz dodatna ulaganja u distributivni sistem”, rekla je Mihajlovićeva posle sastanka sa rukovodstvom opštine Priboj i načelnikom Zlatiborskog okruga.\nOna je dodala da se na sastanku razgovaralo i o gasifikaciji, o gasovodu koji od Zlatibora treba da stigne i do Priboja.\n”Radićemo sa „Srbijagasom“ na tome da u ovoj godini sve bude pripremljeno kako bi naredne godine mogli da počnu radovi, jer je to važno kako bi ovaj deo Srbije bio još razvijeniji”, navela je Mihajlovićeva.\nPotpredsednica Vlade je dodala da će prvog oktobra biti završena nova toplana u Priboju, prva na biomasu, a da postoji zainteresovanost u ovoj opštini i za korišćenje solarne energije.\n”Mi ćemo nastaviti i narednih meseci da obilazimo opštine i promovišemo Zakon o korišćenju OIE i Zakon o energetskoj efikasnosti, jer će građani kroz ove zakone imati priliku i da zamene staru stolariju i da sami proizvode zelenu energiju, i da njihovi računi budu održiviji i niži nego danas” , rekla je Mihajlovićeva.\nOna je rekla da u junu treba da počne sa radom Uprava za energetsku efikasnost, koja će omogućiti da građani uz podršku države zamene prozore, vrata, poboljšaju izolaciju. U ovoj godini novac za te namene biće obezbeđen iz budžeta, a za narednu očekujemo i značajniju podršku međunarodnih finansijskih institucija i da očekujemo da ulaganja u energetsku efikasnost naredne godine iznose oko 150 miliona evra.\nPredsednik opštine Priboj, Lazar Rvović, rekao je da je na sastanku bilo reči o konkretnim problemima i projektima, među kojima su posebno važni izgradnja nove trafo-stanice i rešavanje pitanja kvaliteta napajanja električnom energijom na celoj teritoriji opštine Priboj.\nNačelnik Zlatiborskog okruga Boban Perišić rekao je da je privreda ovog okruga jedna od retkih koja beleži suficit u trgovinskoj razmeni, ali da je potrebno dalje raditi na podizanju efikasnosti i konkurentnosti privrede, kao i na gasifikaciji, koja je važna i zbog novih investicija u opštini Priboj.\nBojan Atlagić, direktor „Elektrodistribucije Srbije“, rekao je da je prethodnih godina nedovoljno ulagano u distributivnu mrežu i da će to preduzeće učiniti sve da obezbedi viši kvalitet snabdevanja električnom energijom u ovom delu Srbije. On je istakao da će u kapitalni projekat za ovu opštinu, izgradnju trafo-stanice TS 110/35 kV, biti uloženo oko 254 miliona dinara i da će radovi biti završeni do kraja 2022. godine.\nОзнаке: ministarstvo rudarstva i energetike, vesti priboj, VLADA SRBIJE, Zorana Mihajlović


Izjava predsednika Merona povodom Dana međunarodnog pravosuđa | Ujedinjene nacije Međunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove\nIzjava predsednika Merona povodom Dana međunarodnog pravosuđa\nNa Dan međunarodnog pravosuđa obeležavamo godišnjicu usvajanja Rimskog statusa, osnivačke povelje Međunarodnog krivičnog suda, prvog stalnog međunarodnog krivičnog suda u svetu.\nTime odajemo počast viziji i posvećenosti svih onih ljudi koji su zalagali, i koji se i dalje zalažu za to da pravda bude više od apstraktnog ideala, da nacionalni i međunarodni sudovi izvedu pred lice pravde osobe za koje se smatra da snose najveću odgovornost za teške povrede međunarodnog prava, kao i za to da države zaštite svoje građane.\nOvo je prilika i da se podsetimo koliko je, pre samo nekoliko decenija, istinski revolucionarno zvučala ideja da se osnuje jedan nezavisan međunarodni krivični sud. Proslavljamo sva dostignuća međunarodnih krivičnih sudova u borbi protiv nekažnjivosti, unapređivanju razvoja međunarodnog prava i ostvarivanju pravde za žrtve.\nKao prva dva međunarodna krivična suda osnovana nakon Drugog svetskog rata, Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) i Međunarodni krivični sud za Ruandu (MKSR) imali su pionirsku ulogu na polju međunarodnog pravosuđa. Stotinama odluka i presuda izrečenim tokom protekle dve decenije, MKSJ i MKSR su utvrdili odgovornost pojedinaca za najstrašnije zločine koji se mogu zamisliti, a svojim presuđivanjem definisali konture međunarodnog humanitarnog prava. Ta dva suda su, između ostalog, potvrdila da silovanje i drugi oblici seksualnog nasilja mogu predstavljati delo genocida, da ne samo visoki vojni oficiri, već i civilni i politički rukovodioci, mogu biti pozvani na odgovornost za dela koja su počinili njima podređeni, i da šefovi država mogu biti izvedeni pred lice pravde za teške zločine za koje se smatra da su počinjeni pod njihovim pokroviteljstvom.\nOsnivanje Mehanizma za međunarodne krivične sudove (MMKS), institucije koja nasleđuje rad MKSJ i MKSR, pokazuje kontinuiranu privrženost međunarodne zajednice principijelnom pozivanju na odgovornost i njenu rešenost da obezbedi da zatvaranje ova prva dva međunarodna suda, koji su bili bez presedana, ne otvori put nekažnjivosti da ponovo zavlada.\nNa kraju, na današnji dan treba da zapamtimo da za međunarodnu pravdu nisu isključivo odgovorni međunarodni sudovi. Svi oni koji su privrženi pravdi i vladavini prava, u lokalnim zajednicama, vladama država i širom sveta, imaju ključnu ulogu u tome da se obezbedi da se na kršenja međunarodnog prava ne odgovori ravnodušnošću, već odlučnošću; da principi pravičnosti i poštovanja ljudskih prava budu u osnovi svih napora da se obezbedi pozivanje na odgovornost; kao i da uspeh međunarodnog pravosuđa bude posledica kontinuirane podrške i saradnje danas, i svakog sledećeg dana.


Postoji li dno vrednosnog posrnuća - Reč-dve o medijima - Nedeljnik Vreme\nPiše: Đorđe Vlajić, novinar\nNisu naravno izostale reakcije. Profesionalna udruženja, ženski deo novinarske profesije koji je opravdano u svemu prepoznao i mizogini sastojak besprizornosti, novinari pojedinačno, medijski radnici, javne ličnosti… Svi na suprotnom vrednosnom polu od vrednosno sumnjive televizije, oštro su osudili ispad, reakciju u studiju. Biće takvih reakcija još. Izrečene uvrede ne bole samo uvređenog. U ovom slučaju uvređenu koja se hrabro oglasila izrekom da nije uplašena i da neće odustati.


Iraku potrebno 88.2 milijarde za rekonstrukciju\nVeliki dijelovi teritorije Iraka u potpunosti su uništeni\nRekonstrukcija Iraka nakon skoro tri godine rata sa ekstremističkom grupom "Islamska država" (IDIL) koštaće oko 88.2 milijarde dolara, rekao je jedan irački zvaničnik na međunardodnoj konferenciji koja se održava u ponedjeljak.\n"Obnova Iraka je vraćanje nade u Irak, i uspostavljanje stabilnosti Iraka znači stabilizovanje država i regiona i svijeta" rekao je irački ministar za planiranje Salman al-Džumaili donatorima i investitorima okupljnim u Kuvajtu na trodnevnoj konferenciji na kojoj će se razmotriti načini obnove ekonomije i infrasturukture.\nSAD, koje prevode međunarodnu koaliciju koja će osigurati Iraku ključnu podršku u borbi protiv militanata "Islamske države", ne namjeravaju da obećaju davanje bilo kakvog novca na ovoj konferenciji, rekli su američki zvaničnici.\nIrački predstavnici kažu da bi druge države mogle pomoći obnovu Iraka tako što bi bile garanti kreditorima, omogućavajući tako ovoj zemlji da dobije povoljnije kredite kojima bi finasirala obonovu projekata.\nIrak je proglasio pobjedu nad takozvanom "Islamskom državom" u decembru nakon što su preuzeli skoro cijelu teritoriju zemlje koju su militanti osvojili 2014. i 2015.\nBorbe su ostavile velike dijelove ove zemlje u potpunosti uništene, a milioni su raseljeni.\nMilijarde dolara su prethodno potrošene na onovu Iraka nakon invazije međunarodne koalicije koje su predvodile SAD 2003. i svrgavanja diktatora Sadama Huseina.\nUslijedile su godine borbi i sektaškog nasilja prije nego što je IDIL zauzeo veliki dio teritorije.


Dvoje tinejdžera među šestoro povređenih u udesima u Novom Sadu | Novosadski informativni portal 021\n09:09 > 09:20\nPrvi udes desio se u 13.39h u Ulici Žarka Zrenjanina, u blizini Banovine. Povređen je pešak (17).\nPortparol Hitne pomoći dr Zoran Krulj kaže za 021.rs da je ekipa hitne pomoći zbrinula povređenog mladića na licu mesta i potom ga prevezla u na odeljenje hirurgije u Dečijoj bolnici.\nU sudaru tri vozila na Bulevaru patrijarha Pavla kod broja 16a, povređene su četiri osobe, a jedna je odbila pregled i bila je bez povreda, kaže dr Krulj.\nPovrede su zadobile dve ženske osobe, starosti 25 i 66 godina, kao i dva muškarca starosti 38 i 37 godina. Sve povređene osobe su zbrinute na mestu udesa i potom u svesnom stanju prevezene u Urgentni centar na hirurgiju.\nDevetnaestogodišnja pešakinja povređena je kada je na nju naleteo automobil u Omladinskoj ulici kod broja 17.\nOna je zbrinuta na mestu udesa i prevezena na hirurgiju u Dečiju bolnicu.


SRBIJA U ČVRSTOM ZAGRLJAJU RUSIJE\nZa Medija centar piše: Slobodan Stevanović/16. novembar 2021.\nResorni odbor Demokratske stranke za rudarstvo i energetiku zatražio je ovih dana od direktora „Srbijagasa“ Dušana Bajatovića da objasni građanima zašto je Srbija morala interventno da uvozi gas nakon havarije gasovoda u Bugarskoj, koji je izazvao potpuni prekid isporuke ruskog gasa Srbiji, umesto da je koristila gas iz podzemnog skladišta „Banatski dvor“. Pogotovu kada se zna da je vlast nedavno poručila javnosti u Srbiji da mogu biti spokojni što se tiče grejne sezone jer je skladište u „Banatskom dvoru“ puno!?\nBajatović je pak dodatni uvoz gasa opravdao tehničkim ograničenjima u povlačenju gasa iz „Banatskog dvora“ na nedovoljnih pet miliona kubika dnevno dok Srbija troši deset.Međutim,izostala je informacija o razlozima kašnjenja sa realizacijom planiranog i više puta najavljivanog proširenja skladišta gasa,koje bi bilo rešenje za ovakve situacije, a čija je realizacija, dogovorena sa "Gaspromom", bila planirana u maju 2019. godine.\nNa mestu je bilo i pitanje ovog resornog odbora-da li je direktor Bajatović , s obzirom da je većinski vlasnik skladišta „Banatski dvor“ ruski „Gasprom“ , tražio saglasnost direktora većinskog vlasnika da se aktiviraju rezerve gasa u tom skladištu. Ukazuje se takođe, da se iz pravca Horgoša može uvoziti gas i drugih dobavljača a ne samo monopoliste „Gasproma“. Odgovorno i važno je imati rezervne gasovode sa dodatnom upravljivošću mrežama.\nPuštanjem u rad gasovoda “Balkanski tok” prvog dana 2021. godine, Srbija se priključila na ruski gasovod “Turski tok” . Novim gasovodom prema projekcijama Energetske zajednice , monopol ruskog “Gasproma” na tržištu Srbije “ojačan je za najmanje 20 godina”.\nPoznato je da Rusija koristi oslanjanje Srbije na ruski izvoz gasa kako bi vršila politički pritisak na Beograd. Rusija, koja je ljuta na Srbiju zbog njenih pokušaja da diversifikuje izvore snabdevanja gasom,sve više koristi svoje energetske resurse kako bi prisilila Beograd da donosi odluke koje su od koristi pre svega za Moskvu. Beograd za sada “gura” svoju državnu kompaniju za prirodni gas “Srbijagas” da zaračunava pružene usluge odvojeno a ne u paketu, kako bi se slomio monopol „Gasproma“ na srpskom tržištu prirodnog gasa, što je preduslov za otvaranje poglavlja o energiji, transportu i životnoj sredini za pristupanje Srbije EU. Kao i da se zadovolje uslovi zahteva o diversifikaciji izvora snabdevanja gasom koji su spojeni u Trećem energetskom paketu EU.\nRusija opet sledi svoj ustaljeni plan za korišćenje svojih energetskih resursa u cilju političkih pritisaka na strane vlade, a Srbija ne bi trebalo da dopusti da žrtvuje svoju nezavisnost zarad raspoloženja Moskve.\nPored toga, poznato je i da ruske energetske kompanije, em što pogoršavaju globalno zagrevanje, stvaraju i korupciju u zemljama u kojima deluju, što i jedno i drugo ugrožava građane Srbije i njihovu budućnost.\nRuske investicije u srpski energetski sektor su odgovorne za podsticanje ogromne korupcije među službenicima i pojedinim članovima Vlade Srbije.\nTako „Gasprom“ i druge ruske energetske kompanije često učestvuju u sumnjivim naporima privatizacije koje su korumpirane i koje Srbiju koštaju finansijskih gubitaka. Savršen primer je korumpirana prodaja Naftne industrije Srbije (NIS) Rusima u 2008. godini. NIS je bila procenjena na 3, 75 milijardi dolara i trebalo je da se proda preko javnog tendera. Međutim,Rusi je bez tendera, tajno kupuju za jednu šestinu stvarne vrednosti!?\nNije tajna da pojedine ruske energetske kompanije rade i sa srpskim biznismenima sumnjive biografije,od kojih se neki svrstavaju u kriminalni milje Srbije. Tako je „Gasprom“ ugovorio sa „Inkopom“ , koji je u vlasništvu kontroverznog biznismena Zvonka Veselinovića, u javnosti označavan kao kriminalac, gospodar severa Kosova i blizak vlastima , da učestvuje u gradnji dela gasovoda „Balkanski tok“.\nOno što je poražavajuće je činjenica da su građani Srbije ti koji plaćaju ceh ovoj korupciji jer se troškovi koji proizlaze iz toga prenose na prosečnog građanina.Budući odgovorni lideri Srbije morali bi da se suprotstave ovom vidu korupcije koja je već postala ustaljeni stil poslovanja između srpske i ruske vladajuće elite.\nObičnim građanima svakako ne smeta pouzdan ruski gas po fer cenama. Ali im smeta da plaćaju za podmićivanja koja su neodvojivi deo poslovnih praksi „Gasproma“. U međuvremenu, ovi ruski biznismeni grade svoje stambene zgrade na Beogradskom keju , voze luksuzne automobile dok se građani Srbije bore da imaju bar pristojno grejanje u svojim domovima.\nDa li će se nešto promeniti na bolje, kada je u pitanju cena gasa, nakon boravka predsednika Vučića u Moskvi kod Putina, koji je najavljen za 25. novembar, ostaje da vidimo, jer mnogi tvrde da se iza navodne borbe za gas i „bratsku“ cenu za Srbiju, susret sa Putinom prevashodno koristi za podizanje rejtinga pred predstojeće izbore u Srbiji. U svakom slučaju biće to bratski , neki kažu i još čvršći zagrljaj u Moskvi iz koga Srbija neće smeti, a bogami niti moći da se izvuče s obzirom na potpunu zavisnost od ruskog gasa , što može dovesti, kako tvrde dobri poznavaoci energetike u Srbiji, do kolapsa celog energetskog sistema Srbije imajući u vidu bugarski slučaj od 1. novembra. U svakom slučaju tu su mediji pod kontrolom i jedne i druge države koji će favorizovati poželjnu sliku stvarnosti sa pričom o bratskom ruskom zagrljaju.


Seminar u Novoj Gorici - Udruženje Janje\nNenad Janjetović održao je nekoliko seminara i predavanja u Novoj Gorici u Sloveniji koji su bili veoma zapaženi. Svi polaznici, kaže Janjetović, pokazali su veliko interesovanje a na kraju uspješno položene obuke koja uključuje teoretski i praktični rad, dobili su Uvjerenja prvog i drugog stepena na temu „Kako spoznati prirodu i univerzum“ i „Kako balansirati sebe za zdrav i sretan život“.\n-Ovo je jedan od najuspješnijih seminara, gdje su polaznici u potpunosti shvatili suštinu i potrudili se da sami demonstriraju naučeno. Među polaznicima su i poznati fudbaler Brane Oblak te njegova supruga Helena Oblak koja je uradila moj portret, što je za mene velika čast – rekao je Janjetović. On je takođe kazao da Helena i Brane vole prirodu, žive izvan Ljubljane, uređuju vrt a nedjeljom idu na izlete.


Simpozij Pravnog fakulteta Univerziteta u Zenici – STUDOMAT.ba\nStudentski "Institut za komparativnu nebitnost" u Frankfurtu pred zatvaranjem\nSimpozij Pravnog fakulteta Univerziteta u Zenici\nMeđunarodni simpozij Aktuelnosti krivičnog zakonodavstva u BiH i procesuiranje ratnih zločina, koji je organizovan povodom pet godina stručnog časopisa “Anali”, Pravnog fakulteta Univerziteta u Zenici, održan je u Zenici. O procesuiranju ratnih zločina u domaćem, evropskom i zakonodavstvu susjednih zemalja, govore ugledni profesori iz Banjaluke, Rijeke, Beograda, Splita, Niša, Kragujevca i Zenice.\nMožemo biti zadovoljni našim krivičnim zakonodavstvom. Trenutno Ministarstvo pravde priprema i njegovu obimnu reformu, u kojima se predlažu i odgovarajuće promjene u Krivičnom zakonu i Zakonu o krivičnom postupku u svjetlu boljeg procesuiranja djela ratnih zločina. No, nije problem u normativnim rješenjima već u postupanju u praksi, ocijenio je ovom prilikom akademik Miodrag Simović, dopredsjednik Ustavnog suda BiH.\nOvo je itekako aktuelna tema o kojoj moramo razgovarati. O pitanju procesuiranja ratnih zločina govori se na globalnom, internacionalnom i nacionalnom nivou, dakle postoji cijeli niz pitanja o kojima se mora razgovarati. Impresioniran sam činjenicom da je Univerzitet u Zenici prepoznao važnost i aktuelnost tog pitanja, kao i činjenicom da je BiH jedini evropski pluratitetni sistem kaznenog prava, istakao je ovom prilikom prof. dr. Berislav Pavišić, sa Pravog fakulteta u Rijeci.\nStručnoj javnosti u drugom dijelu simpozija, obratila se Meddžida Kreso, predsjednica Suda Bosne i Hercehovine, koja je stručnoj javnosti prezentovala mogućnosti jačanja nezavisnosti Suda BiH.\nSud BiH uživa ugled i podršku od međunarodne zajednice, ali sada, kada treba da se osloni na domaće kapacitete i sredstva, suočava se s pitanjem neizvjesnosti opstanka i zahtjevima za drastičnim smanjenjem njegove nadležnosti, izjavila je Meddžida Kreso, predsjednica Suda BiH.\nPolitički motivisane tvrdnje o neefikasnosti i pristrasnosti Suda narušavaju kredibilitet i povjerenje javnosti u rad državnog pravosuđa”, kazala je Kreso na simpoziju u Zenici.\nNacrt zakona o sudovima BiH Kreso je ocijenila kao katastrofalan, jer “desetkuje Sud BiH i omogućava direktno zadiranje politike”, što je suprotno preporukama strukturiranog dijaloga EU i BiH o radu pravosuđa.\nUprkos osporavanju pa i pozivanju na ukidanje Suda BiH, on ostaje ključna institucija za provedbu državnih strategija za postupanje u predmetima ratnih zločina i borbi protiv organizovanog kriminala, istakla je Kreso. Ona je dodala da je Odjel za ratne zločine Suda BiH procesuirao više predmeta za manje novca i vremena nego bilo koji drugi sud, te da Sud BiH slovi kao model za postkonfliktna društva i svijetao primjer procesuiranja ratnih zločina.\nSud BiH uvođenjem prakse Haškog tribunala u svojim presudama služi kao vodič za postupanje nižih sudova, a mogućnost preuzimanja dokazanih činjenica i dokaznog materijala utiče na efikasnost postupaka, što je od velikog značaja, kazala je Kreso.\nNaučno-stručni skup pod nazivom “Aktuelnosti krivičnog zakonodavstva u BiH i procesuiranje ratnih zločina” organizovao je Pravni fakultet Univerziteta u Zenici. Panel diskusijama o procesuiranju ratnih zločina i krivičnim zakonodavstvima, predsjedavali su akademik Miodrag Simović i profesor Tadija Bubalović.


Šebrekovoj trofej na Zvezdi\nDatum objave: 15.01.2015. // Kategorija: Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori)\nNa terenima TK Crvena zvezda održan je ITF turnir u konkurenciji do 18 godina za juniore i juniorke.\nKecmanovic u finalu Coffee Bowl-a\nDatum objave: 10.01.2015. // Kategorija: Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori)\nNajbolji junior Srbije, 15- godišnji Miomir Kecmanović koji se nalazi na 39. mestu ITF liste najboljih juniora sveta na prvom turniru u 2015. godini, boriće se za trofej.\nMiomir je kao drugi nosilac na turniru G1 Coffee Bowl (Copa del Cafe) u Kostariki, turniru koji je u rangu juniorskog gren slema ubedljivo nadigrao sve protivnike. U polufinalu savladao je Amerikanca Ulissesa Banch-a 6:3, 6:4, a za titulu boriće se protiv petog nosioca, Norvežanina Ruda Kaspera.\nSam plasman u finale ovog turnira Kecmanoviću je doneo ulazak u prvih 20 juniora sveta.\nNovi trijumf Stojanovićeve\nDatum objave: 26.12.2014. // Kategorija: Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori)\nMlada Fed kup reprezentativka Srbije Nina Stojanović zabeležila je novi trijumf. Nakon osvajanja duple krune prošle nedelje na turniru u Mumbaiju (nagradnog fonda 25.000 dolara), ove nedelje Nina je osvojila trofej u dubl konkurenciji na turniru u gradu Pune (Indija, 25.000).\nU paru sa predstavnicom Rusije Anom Morgine, naša teniserka je do devete dubl titule u karijeri stigla pobedom u finalu nad ukrajinskim dublom, prvim nosiocima Kalašnjikova - Vasiljeva 7:6(7), 6:4.\nNina je u 2014. osvojila devet dubl trofeja, odigrala deset finala u ovoj konkurenciji. Na ovom turniru u singlu je stigla do četvrtfinala gde je zaustavljena od domaće predstavnice Ankita Raina 4:6, 3:6.\nKristini Miletić nagrada “Teniser/ka godine by Polar” Tennis Europe\nDatum objave: 23.12.2014. // Kategorija: Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori)\nKristina Miletić najbolja u Evropi do 16 godina i prva igračica Srbije koja je sezonu završila na 1. mestu Rejs to Masters Tennis Europe liste u ovoj konkurenciji\nNagrada “Teniser/ka godine by Polar” koju dobijaju po tri prvoplasirana na Rejs Masters listama Tennis Europe u konkurencijama 14, 16 i 18. godina otišla je i u ruke jedne srpske teniserke, 15 – godišnje Kristine Miletić.\nLASLO ĐERE OSVOJIO TROFEJ U SENEGALU\nDatum objave: 20.12.2014. // Kategorija: Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori)\nMladi i veoma perospektivni teniser Srbije Laslo Đere osvojio je titulu na fjučersu nagradnog fonda 15.000 dolara koji se ove nedelje igrao u Senegalu.\nLaslo je kao drugi nosilac u finalu savladao prvog kosturaša turnira, predstavnika BiH Aldina Setkića 7:5, 2:6, 6:4.\nU sezoni 2014. Đere je odigrao pet finala, od toga četiri puta izašao kao šampion, uključujući i Senegal. Imao je problema sa povredom što mu je u jednom delu promenilo planove i rezutate koje je planirao, ali titula u Senegalu je dokaz da je to prošlost i da se naš mladi as vraća na šampionski stazu i rezultatski uspon.\nBljesak Stojanovićeve u Mumbaiu\nMlada i veoma perspektivna teniserka Srbije, 18-godišnja Nina Stojanović briljirala je na turniru nagradnog fonda 25.000 dolara koji je danas završen u Mumbaiu. Nina je ovaj turnir startovala iz kvalifikacija, a završila ga je osvajanjem duple krune, i singl i dubl.\nStojanovićeva je juče osvojila trofej u dublu u paru sa Grkinjom Papamichail, u finalu su savladale prve nosioce, japanski parInoue - Miyamura 7:6, 6:2..\nU finalu singla, prvom finalu ovog ranga za Ninu, naša Fed kup reprezentativka je snage odmerila sa predstavnicom Rusije Natelom Dzalamidze. Do trofeja Stojanovićeva je stigla rezultatom 3:6, 6:1, 6:4.\nALEKSANDRA KRUNIĆ POKORILA ANKARU\nTrijumf Fed kup reprezentativke Srbije Aleksandre Krunić na turniru nagradnog fonda 50.000 dolara u Ankari. Mlada srpska teniserka koja je ove godine napravila ogroman uspeh, na gren slem takmičenju u Njujorku je salvadala treću igračicu sveta i iz kvalifikacija stigla do 4. kola ovog turnira, plasirala se među 100 najboljih teniserki sveta, trijumfalno će završiti 2014. odnosno započeti 2015. godinu.\nNa turniru u Ankari Krunićeva je bila postavljena za prvog nosioca, u finalu je snage odmerila sa Uzbekistankom, 30- godišnjom Akgul Amanmuradovom (visoka 1,90 cm) i posle velike borbe i drame savladala nekada 50. igračicu sveta rezultatom 3:6, 6:2, 7:6(8). Uzbekistanka je kod 5:5 u trećem setu napravila brejk i servirala za meč, ali je briljantna Krunićeva uspela da vrati brejk, a zatim u taj breku spasi tri meč lopte Amanmuradove kod 3:6 i trijumfuje rezultatom 8:6 u taj breku.\nKrunićeva će po izlasku nove WTA rang liste beležiti najbolji rang u karijeri i biće oko 83. mesta.\nSTOJANOVIĆEVOJ DUPLA KRUNA U MUMBAIU\nStojanovićeva je juče osvojila trofej u dublu u paru sa Grkinjom Papamichail.\nUspeh Nine je izuzetan, posebno kad se uzme u obzir da je ceo turnir odigrala povređena.\nLaslo Đere u finalu Dakara\nMladi teniser Srbije Laslo Đere plasirao se u finale turnira nagradnog fonda 15.000 dolara koji se igra u Dakaru (Senegal).\nKao drugi nosilac Laslo je u polufinalu posle velike borbe savladao trećeg nosioca, predstavnika Francuske Žorža Barerera 7:5, 3:6, 7:6(0).\nU borbi za titulu Đere će odmeriti snage sa prvim kosturašem ovog takmičenja, predstavnikom BiH Aldinom Setkićem.\n1. kolo: Laslo Đere (2)-Yannick Languina (SEN, WC) 6-2, 6-2\n2. kolo: Laslo Đere (2)-Duncan Mugabe (UGA,Q) 6-7(5), 6-4, 6-4\n1/4 finale: Laslo Đere (2)-Paul Monteban (NED, ATP 1329) 7-5, 7-5\n1/2 finale: Laslo Đere (2)-Gregoire Barrere (FRA, 3, ATP 467) 7-5, 3-6, 7-6(0)\nFINALE: Laslo Đere (2)-Aldin Šetkić (BIH, 1, ATP 232)\nPrethodna strana12...93949596979899100101Sledeća strana


Burberry predstavlja nesvakidašnji lookbook - Lux Life luksuzni portal\nNajavljujući da će svoju proleće/leto 2021 kolekciju predstaviti digitalno, slavni Burberry brend je sada ponudio prvi pogled na sezonsku predkolekciju. Sa ukupno dvadeset odevnih kombinacija, Rikardo Tiši je istražio arhivu slavnog modnog brenda i legat osnivača, Tomasa Barberija.\nKomadi poput čuvenog trenč mantila i jakni akcentovani su u novom lookbooku, za koji su pozirali prijatelji i zaposleni brenda, ispred svojih domova u Engleskoj. Dezeni ruže inspirisani starinskim engleskim baštama protkani su kroz svaku kreaciju. Glavni komadi uključuju plisirane suknje i korset haljine, kao i Pocket Bag tašnu, koja dolazi u sasvim novoj varijaciji.\n“Želeo sam da se prisetim poznatog – stvari koje nam pružaju komfor i daju snagu. Okrenuo sam se onome što me prvobitno inspirisalo u Burberry kodovima, poput šahovnice, štrafti i amblema jednoroga, ali sam im dao novu perspektivu, inkorporirajući elemente prefinjenosti i uličnog stila. Jako sam ponosan na ovu kolekciju, koja ne samo da reflektuje i proslavlja unikatne kodove koji sačinjavaju ovaj modni brend, već i različite talente koji predstavljaju našu zajednicu, dajući malo svoje magije Burberry svetu”, objašnjava slavni dizajner.


Vlada KS izdvojila 280 hiljada KM za finansiranje 150 studenata IT programa na UNSA – STUDOMAT.ba\nNa Elektrotehničkom fakultetu Univerzitetu Sarajevo je potpisan Ugovor o realizaciji programa “Podrška razvoju IT industrije” čime je omogućeno finansiranje dvogodišnjeg IT stručnog studija za 150 studenata, prenosi klix.ba.\nPodsjećamo, na inicijativu udruženja IT kompanija “Bit Alijansa” Univerzitet u Sarajevu pokrenuo je IT dvogodišnji stručni studijski program kojim je omogućen upis dodatnog broja studenata na IT studij. Dvogodišnji IT stručni studij je organizovan kao odgovor na potrebe tržišta rada i potencijala IT sektora. Pohađanjem dvogodišnjeg IT studija studenti se osposobljavaju za rad u IT sektoru te imaju mogućnost da studij nastave i steknu diplomu bachleora u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju KS, kao i da završe master i doktorski studij.\n– Današnje potpisivanje Ugovora primjer je uspješne saradnje predstavnika obrazovanja, zakonodavstva i privrede. Raduje nas da donosioci odluka prepoznaju važnost ulaganja u obrazovne programe koji će dugoročno omogućiti ekonomski napredak u BiH. Svaki korak koji danas zajedno učinimo u ovom kontekstu, imat će snažan odjek koji će dati odličan rezultat u budućnosti., ističe Tatjana Vučić.\n– Elektrotehnički fakultet u Sarajevu u dogovoru sa Bit Alijansom je primio samo najbolje kandidate koji su nakon organizovanog prijemnog ispita, isti položili te zadovoljili kriterije za pohađanje studija. Tendencija nam je bila da studij upišu dobri kandidati koji će nakon njega vrlo brzo moći da se uključe u rad IT industrije, istakao je Jasmin Velagić, dekan Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Sarajevu.\n– Ove godine imali smo puno veći interes studenata za upis na dvogodišnji IT studij, ali nažalost zbog kapaciteta nije bilo moguće više studenata upisati. Važno nam je da su studenti spremni da upišu stručni studij kako bi mogli biti vrlo brzo biti od koristi za našu privredu, naveo je Mustafa Memić, dekan Prirodno-matematičkog fakulteta u Sarajevu.\nStručni IT studijski program je koncipiran na način da obuhvata stručne predmete iz oblasti informacionih tehnologija, računarstva, programiranja i informatike sa posebnim fokusom na sticanje praktičnih vještina. U okviru studijskog programa obavezan predmet je i “Industrijska praksa” koja će studentima omogućiti praktični rad u IT kompanijama te sticanje neophodnih vještina za zapošljavanje u budućnosti.


ŠTA ĆE TRAMP DA RADI KAD MU ISTEKNE MANDAT?! Spominje se još jedna kandidatura, nekoliko opcija je na stolu…\nDonald Tramp će ostati na vlasti do 20. januara, kad će funkciju predati nasledniku i pridružiti se ekskluzivnom klubu bivših američkih predsednika.\nŠta je, dakle, sledeće za ovog političkog i poslovnog mogula? Tu su unosna gostujuća predavanja, pisanje memoara, planiranje predsedničke biblioteke. Džimi Karter je počeo da se bavi humanitarnim radom, a Džordž Buš slikanjem. Međutim, Tramp nikad nije bio tradicionalni političar.\n„Donald Tramp je prekršio mnoge norme kao predsednik“, kaže Tim Kolkins, profesor marketinga iz Kelogove škole za menadžment na Univerzitetu Nortvestern.\n„Nema razloga da se pomisli da će se Donald Tramp ponašati kao bilo koji bivši predsednik koje smo do sada imali.“\nOvo ne mora da bude kraj Trampovih političkih ambicija – on uvek može da pođe putem Grovera Klivlenda i da se ponovo kandiduje za drugi mandat. Klivlend je jedini predsednik koji je izašao iz Bele kuće da bi se vratio četiri godine kasnije, bio je predssednik 1885. i potom ponovo 1893. godine.\nAmerički Ustav kaže da „niko ne može da bude izabran za predsednika više od dvaput“, ali nigde se ne kaže da ta dva mandata moraju da idu zaredom. Bbivši savetnici su nagovestili da bi Tramp mogao da uradi upravo to.\n„Apsolutno bih ga stavio u uži izbor ljudi koji će se vrlo verovatno kandidovati 2024. godine“, nedavno je izjavio bivši šef protokola Mik Malvejni.\nTramp očigledno obožava mitinge tokom predizborne kampanje i dobio je 71,5 miliona glasova na ovim izborima – što je rekordni zbir za poraženog kandidata koji očigledno ukazuje na značajnu bazu podrške u američkoj javnosti.\n„On će napustiti vlast sa brendom koji je na neki način jednako moćan kao što je bio kad je došao na vlast“, kaže profesor Kolkins.\nSpekuliše se i da je predsednikov najstariji sin, Donald Tramp Junior, zainteresovan da se kandiduje za šefa države, što on nije ni pokušao da demantuje.\nTramp je retko uzmicao od sudskih bitaka – a na horizontu se ukazuje nekoliko koje bi mogle da mu oduzmu vreme kad bude napustio položaj. Neke istrage protiv Organizacije Tramp već su započele, među kojima je jedna u saveznoj državi Njujork.\nOkružni tužilac za Menhetn Sajrus Vens pokrenuo je istragu o Organizaciji Tramp, isprva povezanu sa tvrdnjama da su isplaćene dve žene koje su tvrdile da su imale aferu sa Trampom u zamenu za njihovo ćutanje, mada su skorašnji sudski podnesci sugerisali da je ta istraga proširena.\nTramp je uporno odbacivao ovi istragu nazvavši je „lovom na veštice“ i nije najjasnije da li Vens ima bilo kakve dokaze za podizanje krivične optužnice.\nPredsednik se suočava i sa optužbama za klevetu u vezi sa dva slučaja navodnog seksualnog napada – od kojih je Tramp oba negirao – a koje su podnele dve žene zasebno.\nMeri Tramp, predsednikova nećaka, takođe je podnela tužbu, optuživši njega i dva člana porodice za prevaru i zaveru.\nSpasavanje poslovne imperije\nPre nego što je bio političar, Tramp je bio mogul za nekretnine, televizijska zvezda u rijaliti seriji i ambasador sopstvenog brenda, koristeći svoje ime za unosne ugovore o izdavanju licenci. Možda će jedva čekati da nastavi tamo gde je stao pre četiri godine i vrati se u poslovni svet.\nNjujork tajms je pisao da Tramp ima više od 400 miliona dolara u pozajmicama koje stižu na naplatu u narednih nekoliko godina – iako je izjavljivao da to predstavlja tek „sićušni procenat“ njegove neto vrednosti.\nOrganizacija Tramp ima brojne hotele i golf terene. Postoje imanja koja nose ime „Tramp“ u Mumbaju, Istanbulu i na Filipinima – i, naravno, Vašingtonu – baš kao i golf tereni u SAD, Velikoj Britaniji, Dubaiju i Indoneziji.\nAli ako to bude pravac za koji se predsednik bude odlučio u januaru, imaće pred sobom gomilu posla. Mnoga od njegovih poslovnih preduzeća su u turističkoj i industriji razonode, koje su teško pogođene pandemijom korona virusa.\nForbs je pisao o tome da je njegovo bogatstvo zbog Kovida-19 doživelo gubitak koji bi mogao da ide i do jedne milijarde dolara.\nNa osnovu dve decenije poreske evidencije u koju je imao uvid Njujork tajms, list je pisao i o „hroničnim gubicima i višegodišnjim utajama poreza“, tvrdivši da on nije plaćao nikakav porez u 10 od prethodnih 15 godina, „uglavnom zato što je prijavljivao da je gubio mnogo više novca nego što je zarađivao.“\nI Organizacija Tramp i predsednik su kritikovali izveštaj kao netačan. Kolkins kaže da je predsednik iznova i iznova dokazao da ima neverovatnu sposobnost da zadrži svoj brend „u igri“ i da on ostane jak – ali ne i neizmenjen – time što je postao predsednik.\n„Postao je mnogo više polarizujući i mnogo prepoznatljiviji, što ga na neki način čini manje privlačnim kao poslovni brend“, kaže on.\n„Sada ako hoćete da organizujete svadbu u nekom Trampovom hotelu, to izražava vaš politički stav, a to nije bio slučaj pre nego što je postao predsednik.“\nSada ugašeni istoimeni brend njegove prve ćerke Ivanke Tramp suočio se sa bojkotima i od njega su odustali neki veliki prodajni lanci kad je preuzela ulogu više savetnice u Beloj kući. Njegovi sinovi Erik i Donald Junior su vodili Organizaciju Tramp, kišobran kompaniju za Trampove stotine ulaganja u nekretnine, brendove i druga poslovanja, tokom predsedničkog mandata, ali su i duboko upleteni u političku karijeru njihovog oca.\n„Jedna od stvari o kojima će svi oni razmišljati biće: ‘Koji put je nadalje najbolji za porodicu?’“, kaže profesor Kolkins.\nTrampu televizija nije strana, nakon unosnog pojavljivanja u rijaliti seriji Šegrt. Zbog toga se mnogo spekuliše o tome da je njegova ambicija da počne da se bavi informativnim medijima, ili tako što će pokrenuti sopstveni kanal, ili sarađujući sa nekom već afirmisanom konzervativnom mrežom.\n„Definitivno će imati potencijalnu publiku“, kaže Henri Šejfer“, izvršni potpredsednik kompanije Kju skors.\nTramp je uspeo da izgradi svoj brend kao „osobe koju obožavate da mrzite“, poput Kardašijana ili Hauarda Sterna, kaže on. A Šejfer od njega očekuje da se „okrene onome što najbolje funkcioniše za njega – a to je kontroverza.“\n„On cveta od kontroverzi, on spinuje kontroverze u svoju korist, to je njegov modus operandi.“\nMogući saradnici su kablovske mreže One American News Network (OANN) ili Njuzmaks. OANN je predsednikov miljenik i obrnuto, a jednom ga je časopis Atlantik opisao kao „delom vođu, delom muzu“ kanala OANN.\nKristofer Radi, generalni direktor Njuzmaksa, konzervativnog televizijskog kanala, jednom je u Vašingtonu postu nazvan „Trampovim šaptačem“. Moglo bi da bude i drugih medija ili projekata iz domena zabave.\nPredsednici često potpisuju ugovor za knjigu – Barak i Mišel Obama su, na primer, potpisali rekordni zajednički ugovor navodno za 65 miliona dolara – mada je ta suma retka, Džordž Buš je navodno dobio 10 miliona dolara predujma za svoje memoare.\nBarak i Mišel Obama su takođe potpisali produkcioni ugovor sa Netfliksom vredan nekoliko miliona dolara, a oboje Klintonovih imaju ugovore za podkaste.\nPredsednik u penziji\nTramp će dobijati predsedničku penziju – i gomilu drugih pogodnosti – kad napusti funkciju.\nZakon o bivšim predsednicima, koji je na snagu stupio 1958. godine da bi „očuvao dostojanstvo“ funkcije, omogućuje razne povlastice, uključujući godišnju penziju koja je 2007. godine iznosila 207.800 dolara.\nBivši predsednici takođe polažu pravo na doživotnu zaštitu Tajne službe, zdravstveno osiguranje, troškove za putovanja i držanje osoblja.\nTramp bi, dakle, u 74. godini mogao da odluči da se mirno povuče. Mogao bi dane da provodi u filantropskim projektima, uvećava bankovni račun predavanjima na raznim seminarima i konferencijama i da planira svoju predsedničku biblioteku – arhivu i muzej predsednika i njegove administracije, obično u rodnoj saveznoj državi.\nA slobodno vreme bi mogao da provodi odmarajući se i igrajući golf na Floridi u Mar-a-Lagu, njegovom odmaralištu na Palm Biču. Ali profesor Kolkinks ne vidi miran život kao mnogo verovatan scenario za čoveka koji je provodio toliko vremena u žiži javnosti.\n„Malo je verovatno da će Donald Tramp kao ličnost izbledeti i mislim da ćemo nastaviti da viđamo Trampov brend u svetu“, kaže on.\nTramp je čak u oktobru spekulisao da će se, ako izgubi izbore, osećati toliko loše da će „možda morati da napusti zemlju, ne znam“.