Leviton - Sion Net\nNaslovna ▸ Brendovi ▸ Leviton\nOd samog svog početka 1906. godine, američka kompanija Leviton se kontinuirano razvija i raste u jednog od najvećih svetskih proizvođača rešenja i proizvoda za električno i mrežno žično povezivanje, osvetljenje, upravljanje energijom i infrastrukturu podataka.\nU 2015. godini, Leviton je kupio Brand-Rex - koji je više od 45 godina jedan od najpouzdanijih brendova u oblasti kablovskih sistema visokih performansi. Baza kompanije Leviton/Brand-Rex se nalazi u gradu Glenrots u Škotskoj gde se proizvodi kompletan asortiman proizvoda i rešenja za bakarne kablovske sisteme i sisteme optičkih vlakana, uključujući i prilagođena pre-terminisana rešenja.\nKontinuirana potreba za inovacijama i kvalitetom, interni timovi koji konstantno rade na istraživanju i razvoju, lokalna proizvodnja i 25-ogodišnja sistemska garancija, omogućavaju kompaniji Leviton da se suoči sa ekonomskim i poslovnim izazovima koji su posledica stalno rastućih potreba i neprekidnog razvoja IT sektora, infrastrukture i data centara.\nLeviton je jedna od nekoliko kompanija koja učestvuje u izradi novoobjavljenih CPR standarda (eng. Construction Product Regulation - Uredba o građevinskim proizvodima).\nKao što je prethodno navedeno, Leviton podržava industrijske, komercijalne i rezidencijalne mreže širom sveta, sa jedinstvenom selekcijom proizvoda i sistema za mrežnu infrastrukturu visokih performansi. Od data centra do radnog stola korisnika, dokazane performanse end-to-end sistema povezuju Leviton korisnike poverenjem i kvalitetom.\nRešenja po sistemu ključ-u-ruke kompanije Leviton mogu se naći u mnogobrojnim instalacijama u raznim industrijskim oblastima i to:\n- Poslovni objekti, data centri, naftna industrija, zdravstvo\n- Stambeni objekti, zabava, hotelijerstvo, obrazovanje\nKompanija Leviton, pod imenom BrendRex, takođe proizvodi specijalne kablovske sisteme visokih performansi za primenu u ekstremnim uslovima, uključujući primenu u vojnoj industriji, železnici, automobilskoj industriji i vazduhoplovstvu.\nLeviton mrežno povezivanje je instalirano u nekim od najrazvijenijih data centara i aplikacija u svetu. Mnoge takve instalacije koriste prilagođene proizvode koji su posebno proizvedeni kroz program kompanije Leviton „izrada po narudžbini“ (make-to-order program).\nOd serverskih soba do soba za svakodnevni život, Levitonova dokazana end-to-end rešenja omogućavaju dobru povezanost među korisnicima. Uz konsolidaciju kodiranja (eng. patching) i dodatno oslobađanje neiskorišćenog prostora u rek ormanima (eng. overhead space), kompanija Leviton data centrima pruža rešenje za brz učinak bez ikakvog kašnjenja, uz potpunu kontrolu troškova.\nBilo da se radi o velikoj brzini, pouzdanoj vezi sa učionicom, amfiteatrom, sistemom za informisanje pacijenata ili rešenjima za primenu u kritičnim situacijama i ekstremnim uslovima, Leviton nudi kvalitetnu mrežnu infrastrukturu i proizvode za bakarne i optičke kablovske sisteme visokih performansi, uz stalno povećanje zarade na ulaganje u infrastrukturu.\nLeviton Lighting pruža profesionalno osvetljenje i bežično upravljanje za komercijalnu primenu kao i primenu u arhitekturi i stanovanju, širom Severne Amerike i Ujedinjenog Kraljevstva. Portfolio se sastoji od širokog asortimana inovativnih proizvoda pet brendova koji su pod okriljem kompanije Leviton: Birchwood, ConTech, Intellect, JCC and Intense.\nLeviton poseduje širok spektar rešenja koja odgovaraju potrebama veoma složene oblasti zdravstva koja se brzo transformiše zahvaljujući sve većem oslanjanju na tehnologiju, strogo utvrđenim propisima i povećanju svesti o kvalitetu zdravstvenih usluga. Proizvodi Hospital Grade pružaju maksimalnu bezbednost u uslovima veoma intenzivnog, konstantnog korišćenja što je u ovoj oblasti uobičajena praksa. Leviton proizvodi za primenu u zdravstvu su izrađeni tako da mogu da podnesu udar, habanje, lomljenje, koroziju i slične uslove radnog okruženja.\nIndustrial Grade proizvodi su dizajnirani tako da direktno odgovaraju potrebama industrijskih i institucionalnih korisnika, da postignu maksimum svojih performansi u zahtevnim uslovima i da u ekstremnijim uslovima budu u potpunosti pouzdani.\nZahvaljujući mogućnosti daljinskog upravljanja prekidačima za svetlo, stonim lampama, malim kućnim aparatima sa pametnog telefona ili tableta, dom može biti i ’’pametan’’ dom - bilo kada i bilo gde. Leviton proizvodi doprinose stvaranju održive životne sredine pružajući bezbednost, uštedu energije i udobnost u zasebnim stambenim objektima, kao i u zajedničkim zgradama.\nU oblasti zabave, glavni elementi na svim mestima gde se održavaju ovakvi događaji su kvalitetno osvetljenje, ozvučenje i napajanje. Rešenja kompanije Leviton obezbeđuju neprekidnu povezanost elemenata rasvete i kontinuirano upravljanje osvetljenjem za spektakularne scene u pozorištima i konferencijskim centrima, i omogućavaju električno povezivanje privremenih lokacija.\nPodrška, sertifikovani mrežni integratori kompanije Leviton\nNa mrežu instaliranu od strane sertifikovanog mrežnog integratora Leviton daje garanciju od 25 godina, zahvaljujući kojoj je korisnik miran i bezbrižan, a ulaganje u infrastrukturu optimalnije i veće.\nZa mrežu koju je instalirao Leviton sertifikovani mrežni integrator, Leviton garantuje da će performanse takvog strukturnog kablovskog sistema premašiti sve relevantne svetske standarde koji se odnose na kablovske sisteme, uključujući ISO 11801 klasa D, klasa E i klasa EA kao i TIA Cat 5e, Cat 6, Cat 6A i Cat 8.


Optimizator procesa cementiranja podržava upotrebu alternativnih goriva - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Upravljanje procesima Optimizator procesa cementiranja podržava upotrebu alternativnih goriva\nOptimizator procesa cementiranja podržava upotrebu alternativnih goriva\nVotorantim Cimentos je nadogradio svoje ABB Expert Optimizer platforme u 2 fabrike u Brazilu. Fabrike su 1995. god instalirale raniju verziju sistema, a sada su je nadogradile sa cmpPlus Expert Optimizer, verzijom 6.0. ABB kontrolna platforma pomaže da se održi temperaturna stabilnost peći pri spaljivanju guma i ostalih teških goriva.\nVotorantim Cimentos je deo Votorantim Group-e i jedna od 10 najvećih svetskih kompanija za proizvodnju cementa, betona i maltera. Preduzeće je bilo motivisano da pređe na najnoviju verziju Expert Optimizer -a u svojim Itau i Salto fabrikama, jer je postojeći „third party” hardver bio već 14 godina star.\nNakon što je nadogradnja završena, fabrike su videle brojne pogodnosti, pri čemu je najveća stabilnost pri korišćenju i upravljanju pri spaljivanju alternativnih goriva. Iako su ova goriva jeftinija i smanjuju troškove proizvodnje, mogu biti i destruktivna za proces. Na primer, pri spaljivanju guma, energetski šiljci mogu stvoriti neravnine unutar peći. Sa poboljšanom kontrolom, obe fabrike su bile u mogućnosti da povećaju količinu alternativnih goriva koje koriste, što ima pozitivan uticaj na smanjenje troškova proizvodnje. ABB tvrdi da Expert Optimizer, a posebno deo CPM Minerals paketa rešenja, osigurava da peći mogu raditi u optimalnim uslovima u skladu sa ciljevima klijenta. Za ove dve fabrike, to znači da su energetski šiljci očekivani i aktivno upravljani sistemom.\nVotorantim je bio u mogućnosti da napravi nadogradnju bez gubitka nekih od prostorno-zavisnih karakteristika, registrovanih u ranijoj verziji. ABB tvrdi da je njegov pristup nadogradnje uspešno sačuvao više od 10 godina od znanja iz prethodne verzije, a istovremeno donosi operaterima pristup novijim tehnologijama kao što su model prediktivnog upravljanja (MPC) i kombinovani logičko dinamički sistemi (MLD).\nPrethodni tekstMotorCycle Computer Board sa Nokia 6610 LCD-om\nSledeći tekstIDT najavljuje VersaClock, programabilni takt generator\nKompaktni mikrokontroleri tinyAVR\nŠta očekivati na ovogodišnjem sajmu u Hanoveru – Hannover Messe 2018\nPogledajte simulaciju robotske linije u RobotStudiu [VIDEO]\nEkološki podzemni voz u Minhenu


Brčanski Forum - Da li se Zapadni Balkan suočava sa dolaskom ruske oluje?\nU izvještaju Evropskog vijeća za spoljne poslove ocjenjuje se i da je Balkan veoma različit, a zemlje se bore sa korupcijom i nemaju zrele upravljačke strukture. Balkan je takođe geografski i kulturno blizak zapadnoj Evropi, a čine ga i NATO i EU članice. On ima geopolitički značaj za Zapad.\nAutor podsjeća da je u prethodnom izvještaju pod nazivom "Kontrolni haos", razvio model koji može da predvidi ruske namjere zasnovane na institucionalnoj snazi nacije i njenom stepenu afiniteta ili ranjivosti prema Rusiji. Navodi da sve zemlje Zapadnog Balkana imaju nisku institucionalnu snagu, a Srbija ima visok stepen afiniteta, a kod ostalih zemalja to je na srednjem nivou, dok je u Albaniji i na Kosovu taj afinitet na marginama.\nRuske opcije za Albaniju i Kosovo su ograničene. Kosovo se instrumentalno koristi, bilo kao mamac za bližu saradnju drugih naroda ili način da se napravi neki nestašluk. Oslanjanje Beograda na podršku Moskve kada je riječ o statusu Kosova daje moć Rusima. Ovo je bilo vidljivo tokom nedavne posjete Sergeja Lavrova Beogradu, kada se premijerka Srbije Ana Brnabić zahvalila na "principijelnom stavu Moskve o nepriznavanju Kosova" i kada je predsjednik Aleksandar Vučić potvrdio da Srbija neće uvesti sankcije Rusiji.\nNasuprot tome, Albanija može da ponudi nekoliko prilika za Moskvu. Ovo izgleda kao realna mogućnost s obzirom da je ministar inostranih poslova Ditmir Bušati eksplicitno Albaniju u Washingtonu označio kao "bastion protiv uticaja Rusije u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji, Bosni i Hrvatskoj". Autor smatra i da Moskva ima tri cilja – preuzimanje uloge regionalno moćnog igrača, zaustavljanje širenja NATO-a i iskorištavanje potencijalne ekspanzije EU.\nMoskva nastoji da u potpunosti iskoristi tri klasične strategije: zavadi pa vladaj, pridobijanje elite i iskorištavanje nerealnih očekivanja. Kada je riječ o prvoj, u izvještaju se podsjeća da su historijski, politički, etnički i ekonomski rivaliteti prisutni širom Balkana, od neugodne podjele Bosne na tri strane do zaoštrenih odnosa Srbije i Kosova.\nPrema riječima zaposlenih u ruskom ministarstvu inostranih poslova, "puno je mogućnosti za nas da ih sukobljavamo i iskreno ne moramo mnogo da radimo". Na primjer, Moskva nastoji da razvije svoju ulogu u regionu kao partner za borbu protiv terorizma. Prema riječima jednog zaposlenog, koji je prisustvovao sastanku između zamjenika ruskog ministra inostranih poslova Olega Siromolotova, koji je odgovoran za saradnju u borbi protiv terorizma i zamjenika ministra inostranih poslova Branimira Filipovića, u oktobru 2017. godine Moskva se poigravala "odbijanjem" Evrope da prizna "legitimnu zabrinutost Beograda" zbog terorizma sa Kosova i muslimana sa Bliskog istoka.\nDruga strategija, pridobijanje elite. Rusi su već pokazali da su sretni što podržavaju samozainteresovane klike koje se bore protiv međunarodnog pritiska, poput VMRO DPMNE-a u Makedoniji do, kako kaže autor, Dodikovih separatista u problematičnom regionu Republike Srpske. Dodik će se vjerovatno ponovo kandidovati na izborima u oktobru, Rusi su ga podržali i podstakli, i to ne samo preko šest sastanaka sa Putinom od 2014. godine. On ostaje bliski saveznik i potencijalna imovina. Kada je riječ o iskorištavanju nerealnih očekivanja, u Moskvi vjeruju da se u narednim godinama pružaju velike mogućnosti za populističke partije i ruske nestašluke.\nMoskva ima plan:\nAutor očekuje da će Moskva nastaviti propagandnu kampanju u cilju kočenja između Zapada i zemalja regiona, ali i eksploatacije pukotina u regionu. Ona će i dalje podrivati lidere i pokrete koji podržavaju orijentaciju prema EU. To može podstaknuti ruska preduzeća da se direktno presele u lokalno medijsko okruženje, ali će, na osnovu svojih praksi na drugim mjestima, prije potražiti podršku i podsticati korisne lokalne inicijative.\nTakođe će vjerovatno proširiti svoje napore da se poveže sa formalnim institucionalnim, društvenim i političkim saveznicima i da stvori odbačene "hibridne aktere". U Crnoj Gori, na primjer, Moskva se nada da će koristiti savez između lokalnih pravoslavnih slavofila, paravojne "Balkanske vojske" i motociklističke bande ruskih Noćnih vukova. Osim toga, prema procjenama makedonske bezbjednosne službe, ruska ambasada i obavještajne strukture, koje često rade iz Srbije, nisu samo tajno podržavale paravojne jedinice tamo, već su osnovale i oko 30 makedonsko-ruskih "prijateljskih udruženja" i otvorile ruski kulturni centar u Skoplju.\nRuske medijske operacije na Balkanu također se šire. Agencija Sputnjik posluje u Beogradu od 2014. godine i ima nesrazmeran utjecaj u Republici Srpskoj u Bosni. Mnogo skrivenije Moskva je pokušala da pruži pomoć kroz finansiranje novinskih redakcija sa odgovarajućim političkim stavovima, poput onih albansko orijentisanih u Makedoniji.\nU zasebnom poglavlju autor daje preporuke koje mogu pomoći da nova strategije Evropske unije dobije na značaju, odnosno pomogne u suprotstavljanju ruskom miješanju u regionu:\n- Smatrate da je potrebna samo jedna strana da se započne nova 'Velika igra'. S vremena na vrijeme sagovornici EU naglašavaju da ne vide Zapadni Balkan kao arenu geopolitičke konkurencije sa Moskvom. Pogrešno. Kremlj region vidi upravo u tako i pokušava da iskoristi sve mogućnosti. EU se može odlučiti za okretanje leđa i jednostavno se nadati da sve dobro funkcioniše, ali ako je tako, mora to učiniti s punim saznanjima da je to njen izbor, bez obzira da li se radi o prioritetima ili principima.\n- Upravljanje je novi ratni domen, a "stabilitokratije" (zemlje sa stabilnim političkim sistemima sa autokratskim tendencijama) nisu saveznici, već plaćenici. Režimi koji odlučuju da su prozapadni na osnovu analize troškova i koristi, lako bi mogli promijeniti svoje opredjeljenje ako se ta ravnoteža pomjeri u budućnosti.\n- Zemlje moraju da imaju razloge zbog kojih odbacuju ruski novac. Rusija nije ključni ekonomski partner bilo koje zemlje regiona. Na primer, čak i Srbija šalje 5,4 posto svog izvoza u Rusiju, naspram 15 procenata u Italiju i 13 procenata u Njemačku. Evropa treba da uloži napor u pružanju pozitivnih alternativa, od pružanja većih garancija potencijalnim investitorima do nagrade onoj Vladi koja uvede veću transparentnost u svoj finansijski sistem.\n- Odlučite ko koga krije. Obezbjeđivanje finansijskih alternativa Rusiji možda ne predstavlja privlačnu opciju za EU koja se već suočava sa mnogim sličnim zahtjevima. Ako je EU iskreno zainteresovana za ekspanziju, ona mora prepoznati konkurenciju i učiniti eksplicitno ono što Moskva ne može.\n- Inteligencija je vrlina, a kontraobaveštajna služba potreba. Kao što je rekao viši zvaničnik obavještajne službe jedne od država članica EU, "teško možemo osporiti ruske napore tamo kada znamo malo više od onoga što naše ambasade nalaze u lokalnoj štampi."\n- Tražite partnerstvo sa EU, ne samo podršku. Mnogi u regionu se osjećaju iznevjerenim na Zapadu. EU ih je zaista previše zanemarila. Ljudi iz regiona treba da angažuju EU tako da ne može ponovo da se povuče.\n- Naučite da je domaća sigurnost ključna. Glavni izazovi za region - uprkos opasnostima u vezi sa Srbijom i Kosovom, ne dolazi od spoljnih već unutrašnjih prijetnji. U tom cilju, zemlje regiona moraju povećati svoju domaću sigurnost ne samo trošenjem više na kontrolne strukture već i izgradnjom državnog legitimiteta.\nSve u svemu, izazov leži i u očekivanjima i u praktičnosti. Iako postoje višegodišnje poteškoće održati zapadni Balkan dovoljno visoko na listi prioriteta i u Evropskoj komisiji i u državama članicama, opšte je shvatanje da je region važan. Ujedno, zemlje u regionu cijene političke, ekonomske i ponekad bezbjednosne prednosti koje nosi članstvo u EU ili bar bliži odnosi sa Briselom. Bez obzira na to, nedostatak pažnje od strane EU i nespremnost za usvajanje teških odluka stvorili su političke prostore u koje se Moskva uvukla. Evropa mora da prepozna ovaj izazov i ozbiljno se usredsredi na Balkan, što znači i veću pažnju i veću rigoroznost. Isto tako, zemlje regiona moraju shvatiti da je ruska pažnja u velikoj mjeri oportunistička i maligna, odnosno pokušaj da ih iskoristi da vrše pritisak na Zapad i samim tim predstavljaju izazov koji zahtjeva ozbiljnije reforme.


Rusiji 45 zemalja poslalo zahtev za oslobađanje Navaljnog\nTanjug 12. marta 2021. 13:26\nŽENEVA – Zahteve za oslobađanje opozicionara Alekseja Navaljnog Rusiji poslalo je 45 država uključujući i SAD, uz obrazloženje da je njegovo zatočeništvo nezakonito i sve zahtevaju istragu o njegovom trovanju prošle godine.\nU izjavi koju je pročitao predstavnik Poljske pred Savetom za ljudska prava Ujedinjenih nacija u Ženevi, navodi se da su akcije ruskih vlasti protiv Navaljnog neprihvatljive i politički motivisane, preneo je Rojters.\nIza poziva su uglavnom evropske zemlje, sali i SAD, Australija, Kanada i Japan.\nNavaljni, najveći kritičar predsednika Rusije Vladimira Putina, osuđen je na dve i po godine zatvora prošlog meseca zbog kršenja uslovne slobode.\n„Pozivamo Rusiju da odmah i bezuslovno oslobodi Navaljnog i sve koji su nezakonito pritvoreni, uključujući i one koji su iza rešetaka zbog toga što su slobodno izražavali svoje stavove“, piše u zajedničkom saopštenju 45 država.


Očevima neravnopravno starateljstvo | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Očevima neravnopravno starateljstvo\nOčevima neravnopravno starateljstvo\nVIDEO K9: Podatak da u našoj zemlji sudovi dodeljuju starateljstvo očevima u samo oko 7 posto slučajeva je diskriminatorski, s obzirom da Ustav izjednačava oba roditelja pred zakonom, rekao je Dejan Pavlović iz Udruženja očeva u našoj emisiji Otvoreni ekran.\nPrema nekim sociološkim istraživanjima, parovi se poslednjih godina sve teže odlučuju na sklapanje braka, a na razvod mnogo lakše.\nSamim tim je i sve veći problem starateljstvo nad decom iz razvedenih brakova. Statistika pokazuje da je u Srbiji svaki četvrti brak razveden, gde u oko 81% slučajeva sudovi satarateljstvo dodeljuju majkama, u 7,5% slučajeva ocu, a u oko 7,1% roditelji dele starateljsvo.\n“Imajući u vidu poslednji statistički podatak koji je obrađen na popisu iz 2011. godine, to je negde 81% slučajeva da nakon razvoda deca pripadaju majkama. Ali, ako gledamo statistički u kom procentu deca žive sa ocem, to je onda svega 3,6%, nisam potpuno siguran u drugu decimalu, ali nešto malo iznad 3 posto deca žive sa ocem”, naveo je Pavlović.\nReč je o zabrinjavajućim podacima koji pokazuju očiglednu diskriminaciju, istakao je Pavlović, s obzirom da Ustav i zakoni izjednačavaju majke i očeve u roditeljstvu.\n“Jednostavno, u samom sistemu uvrežena mišljenja su ta koja dovode do toga. Mi imamo izveštaje koji odlaze na sud prilikom razvoda koji su potpuno pristrasni, koji su nestručno napravljeni, onda imamo sudije, govorim o sudijama u celoj Srbiji, ne samo u Novom Sadu koji svoje slobodno sudijsko mišljenje ne koriste, nego koriste mišljenje koje dobiju od centra i izuzetno su agresivni ako centar slučajno ne da svoje mišljenjekoji roditelja je taj koji će vršiti roditeljsko pravo”, kazao je on.\nStatistički podaci o dodeljenim starateljstvima, za razliku od pojedinih zemalja u okruženju, u Srbiji se ne ažuriraju, rekao je Pavlović i prema njihovim podacima, zajedničko vršenje roditeljskog prava palo je ispod jednog procenta.\nOn je ocenio da zajedničko starateljstvo jeste dobro kao ideja , ali prema modelu ravnopravnog roditeljstva, a ne kao zajedničkog vršenja roditeljske dužnosti kakvo se primenjuje kod nas.\nPrethodni tekstDemokratija bez sukoba interesa\nSledeći tekst2019. uspešna za Novosadsku toplanu


Najviše članova parlamenta dolazi iz stranačkih regionalnih uporišta | Info-ks.net\nMišljenje analitičara Najviše članova parlamenta dolazi iz stranačkih regionalnih uporišta\nNa izbornim listama političkih partija uglavnom dominiraju kandidati koji dolaze iz njihovih regionalnih uporišta, a prema riječima političkog analitičara Dorajeta Imerija, upravo ogranci stranaka održavaju politički identitet partija na Kosovu, prenosi RTK.\nKako je dodao, političke stranke, iako su proširene na cijelu teritoriju Kosova, uglavnom koriste neka od svojih regionalnih uporišta.\n„Ove političke stranke pokušavaju da u određenoj mjeri održe bazu biračkog tijela koja im nije dozvolila da izgube opšte biračko tijelo. Dakle, političke stranke su sledile ovu logiku, pa osnovna ideja leži u činjenici da se očuva izborna masa, jer su to uporišta koja ove političke stranke drže“, rekao je Imeri.\nNormalno je da političke stranke pokušavaju da traže veću podršku u svojim ograncima, za razliku od zemalja u kojima su podjednako zastupljene sve partije na cijeloj teritoriji, smatra publicista Blerim Burjani.\nOva situacija je vrlo jasna sve dok političke stranke teže povećanju broja glasova, jer je to, kako kaže Burjani, u njihovom interesu.\nPrema njegovim riječima, to je i razlog zašto ne postoji politička volja da se ima proporcionalni izborni sistem.\n"Ako na Kosovu postoji mnogo izbornih jedinica, a po mom mišljenju nije potrebno više od sedam izbornih jedinica, glasanje neće moći biti koncentrisano kao kod izbornog sistema sa jednom jedinicom. Pobjeđuju samo one političke stranke koje imaju najveće članstvo u mnogim oblastima. Dakle, ovo je glavni problem što se nisu složile da promjene Izborni zakon," rekao je Burjani.\nI Imeri i Burjani smatraju da ni novoizabrano zakonodavno tijelo neće izvršiti reformu izbornog sistema.\nPrema njihovim riječima, elitne grupe nemaju taj interes, jer tvrde da dobijaju glasove sa cijelog Kosova.\nParlamentarni izboriSkupština KosovaIzboriuporišta\nSukob u Skupštini Nagavci: Hajdar Beqa me je gurnuo i ja sam mu uzvratila\nUhapšeno dvoje osumnjičenih Ubistvo u Vitomirici kod Peći


Poljska dobija američke sisteme „Patriot“ - Sputnjik Srbija\n12:46 15 Avgust 2020\n08:32 06.07.2017 (osveženo 08:36 06.07.2017) Preuzmite kraći link\nMinistarstvo za nacionalnu odbranu Poljske i Ministarstvo odbrane SAD potpisali su sporazum o isporuci Varšavi PVO sistema „Patriot“. Dokument je potpisan u četvrtak u Varšavi tokom posete predsednika Sjedinjenih Američkih Država Donalda Trampa Poljskoj.\n„Isporuke će početi 2022. godine“, rekao je Maćerevič.\nU dokumentu se takođe navodi da je rok za „operativnu spremnost“ sistema 2023. godina.\nAmerika završava bazu u Poljskoj\nPatriot, PVO, Antoni Mačerevič, Poljska


Dobojska Sloga ima ambiciozne planove u narednom periodu: Žele u Premijer ligu za tri sezone - GraniceDoboja.info\nDobojska Sloga ima ambiciozne planove u narednom periodu: Žele u Premijer ligu za tri sezone\nDOBOJ – Ako je suditi po prvim danima prelaznog roka, ali i po vijestima koje stižu sa stadiona „Luke“ prvoligaš Sloga u narednoj sezoni biće jedan od najozbiljnijih kandidata za najviši plasman.\nTo nam je potvrdio i šef stručnog štaba Dobojlija Zoran Ćurguz, koji je poslije odlaska iz Željezničar Sport tima preuzeo klupu Sloge.\n– Naš cilj je da u naredne tri sezone postanemo premijerligaši, a da li će to možda biti u prvoj, drugoj ili trećoj ostaje da se vidi. Najvažnije je da imamo podršku nadležnih institucija, jer nam je na taj način posao znatno olakšan. I ranijih sezona grad Doboj je nesebično pomagao Slogu, ali jednostavno organizacija u klubu nije bila na najvišem nivou i rezultati su izostali. Sada je drugačija priča, a uz jačanje ekipe tu su i brojni infrastrukturni radovi. Već imamo postavljen teren sa vještačkom travom, semafor na glavnom terenu, a planirano je natkrivanje tribine, postavljanje stolica. Uskoro bi trebalo da se počne i sa realizacijom projekta „reflektori“ – naglasio je Ćurguz.\nDa imaju stvarno ozbiljne namjere svjedoči i činjenica da je već predstavljeno osam novajlija. To su golmani: Danilo Đulčić, koji je došao iz Novog Pazara i Vanja Knežević (Ljubić), odbrambeni igrači Ostoja Šaula, Franko Dadić (Željezničar Sport tim) i Faris Mujkić (Sloboda, Tuzla), te vezni fudbaler Aleksandar Milaković (Zvijezda Gradačac), Rado Radić (Alfa Modriča) i Goran Šujić (Zvijezda 09).\n– Na pripremama koje smo počeli 25. juna sa nama su još tri fudbalera, koja igraju u napadu i oni bi trebalo da postanu naši članovi u narednim danima. Iz prošle sezone je sa nama osam fudbalera, a ekipi će biti priključeno i šest juniora. To bi otprilike bila ekipa Sloge za narednu sezonu, a vidi se da u njoj preovladavaju igrači zaštićenog godišta, što je pravi zalog za budućnost – nastavio je Ćurguz.\nPlanirano je da se u pripremnom periodu odigra sedam utakmica.\n– Prva je već u subotu kada ćemo igrati protiv Željezničar Sport tima u Banjaluci od 18 časova. Tri dana kasnije sastajemo se sa Radnikom iz Bijeljine, a 10. jula je susret sa Slobodom u Tuzli, koji će njima biti generalna provjera. Potom su na redu dueli sa VIS Sim Bauom 14. jula, Bratstvom iz Gračanice (24. jul), Borcem iz Jelaha (30. jula) i generalna provjera, 7. avgusta protiv Željezničar Sport tima u Doboju – dodao je Ćurguz.\nJuniori Sloge ove sezone bili su na korak od plasmana u omladinsku Premijer ligu, ali su zaustavljeni na posljednjoj stepenici poslije poraza od bijeljinskog Radnika (0:5).\n– Malo je nelogično da je Liga završena krajem maja, a da je baraž počeo skoro mjesec kasnije i onda su ti momci morali da odigraju tri utakmice u sedam dana. Igrali su dobro do 55. minuta imali neriješen rezultat i poništen im je regularan pogodak, ali su onda ostali bez snage. Osnovni cilj u narednoj sezoni biće nam da juniori obezbijede plasman u omladinsku Premijer ligu – istakao je Ćurguz.\nIzvor: glassrpske.com / Autor: Darko Pašagić\nPRETHODNI POST Previous post: Ukinut roming na zapadnom Balkanu\nSLJEDEĆI POST Next post: ISTEKAO ROK ZA TURISTIČKE VAUČERE: Građani Srpske najviše putovali u banje, Hercegovinu i na Jahorinu


Zatvaranje škola u crvenim zonama Italije - Glas Srpske\nSrna 02.03.2021 20:53\nRIM - Italijanska Vlada naredila je danas zatvaranje svih škola u oblastima najgore pogođenim virusom korona i produžila mjere restrikcije kretanja i rada firmi i poslije Uskrsa zbog pojave novih, zaraznijih sojeva virusa.\nZoniranje kodnim sistemom boja - bijela, žuta, narandžasta i crvena, koja omogućava podešavanje mjera prema stepenu infekcije u 20 regoina Italije, ostaće na snazi, a procjena će se raditi svake sedmice.\n“Britanski soj virusa koji sada dominira posebno može da prodre među najmlađu populaciju”, rekao je ministar zdravlja Roberto Speranca novinarima.\nNova pravila važiće do 6. aprila.\n17. 04. 2021 22:25\nSudski proces protiv Salvinija zbog otmice migranata\nRusija: Stiže jestiva vakcina protiv virusa korona\nMoskva: Uhapšen ukrajinski diplomata\nPoslije 184 dana “Sojuz MS-17” se vratio na Zemlju\nBivšem predsjedniku Perua kazna zbog vakcinacije preko reda\nČikago: Protesti zbog policijskog ubistva maloljetnika\nUlazak u Rusiju zabranjen generalnom tužiocu SAD, direktoru FBI


Panika u Fajzeru: Ukradeni podaci o vakcini protiv kovida - BIGportal.ba\n25 Novembra, 2021 25 Novembra, 2021 0392\nU tužbi koja je podnesena u utorak u saveznom sudu u San Diegu, “Fajzer” je rekao da je reč o zaposlenoj Ćun Ksiao Li, koja je prekršila svoj ugovor o poverljivosti prenevši više od 12.000 datoteka, bez dozvole, na svoje lične račune i uređaje sa svog poslovnog lap-topa.\nIz kompanije “Fajzer” je rečeno da je Li, koja je bila pomoćnica direktora za statistiku, u više navrata pokušavala da prikrije tragove onoga šta je uradula. Takođe se navodi, da je okrivljena ombanula “Fajzer” o tome što je uzela, kako je to uzela, kada i zašto je to učinila i gde se nalaze ukradeni podaci.\nNavedeno je i da je Li u kompaniji radila 15 godina, ali da je skoro primila ponudu za novi posao u kompaniji “Ksenkor Inc.”, kalifornijskoj kompaniji koja se fokusira na lečenje raka i autoimunih bolesti.\nIz “Fajzera” su naveli i da se njihova kompanija suočava s velikim problemom – da konkurenti pokušavaju da im preotmu zaposlene tokom cele ove godine.


ŠOK UMESTO MENOPAUZE: Ova 3 simptoma ukazuju da niste u menopauzi, već morate HITNO kod lekara - U Prirodi je Lek\nPostavio U Prirodi Je Lek\t On Apr 23, 2017 288\nKad žena uđe u izvesne godine, lako je pripisati mnoge simptome menopauzi! Evo koje ne smete tako da tumačite.\nU menopauzi žena prolazi kroz krupne promene raspoloženja – od suza do smeha i nazad u kratkom roku. Ne zaboravite da nas svi simptomi podsećaju da nam telo stari, pa nas čak i sama ta činjenica brine. Otuda i povremena nesanica, kao i noćno znojenje, koji uzrokuju umor a on dovodi do novog neraspoloženja.\nIpak, jedno je kad vas muči nervoza, tuga i napetost, a drugo kad doživite kliničke simptome depresije. To su: osećanje duboke bespomoćnosti, značajno odsustvo bilo kakve želje za nekom aktivnošću, poremećen san – od uporne nesanice do beskrajnih seansi spavanja, osećaj bezvrednosti i misli o smrti i samoubistvu. Ako osećate da ste blizu neke od ovih linija ili da ste je možda i prešli, obratite se stručnjaku za psihološku pomoć.


Сурутка снижава притисак и холестерол\nBogata proteinima, vitaminima i mineralima, nezaobilazna u ishrani vrhunskih sportista, ali i u detoks dijetama, surutka je pravi eliksir zdravlja jer istovremeno jača kosti i čisti organizam od toksina. Ovaj prirodni napitak, dobijen prilikom spravljanja sira, sadrži natrijum, kalijum, fosfor, magnezijum, cink, bakar, kobalt, mangan, molibden, ali i obilje vitamina (naročito B 2 i B 12), belančevina i sve organizmu neophodne esencijalne aminokiseline. Istraživanje sprovedeno na Univerzitetu Vašington pokazalo je da redovno konzumiranje ovog napitka snižava arterijski pritisak kod osoba koje pate od hipertenzije, smanjujući istovremeno i rizik od kardiovaskularnih bolesti.\nOsim toga, potpomažu regeneraciju jetre, predstavljaju izvanrednu hranu za bebe, pa može da se koristi umesto vode. Surutka je značajna i u ishrani trudnica, jer je kod njih čak za trećinu povećana potreba u belančevinama. Proteini sadržani u ovom izuzetno blagotvornom napitku su specifični i po tome što se direktno prerađuju u mišićnom tkivu, omogućavajući brzi oporavak mišića posle treninga sportista, dok sve druge proteine prerađuje jetra.


KADIROV SPREMA SPECIJALNU OPERACIJU: Zapretio Zelenskom da je bolje da se odmah preda ili sledi HAOS… – Dnevno\nCijeli svijet je u velikom strahu od početka drugog svjetskog rata ili nuklearnog rata, a ovaj je rat izazvao veliku ekonomsku krizu u cijelom svijetu. Nekoliko puta do sada su se sastajali čelnici država Ukrajine i Rusije, ali ništa se nisu uspjeli dogovoriti kako bi ovaj sukob prestao, a svakim danom u medijima možemo pročitati da je sve gore i gore.\nČečenski lider Ramzan Kadirov je danas pozvao predsjednika Ukrajine Vladimira Zelenskog da se preda. Na Telegramu, Kadirov je naveo da posljednji put da šalje upozorenje ukrajinskom lideru, i da će kako se izrezio biti gotovo ako se sa podignutim rukama ne izađe i ne kaže da se predaje. Istovremeno je objavio da će ukrajinski vojnici uskoro doživjeti iznenađenje i vidjeće pravu specijalnu operaciju.\nSergej Šojgu je postavio nove zadatke u okviru specijalne operacije u Ukrajini, koji će ubrzati njen tempo. Kadirov je nakon sastanka sa Šojguom na Telegramu napisao da zadaci koje je postavio Šojgu podrazumjevaju unaprijeđenje dalje taktike. ‘aPreduzete mjere će omogućiti značajno povećanje efikasnosti ofanzivnih manevara, što doprinosi izvođenju specijalne operacije bržim tempom’- naveo je Kadirov.


Saradnja Pokrajine i Županije Timiš podignuta na viši nivo\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 28.Sep.2019, 14:17\nVećina ugovorenih aktivnosti ovog projekta su završene dok su ostale u fazi realizacije. Projekat ulazi u intenzivniju fazu radova, ovo je veoma složen proces koji ćemo realizovati u ugovrenom roku. Cilj nam je da Begej ponovo bude plovan, da unapredimo infrastrukturu >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << i da povežemo naše institucije i građane, istaknuto je na sastanku.\n"Imamo veoma česte sastanke sa Županijom Timiš, uradili smo puno poslova zajedno. Naša saradnja je veoma dobra, prijateljska, i sa konkretnim rezultatima. Namera nam je da podstičemo povezivnje privrednika i privrednih komora", kazao je predsednik Mirović.\n"Cilj nam je da iskoristimo naše prijateljstvo, partnerstvo i unapredimo saradnju. Plovni kanal Begej za nas je veoma važan, i priortet nam je povezivanje Temišvara sa Dunavom", istakao je predsednik Dobra.\nNa sastanku je dogovoreno i da se rekonstruišu i modernizuju Srpska teoretska gimnazija „Dositej Obradović“ u Temišvaru i jedna od rumunskih škola u AP Vojvodini.\nRTV Pink: Mirović sa predsednikom županije Timiš\nIzvor: Blic, 28.Sep.2019


Tag / Vaterpolo reprezentacija Hrvatske / Vesti online\nVaterpolisti Srbije dobili protivnike na SP u Gvandžou\nVaterpolo reprezentacija Srbije igraće u Grupi A na Svetskom prvenstvu u Gvangdžuu sa selekcijama Crne Gore, Grčke i Južne Koreje, odlučeno je danas žrebom u Zagrebu.\nSavić punom parom na Hrvatsku\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić objavio je spisak od 15 kandidata za meč protiv Hrvatske u Nišu u Evropa kupu.\nSrbija ipak prva u grupi, u četvrtfinalu protiv Japana\nU poslednjem, trećem kolu B grupe na Svetskom kupu u Berlinu podmlađen tim evropskog prvaka Srbije igrao je s hrvatskom reprezentacijom 10:10 (2:4, 3:2, 3:3, 2:1).\nSukno ponovo u bazenu – najbolji vaterpolista sveta u Jugu\nSukno pobedio bolest: Najbolji vaterpolista sveta ponovo u bazenu\n15:31 >> 15:39\nFatović o udarcu pesnicom: Izvinjavam se, ono mi nije trebalo\nHrvati su osvojili bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu u vaterpolu posle pobede nad Italijom (10:8), a Loren Fatović se još jednom vratio na meč sa Srbijom.\nPosebno poglavlje sinoćnjeg polufinalnog duela Evropskog prvenstva u Barseloni između Srbije i Hrvatske je nesportski potez Lorena Fatovića, koji je pesnicom u glavu udario kapitena Srbije Filipa...


Anketa: promene načina rada i komunikacije\n07.04.2022. • Vesti o agenciji\nChapter 4, PR agencija za usluge u oblasti odnosa s javnošću, sprovela je jubilarnu petu tradicionalnu godišnju anketu, čija je tema ovog puta bila usmerena na transformaciju poslovanja i nove modele i oblike rada zaposlenih, nastale kao rezultat ubrzane digitalizacije, kao posledice pandemije. U anketi su učestvovali zaposleni iz kompanija širom Srbije i oko 55 odsto ispitanika smatra da je digitalna transformacija unapredila poslovne procese u pogledu brzine i efikasnosti i povećala stepen efikasnosti i saradnje između kolega, kao i da je brže digitalizovanje poslovanja jedan od glavnih benefita transformacije poslovanja koje je evidentno od početka pandemije Covid-19.\n„Rezultati ovogodišnje ankete pomogli su nam da sagledamo izazove sa kojima se timovi i pojednici suočavaju usled transformacije načina rada izazvane pandemijom. Pored toga, ispitanici su nam otkrili i na koji način su transformisani modeli rada unapredili procese, uticali na njihovu profesionalnu motivaciju, ali i njihove lične živote. Takvi uvidi su značajan impuls i nama, komunikacijskim konsultantima, u kreiranju strategija i planova koji će u novim okolnostima biti realni i izvodljivi, a ujedno će pružati i alate za ostvarenje postavljenih poslovnih i komunikacijskih ciljeve kompanija“ rekla je Olivera Petrović, Client Service Director PR agencije Chapter 4.\nKada je reč o organizaciji rada, polovina ispitanih je navela da u njihovim organizacijama zaposleni rade kombinovano od kuće i iz kancelarije, prema sopstvenoj organizaciji, dok 20 odsto navodi da još uvek rade kombinovano prema planskom modelu kompanije.\nRad od kuće negativno je uticao na povezanost zaposlenih, smatra više od 38 odsto ispitanika, kao i da je integrisanost timova manja nego što je bila, što negativno utiče na timski duh. Prema oceni anketiranih, integracija je posebno otežana novim članovima tima.\nIspitanici navode i da je povećan stepen efikasnosti i saradnje među zaposlenima (19 odsto), kao i transparentnost (15,2 odsto). Najvećim benefitom transformacije poslovanja kao posledice pandemije ispitani smatraju fleksibilnost (60,6 odsto). Drugi odgovori koji su zabeležili visok procenat zastupljenosti su: brže digitalizovanje poslovanja (49 odsto ispitanih), manji troškovi poslovanja (46,2 odsto), bolje balansiranje privatnog života i poslovnih obaveza (38,5 odsto).\nKada je reč o negativnim efektima transformacije poslovanja kao posledice pandemije, velika većina ističe pritisak na internu komunikaciju u organizacijama. Skoro 50 odsto ispitanih smatra da je glavni negativan efekat otežano građenje odnosa sa članovima tima. Isti procenat navodi pritisak na mentalno zdravlje. Pad motivacije zaposlenih navodi oko trećina ispitanika, a nedefinisano radno vreme i lošije planiranje je prisutno u odgovorima oko 30 odsto ispitanih.\nKada je reč o oblicima digitalne komunikacije koji su uvedeni od početka pandemije Covid-19, čak 90 odsto ispitanika navodi da su to online sastanci sa klijentima i saradnicima, dok 41 odsto navodi hibridne događaje.\nAnketirani kao sledeću fazu transformacije modela rada do kraja 2022. godine vide više korporativnih događaja i okupljanja, više društveno-odgovornih i projekata solidarnosti, ali i dalje investiranje u digitalizovanje poslovanja, zatim sledi više projekata usmerenih na brigu o zaposlenima i timski duh i otvorenu mogućnost rada izvan kancelarije (remote). Potpuni povratak u kancelarije predviđa nešto manje od trećine ispitanih.\nKada je reč o ličnom utisku, preko polovine ispitanika smatra da su se veoma dobro snašli u uslovima izmenjene poslovne realnosti, jedna četvrtina svoj učinak smatra odličnim, a 21 odsto smatra dobrim.


PORTAL: "Vikiliks" objavio spisak objekata od vitalnog značaja za SAD\nDugačak spisak bitnih objekata širom sveta, koje Sjedinjene Države opisuju kao objekte koji su od vitalnog značaja za njihovu nacionalnu bezbednost, obelodanjen je danas na sajtu Vikiliks. Stejt departmen je u februaru 2009. zatražio od svih svojih misija u inostranstvu da naprave spisak svih objekata čiji bi gubitak značajno uticao na beznednost zemlje. Spisak obuhvata naftovode, gasovode, komunikacione i transportne centre.\nDžulijan Asanž, osnivač "Vikiliksa" za kojim se i dalje traga\nNavedeno je nekoliko mesta u Velikoj Britaniji, uključujući dalekovode, lokacije za satelitsku komunikaciju i fabrike “BAE sistems”, koja se bavi usavršavanjem oružja, informativnom bezbednošću i aerokosmičkim razvojem.\nOvo je možda najkontroverzniji dokument koji je Vikiliks do sada objavio. Iz obelodanjenih materijala proizilazi da je američka nacionalna beznednost širok i sveobuhvatan pojam. Pored očiglednih “stavki” kao što su komunikacioni centri, gasovodi i tome slično, na spisku se, između ostalog, nalaze rudnik kobalta u Kongu, fabrika za proizvodnju zmijskog protivotrova u Australiji i kompanija za proizvodnju insulina u Danskoj.\nOd američkih misija se takođe tražilo da sastave spisak objekata čiji bi gubitak značajno uticao na javno zdravlje, ekonomsku ili nacionalnu bezbednost SAD. U Britaniji, na primer, spisak obuhvata prostor od Kornvola do Škotske, uključujući ključne baze satelitske komunikacije. Navedeno je i nekoliko fabrika “BAE sistems” koje razrađuju zajedničke oružane programe sa Amrikancima, kao i firma iz Edinburga koja se bavi pomorskim inženjeringom, a ističe se da ima ključni značaj za podmornice na nukleani pogon.\nDokument pokriva neverovatno širok geografski prostor. Ukoliko SAD smatraju da vode “globalni rat protiv terorizma”, onda je ovo, prema pisanju londonskog “Tajmsa”, “globalni imenik” ključnih objekata - mnogi među njima su medicinski ili industrijski - koji imaju presudan značaj za Vašington. Nije stoga čudo što je “Tajms” objavio ove podatke pod naslovom “Vikiliks nabraja ‘ciljeve za terorizam’ protiv SAD”. Nekim lokacijama dat je prioritet. Tako se na primer gasovod u gradu Nadimu u zapadnom Sibiru opisuje kao “najznačajniji gasni objekat na svetu”. To je ključna tranzitn tačka za ruski gas koji odlazi u zapadnu Evropu.\nNaravno, ključno pitanje koje se ovde postavlja glasi da li je ovo zaista spisak potencijalnih meta koje bi mogli da iskoriste teroristi? Depeša sadrži samo nabrojane objekte. U nekim slučajevima kao lokacija navedeni su gradovi, ali bez konkretne adrese. To svakako neće omesti bilo koga ko ima pristup internetu. Eventualna šteta od ovog spisak leži u tome što bi potencijalni napadači mogli da uzmu u obzir širi dijapazon meta, naročito kad znaju da ih američke vlasti svrstavaju u veoma značajne.


Presuda u predmetu Milisavljević protiv Srbije, doneta 4. aprila 2017. godine, predstavka broj 50123/06\nEvropski sud za ljudska prava (u daljem tekstu: Sud) je 4. aprila 2017. godine doneo presudu u predmetu Milisavljević protiv Srbije, predstavka broj 50123/06.\nPodnositeljka predstavke prituživala se da je njenom osudom za krivično delo uvrede povređeno njeno pravo na slobodu izražavanja propisano članom 10. Konvencije. Naime, podnositeljka je osuđena u vezi sa člankom koji je napisala pod naslovom „Haški istražitelj“ i koji je objavljen 7. septembra 2003. godine u dnevnom listu „Politika“. Prvi opštinski sud u Beogradu je 1. septembra 2005. godine našao da je podnositeljka predstavke počinila krivično delo uvrede kada je navela za gospođu Kandić da „je zovu veštica i prostitutka“ i izrekao joj sudsku opomenu. Ova presuda je kasnije potrđena od strane Okružnog suda.\nSud je najpre konstatovao da među strankama nije sporno da je osuda podnositeljke predstavke predstavljala „mešanje državnih organa“ u njeno pravo na slobodu izražavanja. Sud je, takođe, konstatovao da među strankama nije sporno da je takvo mešanje državnih organa težilo jednom od ciljeva navedenih u članu 10. stav 2. Konvencije, odnosno „zaštiti ugleda ili prava drugih“.\nSud je dalje podsetio da se, prilikom razmatranja neophodnosti mešanja u demokratskom društvu u interesu „zaštite ugleda ili prava drugih“, od Suda može tražiti da potvrdi da li su domaći organi postigli pravu ravnotežu pri zaštiti dveju vrednosti zajemčenih Konvencijom koje mogu doći u međusobni sukob u određenim slučajevima - sa jedne strane, slobode izražavanja zaštićene članom 10. Konvencije i, sa druge strane, prava na poštovanje privatnog života predviđenog članom 8. Konvencije.\nSud je istakao da se mora napraviti razlika između privatnih pojedinaca i lica koja postupaju u javnom kontekstu, kao što su političke ličnosti ili javne ličnosti. Shodno tome, dok privatni pojedinac nepoznat javnosti može tražiti posebnu zaštitu njegovog prava na privatni život, isto ne važi za javne ličnosti u vezi sa kojima su granice kritičkog komentara šire, pošto su one neizbežno i svesno izložene ispitivanju javnosti i zbog toga moraju da pokažu posebno visok nivo tolerancije.\nImajući sve relevantne okolnosti slučaja u vidu, Sud je zaključio da je reakcija domaćih organa na članak podnositeljke predstavke i posebno na sporne reči bila neproporcionalna zakonitom cilju kome se teži, pa prema tome nije bila neophodna u demokratskom društvu, u smislu člana 10. stav 2. Konvencije. Sud je istakao da smatra, da iako su sporne reči uvredljive, da je iz formulacije rečenice jasno da je podnositeljka opisala kako drugi doživljavaju gospođu Kandić, a ne sama podnositeljka predstavke, bez obzira što sporne uvredljive reči nisu stavljene pod znakove navoda. Prema mišljenju Suda, domaći sudovi se nisu uopšte pozvali na celokupan kontekst teksta i okolnosti pod kojima je napisan već su njihovi nalazi bili prilično ograničeni na činjenicu da sporne reči nisu stavljene pod navodnike.\nSud je takođe istakao da ne može da prihvati argument Vlade da je kazna podnositeljke predstavke bila blaga. Po mišljenju Suda, ono što je bitno nije što je podnositeljka predstavke dobila „samo“ sudsku opomenu, već što je uopšte osuđena za uvredu u krivičnom postupku.\nStoga je Sud zaključio da, bez obzira na ozbiljnost kazne, pribegavanje krivičnom gonjenju novinara za navodne uvrede, uz rizik od krivične osude i krivične kazne, za kritiku javne ličnosti na način koji se može smatrati lično uvredljivim, verovatno će zadržavati novinare da doprinose javnoj raspravi o pitanjima od životnog značaja za zajednicu.\nSud je posledično utvrdio da je došlo do povrede člana 10. Konvencije. Uz utvrđenje povrede, Sud je naložio Tuženoj da isplati podnositeljki predstavke 500 evra na ime nematerijalne štete, kao i 386 evra na ime troškova.


Naslednik Velje Nevolje uhvaćen sa lažnim pasošem, dilovao drogu na veliko – Lajk.rs\nNikola Vušović Džoni (30) iz Beograda, za koga se tvrdilo da će naslediti narko-poslove Veljka Belivuka (35), uhapšen je u Dominikanskoj Republici po crvenoj Interpolovoj poternici koju je raspisao MUP Srbije.\nSrpsko Ministarstvo pravde zatražilo je Vušovićevo hitno izručenje jer postoji bojazan da bi on posle hapšenja u Južnoj Americi mogao da pobegne.\nfoto: AP/Darko VojinovićNovi klan\nPročitajte još... DAO SAM 21.000 € ZA TABLETE, ALI BOLEST JE UZNAPREDOVALA I BILO JE GORE! Potresna ispovest Kristijana Golubovića o SMRTI SUPRUGE\n– Grupa okupljena oko Vušovića godinama unazad ima dominantnu ulogu u poslovima sa drogom na beogradskoj opštini Vračar. Posle hapšenja Belivuka i njegovih saradnika 4. februara, Džonijeva banda se spremala da preuzme sve Veljine poslove u Srbiji. Belivuk je bio praktično šef ispostave crnogorskog “kavačkog klana” u Srbiji, a na njegovo mesto je trebalo da “uskoči” Vušović, jer je i ranije bio blizak “kavčanima” – objašnjava izvor.\nNedavno je i sam predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao da postoji “novi klan koji želi da nasledi Belivuka”, ali je poručio i da će pripadnici te bande ubrzo završiti iza rešetaka.\n– Izbrojani su im svima dani na slobodi, svima koji misle da nastave “slavna dela prethodnika”, da truju decu narkoticima i da likvidiraju suparnike na monstruozne načine – naglasio je tada šef države.\nfoto: Dado ĐilasNikola Vušović je stupce crne hronike počeo da puni još 2010. godine, kada je uhapšen zajedno sa vođom navijača Partizana Aleksandrom Stankovićem, zvanim Sale Mutavi, koji je likvidiran 13. oktobra 2016. u Bačvanskoj ulici u Beogradu. Vušović i Stanković su 2010. godine “pali” zbog preprodaje droge i posedovanja oružja, a sumnjalo se da su učestvovali i u pokušajima ubistava.\nTokom kasnijih godina, Vušovićeva ekipa je potpala pod okrilje “kavačkog klana”, na čelu kojeg se nalazi Kotoranin Radoje Zvicer. Pošto je i Belivuk bio blizak sa vođom “kavčana”, on i Džoni su bili u korektnim odnosima i nisu dolazili u sukob.\nZanimljivo je i da su navodno pojedini pripadnici Vušovićeve ekipe učestvovali u pokušaju ubistva Jovana Vukotića, vođe “škaljarskog klana”, u decembru 2019. godine u Beogradu. Njihov plan je bio da Vukotiću, koji je u to vreme bio u pritvoru Centralnog zatvora u Beogradu, podmetnu cijanid u hranu.\nfoto: Privatna ArhivaOni su, naime, prerušeni u policajce presreli Vukotićevu nevenčanu suprugu Dejanu Živković, koja je mužu nosila ručak u zatvor, i pod izgovorom da hoće da je provere, stavili su krišom otrov u hranu. Dejana je, međutim, posumnjala da nešto nije u redu, prijavila je sve stražarima i plan o trovanju Vukotića je osujećen.


Sve registrovane organizacije, od neprofitnih udruženja do skupština stanara, koje žele da se prijave za dobijanje podrške kompanije Lidl Srbija za akciju uklanjanja otpada iz prirode i okruženja, mogu do kraja septembra konkurišu za sredstva za akciju čišćenja putem mejla odgovornost@lidl.rs. Potrebno je da pored osnovnih podataka organizacije dostave i predlog akcije čišćenja koju bi sproveli u oktobru, sa informacijama o broju učesnika, lokaciji čišćenja i očekivanom količinom otpada koji će biti uklonjen iz prirode. Više na https://kompanija.lidl.rs/nasa-odgovornost/cisto-iz-ljubavi.\nRok za prijavu je 8. oktobar 2021. godine, a akcije čišćenja moraju biti sprovedene do 30. oktobra 2021. godine. Među prispelim prijavama Lidl Srbija će izabrati do 10 organizacija čije će akcije čišćenja sponzorisati. Sredstva koja se dodeljuju namenjena su kupovini opreme za čišćenje (grabulje, rukavice, kese, itd), troškovima transporta, troškovima zbrinjavanja otpada, troškovima okrepe za učesnike/volontere, kupovine majica i drugog reklamnog materijala i sl.\nKriterijumi za izbor akcija koje će biti sponzorisane su ravnomerna geografska rasprostranjenost, lokacija za čišćenje i obrazloženje, način na koji će prikupljeni otpad biti zbrinut i predložen plan komunikacije i promocije akcije.


Na izborima se bira svih 435 mesta u Predstavničkom domu, 36 guvernera i trećina (33 člana) Senata. Trenutno republikanci imaju većinu u Predstavničkom domu, dok demokrate s dva njima naklonjena nezavisna senatora imaju većinu u Senatu, ali se očekuje da će u utorak izgubiti i u tom domu.\nNa početku Obaminog prvog mandata demokrate su kontrolisale oba doma\nKongresa, ali već 2010. na pola prvog mandata Obamina stranka izgubila je prednost u Predstavničkom domu.\nIzbori za Predstavnički dom se održavaju na sredini mandata predsednika zbog čega se zovu "midterm elekšn" (midterm election). Pored članova Predstavničkog doma kojima mandat traje četiri godine, na tim izborima se, bira trećina članova Senata kojima mandat traje šest godina. Izbori za trećinu Senata održavaju se\nFokus ovih izbora će biti na Senatu, gde republikanci treba da osvoje šest mesta da bi imali većinu u novom sazivu Kongresa, navodi agencija AP.\nRepublikanci izgleda da su sigurni da će dobiti najmanje tri mesta u Senatu - u Zapadnoj Virdžiniji, Montani i Južnoj Dakoti. Obamin opali rejting, koji je nešto iznad 40 odsto naškodio je demokratama u trci za Senat.\nVođa republikanaca u Senatu Mič Makonel naveo je na predizbornim skupovima u Kentakiju proteklog vikenda da su ankete ohrabrujuće i da republikanci očekuju da pobede.\n"Ovi izbori su u velikoj meri referendum o predsedniku SAD", rekao je Makonel.\nAko republikanci osvoje većinu u Senatu Obami će biti veoma teško da u poslednje dve godine svog mandata kroz Kongres progura zakone koje podržavaju demokrate.\nOn već nije imao skoro nikakvog uspeha s Kongresom od izbora 2010. kada su republikanci osvojili većinu u Predstavničkom domu. Obama bi takođe mogao da ima problema u dobijanju odobrenja Senata za njegove nominacije u sudovima i administraciji.\nMeđutim, ako zaista dobiju kontrolu nad oba doma Kongresa republikanci će biti pod velikim pritiskom da vladaju, a ne samo da blokiraju Obamine zakone.\nRepublikanci će se takođe spremati za predsedničku trku 2016. i želeće da pokažu da mogu da obavljaju stvari usvajanjem mera koje će Obama morati da potpiše u zakon, navodi AP.\nOd 33 mesta u Senatu koja se biraju, demokrate su do sada držale 20, a republikanci 13.\nPortal fajvtrtiejt (fivethirtyeight), statističara Nejta Silvera koji se proslavio uspešnim prognozama prethodnih izbora, procenjuje da bi demokrate mogle da izgube osam senatora čime bi izgubili većinu od 53 plus dva nezavisna, dok bi republikanci sa sadašnjih 45 došli do 53 senatora.\nTaj portal navodi da demokrate gube izbore najverovatnije u Ajovi, Aljaski, Arkanzasu, Koloradu, Južnoj Dakoti, Luizijani, Montani i Zapadnoj Virdžiniji, dok nigde neće preuzeti mesto republikanskog senatora.\nIzbori za Kongres kada nisu istovremeno sa predsedničkim tradicionalno imaju slabu izlaznost od manje od 40 odsto stanovnika s pravom glasa, što ovog puta radi protiv demokrata.


Ministarstvo kulture i informisanja saopštilo je da će podneti zahtev za pokretanje prekršajnog postupka protiv magazina Vreme zbog toga što je u članku u kome izrazito kritički piše o naslovnicama tabloida na kojima se pojavila ispovest Ninoslava Jovanovića, višestruko osuđivanog silovatelja sada osumnjičenog za silovanje i zlostavljanje maloletnice M.K.\nPrenošenjem naslovnih strana tabloida magazin Vreme je iznetom informacijom povredio pravo ili interes maloletnika odnosno prekršio zakonske odredbe, saopštilo je Ministarstvo, a Filip Švarm, odgovorni urednik Vremena, odgovara da Vreme nije učinilo ništa loše, i da se taj nedeljnik već decenijama bori protiv sadržaja koji izlazi u tabloidima.\nFilip Švarm, urednik nedeljnika Vreme (Foto: Medijacentar Beograd)\n"Mi smo naravno osudili tu pojavu i to je jasno u tekstu, a da bi publika mogla da vidi o čemu je reč, Vreme je objavilo naslovne strane tih tabloida koji su danima stajali na svim kioscima i koje je videla cela Srbija. Reakcija Ministarstva je usledila tek nakon što su te naslovne strane došle i prošle", izjavio je Švarm za Glas Amerike.\n"Ovde je reč o političkom pritisku, da se po svaku cenu izjednače tabloidi i ozbiljni nezavisni mediji kao što je Vreme. Mislim da je ta krivična prijava licemerna i da će je nadležni organi odbaciti", naglasio je Švarm.\nOcenio je da je potez Vremena u skladu i sa zakonom, i sa novinarskim kodeksom. Ipak, kaže da u redakciji shvataju da je situacija "granična", ali da je želja nedejnika bila baš da ilustruje "to dno medijskog besčašća i te tabloidne toksičnosti u kojoj se našla Srbija, pa je zbog toga preovladao stav da upravo pokažemo o čemu se to radi".\n"Ovakvom prekršajnom prijavom iz Ministarstva dolazimo u glupu situaciju. Sve ono protiv čega smo decenijama, protiv čega se borimo, e sad neko zbog svojih političkih potreba pokušava da izjednači tabloide i nas", zaključuje Filip Švarm.\nSaopštenje u sličnom tonu objavila je i redakcija nedeljnika Vreme.\nOdgovor na odgovor: Vreme uradilo istu stvar kao tabloidi\nSvojim saopštenjem, redakcija lista Vreme pokazala je, nažalost, da i dalje ne razume razloge zbog kojih je protiv ovog nedeljnika danas podnelo prekršajnu prijavu, saopštilo je Ministarstvo kulture i informisanja u odgovoru na odgovor nezavisnog nedeljnika.\n"Prekršajnu prijavu protiv lista Vreme Ministarstvo kulture i informisanja je podnelo zato što je taj nedeljnik uradio identičnu stvar kao i nekoliko tabloida nedavno, odnosno preneo je inkriminisani sadržaj koji je naišao na skoro plebiscitarnu osudu javnosti. Kontekst u kome je to učinjeno, odnosno sadržaj teksta čija je grafička oprema sporna, nebitan je u ovom konkretnom slučaju i irelevantan sa zakonske tačke gledišta", kaže se u tom saopštenju.\n"Po zbunjujućoj i zabrinjavajućoj logici lista Vreme, svaki dan bi svako glasilo moglo da objavljuje isti inkriminisani sadržaj, pod uslovom da kritički govori o predmetnom fenomenu. To naravno nije tačno i nije u skladu sa zakonom, te pozivamo redakciju Vremena da se ne bavi patetičnom demagogijom i da prizna da je učinila propust", kaže se u saopštenju i poručuje da prekršajna prijava neće biti povučena.


dron - Sputnjik Srbija\n07:52 18 Maj 2021\nU Rusiji napravljen prvi u svetu sistem za „vazdušno miniranje“ protiv dronova\nPrvi u svetu sistem „vazdušnog miniranja“, predviđen za obaranje bespilotnih letelica, napravljen je u Rusiji, saopštio je glavni konstruktor kompanije „ZALA Aero“, (deo koncerna „Kalašnjikov“) Aleksandar Zaharov.\nU Rusiji počela izgradnja prve fabrike za proizvodnju jurišnih dronova\nRuska kompanija „Kronštat“ je počela izgradnju prve specijalizovane fabrike za serijsku proizvodnju bespilotnih letelica u Rusiji. Otvaranje je planirano u novembru 2021. godine.\nSavremeni mrežnocentrični ratovi: Lovci Su-57 biće udruženi sa teškim dronovima\nDron pogodio naftno postrojenje u Rijadu\nDron koji je pogodio naftno postrojenje u glavnom gradu Saudijske Arabije Rijadu izazvao je požar na tom objektu, javila je saudijska državna novinska agencija.\nRuski naučnici patentirali raketu sa mrežom za hvatanje dronova\nNaučnici Ruskog federalnog nuklearnog centra – Sveruskog naučno-istraživačkog instituta tehničke fizike, koji se nalazi u Snežinsku u Čeljabinskoj oblasti, napravili su aparat za borbu sa dronovima. Reč je o raketi iz koje se lansira mreža za hvatanje dronova, piše u dokumentu objavljenom na sajtu „Rospatenta“.\nDron veličine palca koji ubija moljce u staklenicima\nPojedini holandski poljoprivrednici, zahvaljujući interesovanju za nove tehnologije, sada imaju mogućnost da koriste dronove veličine palca koji uspešno suzbijaju moljce u njihovim staklenicima.\n„Zala aero grup“, koja ulazi u sastav kompanije „Kalašnjikov“, predstavila je na međunarodnoj vojnoj izložbi „IDEKS-2021“ u Abu Dabiju, novi dron-konvertoplan „Zala VTOL“. Bespilotna letelica se može koristiti za monitoring, ali i u okviru spasilačkih operacija, saopštili su Sputnjiku u pres-službi „Kalašnjikova“.\nRuski dron prvi put koristio navođene rakete\nBespilotna letelica „Orion“ lansirala je navođene rakete malih dimenzija. Oružje ove klase prvi put se koristi na ruskim bespilotnim letelicama, rekao je za Sputnjik izvor iz vojno-industrijskog kompleksa.\nBorbeni dronovi koncerna „Kalašnjikov“ dobro su se pokazali u borbama u Siriji i Ministarstvo odbrane Rusije će nastaviti da ih koristi, rekao je generalni direktor državne korporacije „Rosteh“ Sergej Čemezov.\nSukobi u Karabahu: Uništen jermenski top i oborena dva azerbejdžanska drona /video/\nJedinice azerbejdžanske vojske nastavljaju sa onesposobljavanjem vojne tehnike neprijatelja, u utorak je uništen jedan protivavionski top jermenskih oružanih snaga „M-55“, saopštilo je Ministarstvo odbrane Azerbejdžana. Istovremeno, iz Jerevana javljaju da su oborena dva azerbejdžanska drona u razmaku od 15 minuta.


Neto dobit NIS-a poterala cenu akcija - Bizlife.rs\n12:50 Beograd, 08/11/2017\nNeto dobit NIS-a koja je za devet meseci ove godine porasla za 2,6 puta u poređenju sa istim periodom prošle godine i iznosi 20,1 milijardu dinara, odrazila se u protkla dva dana i na skok akciaj na berzi. Ovo faktički znači da se akcionari mogu nadati barem 50 odsto većoj dividendi u odnosu na prošlu godinu, kaže Nenad Gujaničić, broker.\nTako su akcije ove naftne kompanije protekle sedmice ponovo preskočile nivo od 700 dinara, dok je jučerašnje trgovanje završeno s cenom od 719 dinara. Uprkos ovom oporavku, akcije NIS-a u tekućoj godini beleže minus od skoro tri procenta.\nNIS se pojavio na Beogradskoj berzi krajem avgusta 2010. godine, sa cenom od 505 dinara, dok je od tada akcionarima isplatio dividendu u bruto iznosu od 252 dinara.\nFaktički, cena (uvećana za isplaćene dividende) je skoro duplirana od početka trgovanja na berzi, uprkos činjenici da je tokom proteklih nekoliko godina zabeležen veliki pad u ceni sirove nafte koji je doprineo i lošijem poslovanju.\nKada je u pitanju poslovanje u tekućoj godini, NIS je u prvih devet meseci zabeležio snažan rast dobiti, pre svega kao posledica oporavka cene sirove nafte na globalnom tržištu.\nDoprinos oporavku krajnjeg rezultata dale su i pozitivne kursne razlike (jačanje dinara u odnosu na evro i dolar), kao i prevremena naplata dugovanja od Petrohemije (zakonom ovu obavezu preuzela država).\nOvo faktički znači da se akcionari mogu nadati barem 50 odsto većoj dividendi u odnosu na prošlu godinu.


London olimpijada 2012\nLondon je grad domaćin 30-ih ljetnih olimpijskih igara 2012. London je za domaćina izabran 6. srpnja 2005. na 117. sjednici Međunarodnog olimpijskog odbora u Singapuru. Pri tome je pobijedio Moskvu, New York City, Madrid i Pariz nakon četiri kruga glasovanja.\n30. Olimpijske igre održat će se u Ujedinjenom Kraljevstvu na području Lonodona od 27. srpnja do 12. kolovoza 2012. London će biti prvi grad u kojem su moderne olimpijske igre održane tri puta.\nZa potrebe Olimpijade London 2012 pokrenut je jedan od najvećih urbanističkih projekata u povijesti Londona. Izgrađen je Olimpijski parku istočnom dijelu grada i izgradnja je pri kraju, a organizacijski odbor je objavio fotografije kompleksa iz zraka.\nLondon Olimpijada 2012 je najveći sportski događaj u 2012-toj.\nTags: 2012, datum, igre, London, London olimpijada 2012, olimpijada, olimpijske igre, početak, sportske, trajanje, traju, vrijeme


Ukrajinska vlada danas je počela pregovore o decentralizaciji u okviru mirovnog plana koji podržava Evropska unija, ali bez prisustva glavnih protivnika, proruskih pobunjenike koji su proglasili...\n09:11 >> 21:13\nI referendum i kaznena ekspedicija na istoku Ukrajine\nGlasačka mesta otvorena su jutros na referendumu o nezavisnosti u istočnim ukrajinskim regionima Donjeck i Lugansk.\nunian.net 7 komentara\nTurčinov jača Vojsku Ukrajine!\nPrelazni predsednik Ukrajine Aleksandar Turčinov doneo je mere za jačanje nacionalne bezbednosti zemlje, piše portal unian.net.\nUkrajinska vojska je u stanju pune borbene gotovosti zbog pretnje ruske invazije, saopštio je privremeni predsednik Aleksandar Turčinov.\nUkrajinske oružane snage izvešće večeras vojne vežbe u centru Kijeva, saopštila je vlada.\nb92.net, rt.com 7 komentara\nUkrajinci u strahu od ruske invazije\n10:24 >> 10:40\nUkrajina povratila kontrolu nad Mariupoljom\nUkrajinske snage preuzele su kontrolu nad zgradom javne uprave u Mariupolju, luci na jugoistoku Ukrajine koju su prethodno zauzeli prorusi, izjavio je danas ministar unutrašnjih poslova te zemlje...


Iznenadni skok: Kinezi postali najveći investitori u Crnoj Gori - 20.10.2020, Sputnik Srbija\nKina je postala najveći investitor u Crnoj Gori sa 70 miliona evra direktnih investicija od početka godine do kraja avgusta, pokazuju podaci Centralne banke... 20.10.2020, Sputnik Srbija\n© AFP 2021 / STRSvežnjevi juana u banci u Kini\nDetaljniji podaci o ulaganjima iz Kine proglašeni su poverljivim u izveštaju o stranim direktnim investicijama koji je objavila Centralna banka Crne Gore.\nUkupne strane investicije za prvih osam meseci 2020. iznosile su 468 miliona evra, dok su u istom periodu prošle godine bile 515 miliona evra, pišu „Vijesti“.\nKineske investicije odnosile su se na ulaganja u preduzeća u Crnoj Gori ili njihovu kupovinu, kupovinu nekretnina i takozvani interkompanijski dug, odnosno firme iz Crne Gore su pozajmljivale novac od kompanija iz Kine.\nProjekti za bolje povezivanje Crne Gore i Srbije: Hoće li EU nastaviti gde su stali Kinezi\n19 Oktobar 2020, 21:49\nU prošloj godini, kao i u 2018, Kine nije bilo na spisku 50 država koje su pojedinačno navedene na spisku zemalja odakle su dolazile investicije.\nU 2017. godini Kina se nalazi na spisku, ali su strane direktne investicije iz najveće azijske zemlje iznosile 676.000 evra.\nJavnosti nisu poznate veće kineske investicije u Crnoj Gori, pišu „Vijesti“, ali bi među njima mogla biti gradnja vetroelektrana na Možuri kod Ulcinja, koje je posredno preko firme sa Malte kupila kineska kompanija „Šangaj elektrik pauer“. Za auto-put, koji je investicija Crne Gore, kineske kompanije su glavni izvođač radova, a treba da počnu i rekonstrukciju termoelektrane u Pljevljima.\nU ovogodišnjem izveštaju nema Malte, dok je proteklih godina bila među državama odakle su dolazili značajni iznosi.\nNa drugom mestu po direktnim stranim investicijama ove godine je Italija sa 43,3 miliona evra.\nIz tabela Centralne banke poznato je da je 7,9 miliona investirano kroz pozajmice od italijanskih kompanija, dok je preostali iznos od oko 35,4 miliona označeno kao „poverljivo“, a odnose se na investicije u domaća preduzeća i banke kao i u kupovinu nekretnina. Ovo je značajan rast investicija iz Italije, jer su prošle godine iznosile svega 6,7 miliona evra.\nPrva država po investicijama iz prošle godine Rusija, sada je na trećem mestu.\nZa osam meseci ove godine iz Rusije je stiglo 42,5 miliona evra, od čega su pozajmice od ruskih kompanija 15 miliona, a i Rusi su u kupovinu nekretnina uložili 14,4 miliona. Preostali iznos od oko 13 miliona odnosi se na ulaganje u crnogorske kompanije i banke i povraćaj domaćeg kapitala, ali su te dve sume proglašene poverljivim.\nČetvrta zemlja po investicijama u ovoj godini je Švajcarska sa 37,3 miliona evra. Pozajmice od kompanija iz ove države iznose 30,2 miliona evra, iz Švajcarske je stiglo 4,6 miliona za nekretnine, a ulaganje u domaća preduzeća i banke iznosi 2,5 miliona evra.\nMedojević: Postoji mogućnost da Kinezi preuzmu vlasništvo nad auto-putem i drugom imovine Crne Gore\n3 Oktobar 2020, 12:01\nSledeće po investicijama su Sjedinjene Američke Države sa 21,5 miliona evra, od kojih je poznato ulaganje od 18,5 miliona evra, dok su „poverljiva“ ulaganja od tri miliona.\nNa šestom mestu po iznosu ulaganja su Ujedinjeni Arapski Emirati sa 20,9 miliona.\nSlede investicije iz Nemačke sa 18,8 miliona, Holandije sa 17,3 miliona, Srbije sa 13,4 miliona, Estonije 9,8 miliona...\nOd ukupnog iznosa investicija, stranci su u kompanije i banke u Crnoj Gori investirali 86 miliona evra, dok je u istom periodu prošle godine ta cifra bila značajno veća 181 milion evra.\nStranci su u kupovinu nekretnina u Crnoj Gori ove godine investirali 62,8 miliona evra, dok su lani te transakcije vredele 108,7 miliona evra.\nU toku ovog perioda kompanije iz Crne Gore su od stranih pozajmile 291 milion evra, što je značajno više od prošlogodišnjih 210,6 miliona.\nOdliv stranih investicija, novac koji su stranci povukli iz Crne Gore, za ovih osam meseci bio je 148,3 miliona evra, dok je u istom periodu lani bio 255,6 miliona evra.\nVirus usporio kineski „projekat vijeka“ u Crnoj Gori, ali ne i u Hrvatsko


Organizacija društvenog aktivizma » Programski budžet i lokalne samouprave u Srbiji\nProgramski budžet i lokalne samouprave u Srbiji\nОзнаке: budžet, lokalna samouprava\nStalna konferencija gradova i opština (SKGO) u okviru programa EU Exchange 4 koji finansira Evropska unija, organizuje konferenciju – „Programski budžet i lokalne samouprave u Srbiji“.\nKonferencija će biti održana u sredu, 16. jula 2014. godine, u Sava Centru (Milentija Popovića 9), u sali 3/0, s početkom u 13.00 časova.\nCilj konferencije je da informiše predstavnike lokalnih samouprava o procesu uvođenja programskog budžeta u Republici Srbiji, obavezama koje u tom procesu stoje pred lokalnim samoupravama, kao i o konkretnoj podršci koju će u tom procesu lokalne samouprave dobiti od SKGO i Ministarstva finansija.\nOdredbe koje se odnose na programski budžet, na osnovu Zakona o budžetskom sistemu moraju se u potpunosti primeniti od donošenja budžeta za 2015. godinu i to se odnosi i na gradove i opštine, a uvođenjem ovih odredbi znatno će se unaprediti transparentnost i kontrola javnih rashoda na svim nivoima vlasti u državi.\nNa skupu koji će okupiti veliki broj zaposlenih u lokalnim samoupravama, obratiće se Kori Udovički, potpredsednica Vlade i ministarka državne uprave i lokalne samouprave, Prof. dr Zoran Perišić, predsednik SKGO i gradonačelnik Niša, predstavnici Ministarstva finansija, Državne revizorske institucije i Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji. U Na linku se nalazi pozivno pismo i dnevni red skupa.


Predsjednik Sindikata JKP Zenicatrans-prevoz putnika Huso Sarvan prisustvovat će sjednici Predsjedništva Samostalnog sindikata saobraćaja i veza Federacije BiH koja će se održati danas.\nSarvan će tražiti pravnu podršku ili punomoć za samostalno zastupanje u nastavku sudskog procesa protiv Gradske uprave Zenica, a zbog situacije u kojoj se ovo poduzeće nalazi.\n“Pošto smo vidjeli da gradonačelnika Fuada Kasumovića nije briga za radnike, svi mogu pomrijeti, odlučili smo da prekinemo štrajk glađu. Dalje nastavljamo sa svojim aktivnostima. Zbog nedostatka sredstava za rad, nastavljamo sa blokadom stanice”, rekao je Sarvan.\nInače, grad Zenica još nije dobio proračun radi političkih previranja između gradonačelnika Kasumovića i stranaka koje drže većinu u Gradskom vijeću.\nKasumović je jučer rekao da će on 1. travnja usvojiti proračun, a do tada, kako kaže, građani se mogu tužiti onim strankama koje, po njegovim riječima, vrše blokade u funkcioniranju Gradskog vijeća o čemu ovisi i financiranje Zenicatransa.


Trebinje: Osobe sa autizmom dobijaju adekvatnu pomoć | Herceg Televizija Trebinje\nTrebinje: Osobe sa autizmom dobijaju adekvatnu pomoć\nNa evidenciji Centra za socijalni rad u Trebinju se nalaze četiri osobe sa autizmom i četiri iz autističnog spektra sa pervazivnim razvojnim poremećajima, potvrdio je Aleksandar Buđen, logoped pri Centru za socijalni rad Trebinje.\nBuđen kaže da djeca sa simptomom autizma i sličnim problemom u Trebinju dobijaju adekvatnu pomoć u Centru za djecu i omladinu sa posebnim potrebama, gdje se mogu posavjetovati sa defektolozima, logopedima i psiholozima.\nOn je istakao da je, od njih osmoro, jedno dijete uključeno u redovno školovanje prema sistemu inkluzije, te dodao da se kod još nekoliko djece sumnja da postoji pervazivna patologija.\n"Imamo i petoro djece koja su u školi prema specijalnom planu i programu, a jedan momak, koji je izašao iz programa školskog obrazovanja, sada se nalazi u radno- okupacionim radionicama u Centru za djecu i omladinu sa posebnim potrebama Trebinje", naveo je Buđen.\nOn kaže da autistične osobe ne mogu živjeti bez tuđe pomoći i podrške i da za bilo kakvu sumnju o eventualnom autizmu kod djece roditelji treba najprije da se obrate pedijatru.


Dačić je rekao da je Nemačka zakazala taj skup bez konsultacija sa drugim državama, osim sa Francuskom, kao ni sa Evropskom službom za spoljne poslove.\n"To je dokaz da svako tu želi da preuzme neko liderstvo. A nisu pozvali SAD. Taj skup neće biti odlučujući, jer Srbija tu popustiti neće", rekao je Dačić za TV Prva.\nŠef diplomatije navodi da će biti pritisaka da se nastavi dijalog bez ukidanja taksi od strane Prištine.\nOsvrnuvši se na Briselski sporazum potpisan pre šest godina, Dačić je kazao da je on bio dobar za interese Srba na KiM, ali da nije realizovan.\n"Albanska strana je svaki put dodavala neke nove jednostrane korake stvarajući time novu političku realnost", tako da danas niko više ne govori o formiranju ZSO nego o ukidanju taksi, rekao je on.\n"Šta je to kompromis, o tome postoje različita mišljenja, ali o tome tek treba da se razgovara", zaključio je Dačić.


Velika Albanija — nekom san, nekom noćna mora - Sputnjik Srbija\n16:55 01 Decembar 2020\n22:23 31.08.2015 (osveženo 16:44 30.07.2019) Preuzmite kraći link\nDa li je u Albaniji još živ mit o „velikoj Albaniji“, te kako na to gledaju premijeri Edi Rama i Aleksandar Vučić — bila je jedna od tema u TV dijalogu koji su imali u okviru projekta „Okruženje“, snimljenog u bečkom studiju tokom Samita zemalja jugoistočne Evrope, održanog 27. avgusta.\nZa Ramu se, kako je rekao, postavlja pitanje ima li uopšte smisla govoriti o „velikoj Albaniji“ u situaciji kad razgovaramo o ekonomskoj uniji zemalja regiona, koja bi trebalo da funkcioniše poput unije zemalja Evrope.\nOcenivši da su svi mitovi prošlosti hrana „jednog primitivnog nacionalizma“, Rama je rekao da su takvi stavovi u suprotnosti sa svetom mladih, kojima, dodao je, želimo da obezbedimo bolje uslove za život.\n„Verujem da Rama želi Albaniju u EU, ali sa snovima treba pažljivije“, prokomentarisao je Vučić i dodao:\n„Jer, snova koliko hoćete, ali oni nekad za druge budu mora. Mislim da niko ne želi da vidi ni 'veliku Albaniju', ni 'veliku Hrvatsku', ni 'veliku Srbiju', već uspešne zemlje koje sarađuju“, rekao je Vučić, navodeći, kao primer, da će nama Drač uskoro biti najbliža luka i da smo se ekonomski već povezali tako da je to dobro za obe zemlje.\n„Nisam dao takvu izjavu zbog izbora, ali verujem da je san Albanaca da žive zajedno — legitiman. Taj san treba da realizujemo kao evropski narod i u okviru zajednice evropskih naroda gde ćemo svi živeti zajedno, i Srbi, i Hrvati i Albanci“, pojasnio je Rama.\nMoglo bi se dogoditi da srpski i albanski premijeri Aleksandar Vučić i Edi Rama zajedno odgledaju revanš utakmicu dve fudbalske reprezentacije 8. oktobra u Tirani, a prošlogodišnji incident s meča u Beogradu danas komentarišu ovako:\n„Zamalo smo pošli u rat zbog jedne fudbalske utakmice, a sada razgovaramo o stvarima koje pre godinu dana nismo mogli ni da zamislimo“, rekao je Rama.\nUpitan da li za revanš srpski navijači spremaju neko iznenađenje poput albanskog drona na stadionu pre godinu dana, Vučić je rekao: „Nadam se da ne, da tu dozu inventivnosti ne želimo da pokazujemo“.\nA zatim je dodao da je dobio poziv za revanš, te da bi rado otišao, ako ne bude bilo „nekog mnogo važnog posla“, da zajedno s Ramom pogleda utakmicu — „svako sa svojim navijačkim šalom“.\nincident, Velika Albanija, fudbal, Aleksandar Vučić, Edi Rama, Srbija, Albanija


Naslovna » BG svaštara » Drugi pišu » I zvanično: Google Street View servis za Srbiju\nGoogle Street View (screen: Google.rs)\nNeko drugi 8. juli 2014. Drugi pišu Komentari su isključeni na I zvanično: Google Street View servis za Srbiju\nGoogle automobili 23. oktobra prošle godine počeli su da beleže fotografije sa pregledom od 360 stepeni u većim gradovima Srbije, kao što su Beograd i Novi Sad, a potom i u manjim gradovima i selima.\nTamo gde je Street View opcija dostupna, nivou za pregled ulica se pristupa tako što se mapa maksimalno zumira i klikne se na Street View ikonu na levoj strani ekrana, ispod polja za pretragu. Ukoliko se radi o najnovijoj verziji Google Mapa, dovoljno je prevući narandžastog čovečuljka „Pegmena“ na mapu da bi se zumiralo na pregled ulice.\nZahvaljujući ovoj opciji, korisnici će moći da pogledaju kako izgleda restoran u koji idu, da planiraju putovanje, ugovaraju mesta za sastanak, ili da olakšaju sebi pisanje domaćeg zadatka iz geografije. Oni koji traže da kupe ili iznajme kuću mogu da uštede vreme tako što će unapred pogledati objekte i njihovu okolinu, ili tako što će tačno odrediti putanju kojom treba da stignu na određenu adresu.\nPoslovni korisnici takođe imaju koristi od Street View tehnologije, jer mogu besplatno da integrišu Google mapu u svoj veb sajt i da na taj način promovišu lanac hotela, ili povećaju vidljivost lokalne biblioteke, restorana i slično. (rts.rs)\nTagovibeograd bg svaštara drugi pišu dub google novi sad rts srbija vesti\nPrethodni Rekonstrukcija Ulice vojvode Stepe počinje za vikend\nSledeći Sharp AQUOS LC-50LE761E – pametni TV velike dijagonale


Univerzitet u Beogradu | Prijemni Ispiti\nAdresa: Studentski Trg 1 , 11000 Beograd\nTel. 011 3207 400\nFaks: 011/32 07 481\nveb sajt: www.bg.ac.rs\nUniverzitet u Beogradu je najviša, najstarija i najveća institucija visokog obrazovanja u Srbiji. To je državni univerzitet, čije su osnovne delatnosti visoko obrazovanje i naučno-istraživački rad. Sastoji se od 31 fakulteta, 11 naučnih instituta, Univerzitetske biblioteke i 12 centara.\nUniverzitet u Beogradu datira sa početka XIX veka, od 1808. godine, kada je Dositej Obradović osnovao Veliku školu. Formalno je osnovan 27. februara 1905. godine, čime je prvi srpski Univerzitet dobio autonomiju, a kada se u njegovom sastavu nalazilo tri fakulteta – Filozofski, Pravni i Tehnički fakultet. Ova ustanova je u to vreme imala značajnu reputaciju, ne samo u Srbiji, već i u evropskim razmerama, a njeni najistaknutiji nastavnici su se školovali na vodećim inostranim univerzitetima.\nFakulteti Univerziteta u Beogradu su podeljeni u četiri organizacione grupacije fakulteta: društveno-humanističkih nauka, medicinskih nauka, prirodno-matematičkih nauka i tehničko-tehnoloških nauka. Akademski program studiranja je organizovan na četiri nivoa: osnovne akademske studije, master, specijalističke i doktorske studije. Studijski programi koji se izvode na fakultetima Univerziteta su usaglašeni sa principima Bolonjske deklaracije.\nNa Beogradskom univerzitetu se danas školuje preko 80.000 studenata, na oko 150 programa osnovnih studija, kao i više od 1.700 poslediplomaca. Od njegovog osnivanja se obrazovalo oko 350.000 diplomiranih stručnjaka različitih profila, oko 23.000 magistara, oko 28.000 specijalista, kao i više od 13.200 doktora nauka. Nastavnici i saradnici Univerziteta u Beogradu predstavljaju najveći deo naučnog potencijala Srbije koji broji preko 7.000 članova.\nIz Beogradskog univerziteta su nastali – Univerzitet u Novom Sadu (1960), Univerzitet u Nišu (1965), Univerzitet u Prištini (1970), Univerzitet u Podgorici (1974), kao i Univerzitet u Kragujevcu (1976).\nRektorat Beogradskog univerziteta se nalazi u jednoj od najpoznatijih građevina u Beogradu, Kapetan-Mišinom zdanju, sagrađenom polovinom XIX veka kao privatna palata, a koju je kapetan Miša Anastasijević, jedan od najbogatijih Srba toga vremena, poklonio „svome otečestvu“.\nSvojim velikim kadrovskim potencijalom i zajedničkim strateškim projektima, Univerzitet povezuje najznačajnije naučne institucije u zemlji i ostvaruje dobru saradnju sa velikim brojem visokoobrazovnih i naučnih institucija u svetu. O tome svedoče zaključeni sporazumi o saradnji sa brojnim inostranim univerzitetima, članstvo u Evropskoj asocijaciji univerziteta (EUA), Balkanskoj rektorskoj mreži, Mediteranskoj zajednici univerziteta, Komisiji za obrazovanje evropskog saveta, kao i drugim organizacijama od značaja za obrazovanje, nauku i kulturu.\nCentar za razvoj karijere i savetovanje studenata univerziteta u Beogradu je osnovan kao članica Univerziteta u Beogradu, sa ciljem povezivanja diplomiranih studenata sa poslodavcima i razvijanja svesti studenata i diplomaca o savremenim uslovima poslovanja. Centar se nalazi u prostorijama rektorata Univerziteta u Beogradu i na raspolaganju je studentima kako bi im pomogao da razviju veštine i steknu saznanja od značaja za rad i zapošljavanje, da steknu radno iskustvo tokom studiranja, kao i da se upoznaju sa poslovnim svetom i njegovim pravilima.\nDan Univerziteta u Beogradu se obeležava 13. septembra, u znak sećanja na početak nastave na nekadašnjoj Visokoj školi u Beogradu. Univerzitet ima svoj grb, zastavu, pečat, rektorske insignije,rektorsku togu i svečanu odeždu lica koja se promovišu.\nU toku dva veka postojanja, Univerzitet u Beogradu je služio svom narodu, a njegovi bivši studenti i nastavnici dali su ogroman doprinos našem kulturnom, naučnom, obrazovnom, političkom i privrednom životu.\nSpisak fakulteta Beogradskog univerziteta:\nArhitektonski fakultet – www.arh.bg.ac.rs\nBiološki fakultet – www.bio.bg.ac.rs\nEkonomski fakultet – www.ekof.bg.ac.rs\nFarmaceutski fakultet – www.pharmacy.bg.ac.rs\nFakultet za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju - www.fasper.bg.ac.rs\nFakultet bezbednosti - www.fb.bg.ac.rs\nFakultet za fizičku hemiju - www.ffh.bg.ac.rs\nFilološki fakultet – www.fil.bg.ac.rs\nFilozofski fakultet – www.f.bg.ac.rs\nFizički fakultet – www.ff.bg.ac.rs\nFakultet organizacionih nauka – www.fon.bg.ac.rs\nFakultet političkih nauka – www.fpn.bg.ac.rs\nFakultet sporta i fizičkog vaspitanja – www.fsfv.bg.ac.rs\nFakultet veterinarske medicine – www.vet.bg.ac.rs\nGeografski fakultet – www.gef.bg.ac.rs\nGrađevinski fakultet – www.grf.bg.ac.rs\nHemijski fakultet - www.chem.bg.ac.rs\nMašinski fakultet – www.mas.bg.ac.rs\nMatematički fakultet – www.matf.bg.ac.rs\nMedicinski fakultet – www.mfub.bg.ac.rs\nPoljoprivredni fakultet – www.agrif.bg.ac.rs\nPravni fakultet – www.ius.bg.ac.rs\nPravoslavno-bogoslovski fakultet – www.bfspc.bg.ac.rs\nRudarsko-geološki fakultet – www.rgf.bg.ac.rs\nSaobraćajni fakultet – www.sf.bg.ac.rs\nStomatološki fakultet – www.stomf.bg.ac.rs\nŠumarski fakultet – www.sfb.bg.ac.rs\nTehnološko-metalurški fakultet – www.tmf.bg.ac.rs\nUčiteljski fakultet – www.uf.bg.ac.rs\nTehnički fakultet u Boru – www.tf.bor.ac.rs


Dodik: Razgraničenje između Srbije i BiH do Nove godine - Dnevni list Danas\nPolitika Dodik: Razgraničenje između Srbije i BiH do Nove godine\n4Piše: Fonet 10. novembra 2017. 14.12\nDodik je novinarima, nakon sastanka koji je, sa premijerkom RS Željkom Cvijanović imao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i predsednicom Vlade Anom Brnabić, rekao da RS granicu sa Srbijom ne doživljava kao granicu, nego kao „formalnu liniju“ i da joj je u interesu da se to što pre reši.\nRazgovarali smo o predlozima kako to razgraničenje i formalno uraditi, rekao je Dodik, i dodao da se sva sporna područja gde bi trebalo „ispraviti“ granicu nalaze na teritoriji RS, koja nema ništa protiv predloga Srbije.\nNa pitanje o izradi Deklaracije o opstanku Srba, on je konstatovao da „rad na tome ide svojim tokom“ i da su stvoreni uslovi da se taj dokument uputi parlamentima.\naleksandar vucic, milorad dodik\n10. novembra 2017. u 23.14\n11. novembra 2017. u 00.39\nDok je Rasima Ljajica mi Bosnjaci ne treba da se plasimo otcepljenja RS-a… To je jedna gromada od lidera i coveka.\n11. novembra 2017. u 00.43\n"Dodik: Razgraničenje između Srbije i BiH do Nove godine.." Odlicna ideja!. U aneksu tog ugovora o razgranicenju nikako ne zaboraviti da se napise da srpska strana ne misli na onu avnojevsku federalnu jedinicu vec na onu vasingtonsku….


Kompanija “Lego” širi poslovanje u Kinu i Indiju\nPrihodi danskog proizvođača igračaka, kompanije “Lego”, uvećani su za četiri odsto u prvoj polovini 2019. godine, ali su značajne investicije zarad kreiranja dugoročnog rasta, prouzrokovale pad neto dobiti od 12 odsto.\n„Prema istraživanju američkog “Startup Genome”, najrelevantnije svetske organizacije za istraživanje startap ekosistema, srpski inženjerski kadar svrstan je među pet najkvalitetnijih u svetu. Ovo istraživanje je važan signal za investitore da ulažu u Srbiju i srpske startap kompanije“, rekao je ministar za inovacije i tehnološki razvoj, Nenad Popović.\nSaradnja Srbije i Makedonije - zajednička kontrola graničnog prelaza\nPremijeri Srbije i Severne Makedonije Ana Brnabić i Zoran Zajev otvorili prvi integrisani prelaz u ovom delu Evrope. Očekuje se da zajednička kontrola znatno smanji čekanje na graničnom prelazu Preševo-Tabanovce, kao i da doprinese povećanju razmene robe i usluga.\nPorodica Volton, u čijem je vlasništvu "Walmart", svakog minuta zarađuje 70.000 dolara\nSvakog minuta najbogatija porodica na svetu je bogatija za još 70.000 dolara.\nLuksemburg - nova meka za milijardere\nBudući da mnoge svetske kompanije zbog Bregzita ostaju bez svoje evropske centrale, traže se nove destinacije.\nU Evropi smanjene kineske investicije za 80 odsto\nKineske investicije u Evropi smanjile su se za 80 odsto u prvoj polovini godine u poređenju sa istim periodom 2018. godine, objavila je konsultantska kuća "Ernst and Young“ (EY) u studiji.\nFT: Srbija na prvom mestu u svetu po grinfild investicijama\nSrbija je na prvom mestu u svetu po broju grinfild stranih direktnih investicija, objavio je britanski “Financial Times” (FT). Srbija je tu poziciju preuzela od Mozambika i popela se za jedno mesto u odnosu na prethodnu godinu.\nBezos zaradio još 2,15 milijardi dolara\nOsnivač i direktor Amazona Džef Bezos prodao je u prva dva dana avgusta još jedan paket od preko 530.000 deonica “Amazona” za 990 miliona dolara.\nBeč sledeće godine očekuje miijardu evra prihoda od turizma\nU prvoj polovini ove godine Beč je ostvario novi rekord u prihodima od turizma, kao i ostvarenim noćenjima.\nNajnižu stopu nezaposlenosti u EU ima Češka, a u regionu Slovenija\nSezonski prilagođena stopa nezaposlenosti u EU merena metodologijom Međunarodne organizacije za rad, u junu 2019. godine bila je 6,3 odsto, isto kao i prošlog meseca.\nECB: Snažan ekonomski oporavak u evrozoni\nIzložba fotografija Niloufar Banisadr u Francuskom institutu


100 najvećih u BiH: Prvi put lista banaka i nagrade za poduzetnice – Magazin Plus\nHome/100 najvećih u BiH: Prvi put lista banaka i nagrade za poduzetnice\n100 najvećih u BiH: Prvi put lista banaka i nagrade za poduzetnice\nU okviru projektu 100 najvećih kompanija u BiH u 2014. ove godine prvi put će biti posebno rangirane banke, preduzeća iz drvne, metalne i prehrambene industrije na nivou BiH, a biće i dodijeljene nagrade za žene poduzetnice i menadžere.\nOvo je, između ostalog, rečeno danas na pres-konferenciji Poslovnih novina u Sarajevu, na kojoj je najavljena svečana ceremonija tradicionalne dodjele priznanja zaslužnim kompanijama, koja će se održati 26. 06. 2014. na Ilidži – Congress & Event Center Terme.\nProjekat Izbor 100 najvećih kompanija u BiH, u okviru kojeg se rangiraju velike, srednje i male kompanije, a koja se objavljuje u specijalnom izdanju Poslovnih novina, jedini je projekat ove vrste na nivou BiH koji ima kredibilitet i prihvatili su ga svi privrednici na nivou države.\nRang-liste se i ove godine kreiraju u partnerstvu sa Agencijom TEC, korištenjem usluge pretrage, odnosno segmentacije baze Bon.ba, realizirane u saradnji sa AFIP Sarajevo i APIF Banja Luka.\nPodaci će biti obrađeni za sva pravna lica iz FBiH i RS koja su predala svoje završne račune za 2013. godinu.\nKompanije će se, kao i do sada, rangirati prema veličini (velike, srednje i male) u četiri kategorije – ukupni prihod, neto dobit, izvoz i investicije, a za stavku investicija će se koristiti pozicija investicije gotovinskog toka.\n– Projekat svake godine poboljšavamo novostima i ove godine smo kreirali rang-liste kompanija za vodeće grane privrede, te za finansijske institucije. Takođe, prvi put ove godine, u posebnoj kategoriji, biće dodijeljena i priznanja uspješnim poduzetnicama i menadžericama, u okviru projekta „Žene u Biznisu – žene poduzetnice i menadžeri“ koju Poslovne novine realizuju u saradnji sa Federalnim ministarstvom razvoja, poduzetništva i obrta, kazala je Alena Ahmetspahić – Fočo, urednica Poslovnih novina.\nSumirajući neke od podataka sa rang-liste, Ahmetspahić – Fočo je kazala da su u prošloj godini tri najveća izvoznika u BiH izvezla 1,053 milijarde KM. Ukupni izvoz BiH privrede lani je iznosio 8,6 milijardi KM.\nPrva tri najveća investitora u BiH ukupno su investirala 848 miliona KM, dok su kao i proteklih godina vodeća po neto dobiti tri javna preduzeća koja su ukupno ostvarila gotovo 303 miliona KM neto dobiti.\nPrve tri velike kompanije na rang-listi 100 najvećih u BiH ostvarile su ukupan prihod od 3,352 milijarde KM.\nAhmetspahić – Fočo je kazala i da su zbog velikih poplava i prirodne katastrofe u Poslovnim novinama razmišljali da odgode projekat 100 najvećih u BiH, ali su ipak odlučili da nastave započeti posao zbog toga što su odmakli u pripremama, ali i svjesni njegove važnosti za BiH.\nJasmin Baralija, direktor Agencije TEC, upozorio je da su pri kreiranju rang-listi naišli na probleme sa kvalitetom podataka o privrednim društvima.\n“Na znam da li ste svjesni da je tokom 2012. u Federaciji BiH predato 15% finansijskih izvještaja koja su sačinila lica bez validne računovostvene licence, taj broj u Republici Srspkoj je iznosio oko 20%. Agencija TEC d.o.o. Sarajevo postoji od 2009. godine, kazao je Baralija.\nDodao je da postoji jedan broj pravnih lica koja uopšte ne predaju svoje završne račune, kao i da postoje finansijski izvještaji koje su kreirale računovođe bez važeće licence, te finansijski izvještaji koji sadrže različite podatke za iste pozicije, nezavršeno uvođenje nove klasifikacije djelatnosti itd\n– I pored navedene činjenice i dalje postoje lica koja uspijevaju da rastu bez obzira na izazove okruženja. Priča o 100 najvećih u BiH je upravo to, te nam je veliko zadovoljstvo što i ove godine sarađujemo na ovom projektu, odnosno uspjeli smo zajedničkim naporima da ga unaprijedimo, naglasio je Baralija.\nAhmeta Egrlić, predsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH, koja je dugogodišnji partner projekta 100 najvećih u BiH, kazao je da je Izbor 100 najvećih u BiH jedan od rijetkih pozitivnih primjera projekata koji rangiraju i promoviraju najveće i najbolje u privrednom životu BiH.\n– Iako je iza nas još jedna teška poslovna godina, ohrabruju podaci da je u prošloj godini, u odnosu na 2012. godinu, zabilježen rast izvoza za 5,03 posto, uz istovremeno smanjenje uvoza. O uspjehu privrede BiH, te pozicioniranju domaćih proizvoda na zahtjevnom evropskom i svjetskom tržištu, govore i rang-liste 100 najvećih u BiH na kojima su se našle kompanije koje su uspjele ostvariti zapažene rezutate i pored nepovoljnog poslovnog ambijenta u zemlji. Stoga vjerujem da će naše najveće kompanije, kao i svi drugi poslovni subjekti, uz neophodnu pomoć i podršku, uspjeti prevladati nepovoljni poslovni ambijent u BiH, ali i posljedice katastrofalnih poplava i klizišta, te ponovno ostvarivati poslovne uspjehe na domaćem i stranom tržištu, istakao je Egrlić.\nSanjin Halimović, ministar razvoja, poduzetništva i obrta u Vladi Federacije BiH, kazao je da je jedan od strateških ciljeva Federalnog ministarstva razvoja, poduzetništva i obrta poticanje poduzetništva ciljnih skupina, gdje značajno mjesto zauzima poduzetništvo žena i u ovom smjeru će ovo resorno ministarstvo djelovati i ubuduće.\n– Ukupna grant financijska sredstva, koja je ovo resorno ministarstvo od 2004. godine izdvojilo za poduzetništvo žena s područja Federacije Bosne i Hercegovine, iznose 2.575.575 KM. U protekloj 2013. godini ukupan broj ugovora o poticajnim sredstvima za poduzetništvo žena potpisala su 62 pravna subjekta iz Federacije BiH koji su u vlasništvu žena, precizirao je Halimović.\nAdisa Huskić, član Uprave, voditeljica prodajne regije i resora Ljudski resursi u dm-u, govorla je o društvenoj odgovornosti ove kompaije, koja se od prvog dana aktivno uključila u pružanje pomoći građanima u područjima pogođenim poplavama i klizištima donirajući značajna materijalna i novčana sredstva, kao i volonterskim radom dm zaposlenika koji su pomogli čišćenju Maglaja i Doboja.\nBernd Papenkort, predstavnik Menadžment Centar Turska/Bliski istok, naglasio je doprinosi ove institucije organizaciji izbora 100 najvećih Poslovnih novina, a koji će sa sastojati i u pozvu za nagrađenu kompaniju na marketing konferenciju visokog nivoa – “Promijeniti igru – Jeste li spremni promijeniti svijet?”, koja se održava 3. i 4. decembra 2014. u Istanbulu.\nIako najavljen, pres-konferenciji nije prisustvovao Nedžad Rešidbegović, generalni direktor BH Telecoma.\nU pisanoj izjavi ovim povdom kazao je da Poslovne novine, kao specifičan medij, svojim projektom 100 najvećih u BiH jačaju ukupnu privredu i stimuliraju kompanije na fer borbu na izuzetno konkurentnom tržištu i godinama prepoznaju značaj poslovanja BH Telecoma u segmentu izvoza, ukupne dobiti i investiranja na domaće tržište i na čemu im je ova kompanija izuzetno zahvalna.\nProjekat 100 najvećih Poslovne novine pripremaju i realizuju, osim sa kompanijom Tec, u saradnji sa partnerima: Vanjskotrgovinskom komorom BiH, Asocijacijom poslodavaca BiH, Privrednom/Gospodarskom komorom FBiH, Privrednom komorom Brčko Distrikta BiH i nevladinom organizacijom “Kupujmo i koristimo domaće, kvalitetno i proizvedeno u BiH”.\nUG "Opstanak": „U svakoj bašti raste po jedna ruža i svako ima nekog da mu ruke pruža…”\nZDK: 7.877 lica evakukirano - 500 miliona KM štete


Krga očekuje poboljšanje odnosa sa Kforom\nIzvor: B92, 05.Jan.2003, 12:00\nBeograd -- Novopostavljeni načelnik Generalštaba Vojske Jugoslavije Branko Krga izrazio je očekivanje da će se u 2003. godini poboljšati odnosi jugoslovenske vojske i Kfora i da će se stvoriti uslovi za ulazak Jugoslavije u program NATO-a "Partnerstvo za mir".\nGeneral Krga je u intervjuu za "Politiku" rekao da bi ulazak Jugoslavije u međunarodne bezbednosne organizacije "poboljšao ukupan međunarodni položaj države i odnos svih međunarodnih činilaca, pa i Kfora" prema >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << SRJ.\nKrga je kazao da se povratak VJ na Kosovo nipošto ne može izvesti silom, već "samo u uslovima partnerstva i u dogovoru sa međunarodnim faktorima". "U kontaktima sa stranim partnerima redovno pokrećemo i to pitanije", naveo je on i dodao da je "pitanje povratka vojske i policije na Kosovo i Metohiju povezano kako sa ukupnom međunarodnom situacijom i položajem naše zemlje, tako i sa situacijom u samoj pokrajini".\nGeneral Krga je rekao da je u 2002. godini saradnja sa Kforom značajno poboljšana, kao i bilateralna saradnja "sa mnogim zemljama". "Očekujem da se taj trend nastavi, a posebno da se stvore uslovi za odlučujući korak prema integracionim procesima, pri čemu posebno mislim na program 'Partnerstvo za mir'", kazao je on.\nDan pre: 04.Jan.2003\nDan posle: 06.Jan.2003


Mirko Šijan - Blic Online\nMirko Šijan (29), sin pevačice Goce Božinovske, ponovo je dospeo u žižu javnosti nakon informacije da je sa Nikolom Buhom (28), bratancem Ljubiše Buhe Čumeta, bio na "kokainskoj žurki" u jednom apartmanu na Novom Beogradu.\nMnoga deca poznatih ličnosti svojih "pet minuta slave" dobili su na stranicama crne hronike, a poslednji u nizu je Mirzad Brkić, sin Hanke Paldum. On je, kako se nezvanično navodi, uhapšen u Neumu zbog sumnje da je fizički i psihički maltretirao devojku koja je 1995. godište, te da ju je protiv njene volje navodno prisiljavao na intimni odnos.\nMirko Šijan, zabranio je svojoj verenici Bojani Rodić da ne objavljuje na društvenim mrežama fotografije njihovog naslednika bez blura na licu. On smatra da ima mnogo manijaka na mrežama i da to može da bude opasno, a u svemu ga je podržala i majka Goca Božinovska.\nBojana Rodić i Mirko Šijan su nedavno postali roditelji, a Bojana je na svet donela dečaka kome su dali ime Zoran.\nMirko Šijan i Bojana Rodić su nedavno dobili sina Zorana, a ponosni otac se ne odvaja od svog naslednika.\nPevačica Goca Božinovska postala je baka pre nekoliko nedelja kada je njen sin Mirko Šijan postao otac, a sada je njena snajka, Bojana Rodić, objavila prvu fotografiju folkerke i unuka Zorana Šijana.\nBojana Rodić, koja se nedavno porodila, podelila je danas fotografiju izabranika Mirka Šijana i bebe Zorana.


Težina kofera za let iz Johanesburga\nDa li mogu poneti dva kofera iz Johanesburga, zbir oba kofera je ispod 23 kg, kojom avio kompanijom mogu leteti i kakvi su uslovi? Hvala.\nTežina kofera za let iz Johanesburga zavisi od avio kompanije i klase kojom letite. Zavisno od koncepta koji primenjuje podela se vrši na:\n- težinski koncept- Određuje se težina koju pojedinac može predati (20 ili 30 kg za ekonomsku klasu, 30 ili 40 kg biznis), nezavisno da li je u pitanju jedan veliki ili više manjih kofera.\n- komandni koncept- Avio kompanije određuju koliko komada prtljaga možete da ponesete u zavisnosti od tarife i klase. Svaki kofer ima određene maksimalne dimenzije, ukupno 158 cm (obim kofera), i težinu koja iznosi 23 kg u ekonomskoj i 32 kg u biznis klasi.\nUkoliko se u vašem slučaju za let koji ste odabrali primenjuje komadni princip, možete imati samo jedan kofer maksimalne težine 23 kg.\nKompletnu ponudu letova pogledajte na Johanesburg Beograd


Srbija u grupi zemalja sa malim rizikom od pretnji po mir - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Svet Srbija u grupi zemalja sa malim rizikom od pretnji po mir\nBrisel, 13. septembar 2020. – Srbija je na 34. mestu ovogodišnjeg Normandijskog indeksa koji ocenjuje nivo pretnji po mir, bezbednost i demokratiju u svetu, pokazao je novi izveštaj tink tenka Evropskog parlamenta EPRS.\n“I pre pandemije u nekim delovima sveta mir, bezbednost i stabilnost nisu bili deo svakodnevnog života. Klimatske promene, terorizam, sajber napadi, trgovina oružjem za masovno uništenje, siromaštvo i pregogranični kriminal, samo su neki od faktora koji ruše mir“, naveo je Sasoli.\nEPRS je dizajnirao i uradio Normandijski indeks zajedno sa Institutom za ekonomiku i mir i na osnovu podataka te organizacije, prenosi Euractiv.\nPrethodno Pokrenuta zagovaračka kampanja „ZA sadržaje za mlade“\nSledeće Nemce ne plaši toliko pandemija koronavirusa, koliko ekonomska pitanja\nTop Tags Civilno društvo Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija Evropska unija konkurs istraživanje mladi mediji lokalna samouprava ljudska prava Društvo vladavina prava OCD Evropska komisija evropske integracije