Udruženje Koreni – TD Theme v0.0\nTag: Udruženje Koreni\nNovo udruženje na nebu dijaspore: “Koreni” za veće poverenje prema matici (FOTO)\nPosted on July 18, 2019 by GeronimoSRB\nDijasporsko nebo bogatije je za još jedno udruženje koje je osnovano nedavno u Novom Sadu. Reč je o Udruženju matice, dijaspore, Srba u regionu i prijatelja Srbije “Koreni”, a za predsednika je izabran Stojan Stevanović iz Lopara u Republici Srpskoj, koji živi i radi u Švajcarskoj.\nStevanović je rekao da je cilj osnivanja udruženja podizanje poverenja i odgovornosti dijaspore i Srba u regionu prema matičnoj državi Srbiji.\n“Misija udruženja biće i razvijanje poverenja međunarodne zajednice prema Srbiji i Srbima u svijetu, uspostavljanje i unapređenje međusobne saradnje u oblasti privrede, kulture, obrazovanja, nauke i sporta u cilju jačanja nacionalnih interesa”, najavio je Stevanović.\nPredsednik Organizacionog odbora udruženja u Srbiji Milan Gutić rekao je da njihov rad treba da doprinese razvoju Srbije i svih srpskih zemalja i najavio osnivanje odbora u Banjaluci i Podgorici.\nGutić je objasnio da će u okviru udruženja postojati Saveti koji će sprovoditi sve odluke, i najavio veliki forum dijaspore koji će se održati u decembru u Novom Sadu. On nije krio ni namere udruženja da pokrenu dijasporu na globalnom nivou, podsetivši na manjakavosti dosadašnje Skupštine dijaspore.\nPredsednik Gutić je pozvao sve građani koji su nekada bili državljani Srbije, bilo da žive u matici ili van nje, ali i sve prijatelje Srbije da se pridruže ovom projektu.\nOsnivačkoj skupštini udruženja prisustvovao je i načelnik opštine Lopare Rado Savić, koji je učesnicima preneo dobra iskustva devetogodišnje saradnje ove lokalne zajednice sa brojnom dijasporom u Švajcarskoj, te istakao da je u opštinskoj upravi radi referent za saradnju sa dijasporom.\n“Uz pomoć dijaspore u zavičaju su do sada otvorene tri firme, pozorište, bazeni, a najveći uspeh je što su Srbi iz dijaspore investirali u rodni kraj kapital i znanje stečeno u inostranstvu”, rekao je Savić.\nDošao je u Beč na dve nedelje, a danas na čelu društva čuvara srpske tradicije u Austriji\nZvaničnik Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Borislav Maksimović ocenio je da su Srbija i dijaspsora velika podrška Republici Srpskoj.\nOsnivačkoj skupštini, koja je održana u “Master centru” Novosadskog sajma, prisustvovali su i državni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Srbije Nemanja Stevanović, predsjednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Skupštine Srbije Miodrag Linta.\nMeđu učesnicima su bili i književnik Pero Zubac, predsjednik Udruženja srpskih privrednika u Austriji Neško Čestić, kao i predstavnici dijaspore Srba u Rumuniji, Mađarskoj, Njemačkoj i Švajcarskoj.\nBratsku podršku novoosnovanom udruženju dali su iz SKPD Prosvjeta Austrija na čelu sa Srđanom Mijalkovićem iz Beča i Dejanom Mastilovićem iz Beogradalkovićem\nДелегација Го. Просвјете (Дејан Мастиловић, Београд и Срђан Мијалковић, Беч) активно је учествовала на оснивачкој…\nGepostet von СПКД Просвјета Аустрија am Dienstag, 16. Juli 2019\nPosted in Izdvajamo, Organizacije i udruženja, Ostalo, Srbija, Švajcarska, VestiTagged Dijaspora, Švajcarska, Udruženje KoreniLeave a Comment on Novo udruženje na nebu dijaspore: “Koreni” za veće poverenje prema matici (FOTO)


EPCG duguje porez – Bankar.me\nTag Archives: EPCG duguje porez\nDržavne kompanije i dalje troše novac mimo tendera, Elektroprivreda prednjači\nJune 20, 2016 Članci, SVE VIJESTI 0\nPreduzeća u kojima je država osnivač, njih 15, prijavilo je Upravi za javne nabavke da su tokom 2015. godine potrošili 2.844.303 eura za nabavku robe i usluga bez raspisivanja tendera. Najveću potrošnju sredstava bez pokretanja tenderske procedure imala je Elektroprivreda Crne Gore (EPCG) i to u iznosu od 1.541.569 eura.\nMarch 12, 2016 BERZA, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nElektroprivreda Crne Gore (EPCG) je dobila poziv za učešće na srpskoj i hrvatskoj berzi struje SEEPEX i CROPEX, saopšteno je iz kompanije.\nNovember 2, 2015 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI 1\nElektroprivreda Crne Gore EPCG u ovom trenutku ima blizu 210 miliona eura na sedam banaka u Crnoj Gori. Na računu u Prvoj banci nalazi se oko 19 odsto tih sredstava, a više novca EPCG drži u barem dvije banke i tako je već duže od godinu. Međutim, PR služba EPCG …\nOd EPCG traže 1,65 miliona\nDecember 9, 2014 Članci, ENERGETIKA, SVE VIJESTI 0\nCrnogorski elektroprenosni sistem tužio je Elektroprivredu zbog 1,65 miliona eura, a potraživanje se odnosi na januar i februar, tokom kojih je EPCG koristila prenosne kapacitete CGES-a za izvoz električne energije. CGES, u kom je predsjednik odbora direktora Dragan Laketić, tužbu temelji u odluci RAE, koja je donijeta u martu 2013. …


27. November, 23:48\nUhapšen osumnjičeni za ubistvo porodice Đokić 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.10.2021. / 19:50\nOsumnjičeni je priveden i određeno mu je zadržavanje do 48 časova zbog težine zločina.\nNakon skoro mjesec dana potrage za porodicom Đokić iz Aleksinca, Goranom, Gordanom i njihovom ćerkom Lidijom, iz MUP-a je saopšteno da je uhapšen osumnjičeni za ubistvo porodice.\nOvo je potvrdio ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, koji je sa pomoćnikom direktora policije i načelnikom Policijske uprave za grad Beograd Veselinom Milićem u Nišu pričao s pripadnicima policije koji rade na rješavanju ubistva koje je potreslo Srbiju.\nMinistar unutrašnjih poslova je istakao i da je nađena i značajna količina novca koja je pripadala ubijenoj porodici, a na imanju koje je koristio osumnjičeni pronađeni su izvjesni predmeti koji su, van svake sumnje, bili dio ovog svirepog ubistva.\nOsumnjičeni je priveden i po nalogu Višeg javnog tužilaštva u Nišu određeno mu je zadržavanje do 48 sati, zbog postojanja osnova sumnje da je učestvovao u izvršenju krivičnog djela teško ubistvo.\nOvako je izgledao pronađeni automobil porodice Đokić:\nToma Fila o zločinu koji je potresao Srbiju: Ubicu Đokića tražiti među njihovim rođacima i poznanicima


Nikolić: "Borba dok ima šanse" - Sportske.net\nNikolić: "Borba dok ima šanse"\nTrener fudbalera Partizana Marko Nikolić istakao je da pauza nije omela njegove izabranike u pripremi duela sa Spartakom, te da će se borba za titulu voditi dok god postoje šanse da trofej ostane u Humskoj.\nKatastrofalne poplave koje su pogodile delove Srbije i dovele do uvođenja vanrednog stanja u zemlji uticale su na odlaganje raspleta u borbi za titulu u domaćem fudbalskom šampionatu.\nPosle nedelju dana bez fudbala, utakmice 29. kola, na kojima bi mogla da padne odluka o šampionu, zakazane su za nedelju, 25. maj.\nFudbaleri Partizana odavno ne drže sudbinu u svojim rukama ali su šanse da trofej ostane u njihovom vlasništvu porasle posle poraza Crvene zvezde u 146. "večitom derbiju". Ipak, za sedmu titulu u nizu Partizan mora da veže dve pobede i da se nada da Zvezda neće učiniti isto u duelima sa OFK Beogradom i Vojvodinom.\n"Bili smo u dobroj formi, vezali nekoliko dobrih utakmica, ali došla je pauza. Očekuje nas težak meč u Subotici, međutim verujem da moji igrači mogu da odgovore na taj izazov. Spartak ima dobar i iskusan tim, dok smo mi i dalje motivisani u borbi za titulu. Borićemo se dokle god bude postojala šansa" izjavio je trener Partizana uoči polaska za Suboticu.\nPartizan je u prethodnom periodu nanizao tri trijumfa, računajući i onaj u 146. "večitom derbiju".\n"Momci su dobro i vredno radili, nisu bili nestrpljivi. Nije nas omela pauza i nadam se da ćemo to sutra pokazati. Svi smo spremni da odigramo još jedan dobar meč" istakao je Nikolić.\nDuel Spartaka i Partizana igra se u nedelju od 17 časova a crno-belima uz pobedu treba i kiks Crvene zvezde kako bi ostali u trci za odbranu šampionske titule.


Utvrđen program podrške radu noćnih barova i noćnih klubova\nVlada Republike Srbije usvojila je na današnjoj sednici Uredbu o utvrđivanju Programa podrške radu noćnih barova i noćnih klubova zbog poteškoća u poslovanju prouzrokovanih epidemijom bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2.\nImajući u vidu da je rad noćnih barova i noćnih klubova od početka epidemije bio ograničen, predložen je još jedan vid sektorske pomoći u cilju ublažavanja ekonomskih posledica.\nJavni poziv za podnošenje zahteva za utvrđivanje prava za pomoć za korišćenje sredstava biće objavljen na zvaničnoj internet prezentaciji Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija www.mtt.gov.rs, a rok za podnošenje zahteva je 15 dana od dana njegove objave.\nVlada Srbije donela je odluku da se Češkoj Republici donira 100.000 Pfizer vakcina kao znak solidarnosti prema građanima te zemlje u borbi protiv epidemije koronavirusa.\nNa sednici je usvojen Zaključak o prihvatanju teksta Programa transformacije Poreske uprave za period 2021 – 2025. godine. Ovaj program usmeren je na izgradnju moderne poreske administracije koja će obezbediti održive i predvidive javne finansije, unaprediti funkcionisanje postojeće Poreske uprave kako bi odgovorila izazovima u ekonomskom okruženju – u delu prikupljanja javnih prihoda, kako u zemlji, tako i u svetu.\nVlada je donela odluku o osnivanju Visoke škole strukovnih studija vazduhoplovne akademije, kojom se omogućava formalno obrazovanje pilota u okviru sistema visokog obrazovanja.\nRazvojem sopstvenih kapaciteta za školovanje pilota i vazduhoplovno-tehničkog osoblja stvaraju se uslovi da se dugoročno zadovolji pre svega, potreba domaćih poslodavaca u vazduhoplovnoj industriji, a sa druge strane omogući da Srbija ravnopravno učestvuje na svetskom tržištu obrazovnih usluga u sektoru vazdušnog saobraćaja.\nVlada Srbije usvojila je Program zaštite prirode Republike Srbije za period od 2021. do 2023. godine, čiji je osnovni cilj unapređenje sistema zaštite prirode i očuvanje biodiverziteta.\nDoneta je i odluka da Svetosavski plato i Krunski venac u Beogradu, zbog svojih simboličnih, memorijalnih, i arhitektonsko-urbanističkih vrednosti, budu proglašeni za prostorno kulturno-istorijsku celinu.


Australijski Piedmont saopštio je da je potpisao sa Teslom ugovor o snabdevanju litijumom na pet godina.\nKako prenosi Rojters, inicijalni petogodišnji ugovor podrazumeva da će Piedmon snabdevati Teslu sa trećinom od planiranih 160.000 tona rude godišnje.\nKompanije imaju mogućnost da produže ugovor za još pet godina.\nAkcije australijske rudarske kompanije dostigle su najvišu vrednost još od maja 2007. godine.\nUgovor je potpisan neposredno nakon Teslinog "Dana baterije" na kojem je direktor Ilon Mask prezentovao svoju viziju novih baterija, posle čega je kompanija izgubila 30 milijadi evra tržišne vrednosti.


I odgovorno i uspešno u 2020. godini | Nova Ekonomija\nPrilagođavajući se izazovnim okolnostima u kojima se našla čitava globalna zajednica, kompanija dm drogerie markt uspešno je zaokružila 16. godinu poslovanja u Srbiji sa zabeleženim rastom od 17,7 odsto i ostvarenim prometom od 15,6 milijardi dinara. U finansijskoj 2019/20. godini, najveći drogerijski lanac u Evropi učvrstio je poziciju stabilne, uspešne i odgovorne kompanije. Tako je moto Zajedno jedni za druge dobio dodatno značenje u 2020. godini, budući da je dm kroz razne vidove podrške, koja uključuje i kovid bonus od 18.000 dinara za svakog zaposlenog, nastojao da bude poseban oslonac svom kolektivu tokom globalne pandemije virusa korona.\nU ovoj najizazovnijoj godini, kako za poslovnu zajednicu, tako i za čitavo naše društvo, pokazali smo da, kao kompanija, možemo da poslujemo stabilno i u nepredviđenim okolnostima i da brzo i adekvatno reagujemo na sve izazove. Najvažnije je što smo i u tim trenucima uspešno odgovorili na potrebe naših kupaca. Na nivou kompanije, veliku zahvalnost dugujemo našim zaposlenima koji su pokazali izuzetnu požrtvovanost i predanost u vanrednim okolnostima i zato je ovaj poslovni uspeh posvećen upravo njima. Iz dana u dan prilagođavali smo se izmenjenim uslovima rada i uspeli da, uz sve primenjene mere, dm drogerije održimo bezbednim mestom za boravak kako zaposlenih, tako i kupaca. Takođe, veoma smo zahvalni svim poslovnim partnerima čija nam je podrška bila naročito dragocena u novonastaloj situaciji. Pored novih investicija i projekata, godinu za nama obeležio je i niz društveno odgovornih inicijativa kojima već tradicionalno potvrđujemo našu spremnost da zajednicu u kojoj poslujemo svakodnevno činimo boljim mestom za život svih nas, poručila je direktorka dm drogerie markt Srbija i Severna Makedonija Alexandra Olivera Korichi.\nGodina u kojoj su ljudi najveći prioritet\nPrema nedavno objavljenim rezultatima istraživanja „TalentX”, koje je sproveo specijalizovani portal Poslovi Infostud, dm se nalazi na 14. mestu na listi najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji, a iz kompanije ističu da je moto Zajedno jedni za druge dobio dodatno značenje u 2020. godini. Pored toga što je nastavio da razvija potencijale zaposlenih, na listi prioriteta dm-a vodeći imperativ postala je dodatna zdravstvena zaštita čitavog kolektiva i osiguravanje bezbednih uslova za rad. Drogerijski lanac se i ove godine pokazao kao poželjan poslodavac koji svojim zaposlenima obezbeđuje snažnu podršku, tržišno atraktivne zarade i mnoštvo dodatnih benefita – dve dodatne zarade u toku godine, besplatne sistematske preglede, kao i besplatne kurseve nemačkog jezika. Takođe, kompanija je, pored 14 isplaćenih plata u godini, svakom zaposlenom uplatila kovid bonus u iznosu od 18.000 dinara, što je ukupno 33,5 miliona dinara, dok je slična inicijativa sprovedena i u drugim zemljama u kojima dm posluje.\nKompanija je, pored 14 isplaćenih plata u godini, svakom zaposlenom uplatila kovid bonus u iznosu od 18.000 dinara\nZahvaljujući najsavremenijim sistemima za digitalno poslovanje i naprednoj infrastrukturi, omogućeno je brzo i fleksibilno reorganizovanje rada za veliki broj zaposlenih koji su radili od kuće tokom vanrednog stanja. Takođe, dm je svim zaposlenima u maloprodaji obezbedio pametne telefone koji su značajno unapredili i olakšali proces savetovanja kupaca.\nOdrživost kao imperativ u svim segmentima poslovanja\nU protekloj poslovnoj godini kompanija je nastavila svoju tradiciju održivog poslovanja, o čemu svedoče i rekordni rezultati prošlogodišnje masovne sadnje u okviru projekta Zasadi drvo, koji dm sprovodi zajedno sa Adria Media Grupom i institucionalnim partnerima. Ova jesenja akcija ušla je u istoriju jer je u jednom danu posađeno čak 51.000 mladih sadnica. Za predstojeću jesen, koju nosioci ovog projekta dočekuju sa velikim entuzijazmom, postavljen je novi cilj o pošumljavanju 100 lokacija širom naše zemlje.\nVodeći se načelima zelene ekonomije, dm u ponudi ima preko 1.000 proizvoda koji predstavljaju odgovarajuće ekološke alternative proizvodima koje svakodnevno upotrebljavamo, poput organske hrane, sertifikovane prirodne kozmetike i ekoloških proizvoda za domaćinstvo. Pored toga, kompanija dm jedna je od prvih u zemlji koja je u oktobru 2019. u potpunosti povukla plastične ambalažne kese iz prodaje, a kupcima nastavila da nudi, kao ekološke alternative, papirne kese, trajne torbe i velike pamučne dm torbe sa doživotnom garancijom.\nOrijentacija kompanije ka održivosti odslikava se i u podršci dm-a lokalnoj privredi. Godinu dana nakon što su se proizvodi razvijani u okviru projekta dm Inkubator našli u dm drogerijama, drogerijski lanac je nastavio sa ulaganjima u njihov dalji napredak, što je rezultiralo prodajom preko 95.000 ovih artikala od juna 2019. godine do danas. Na policama se nalaze 72 domaća proizvoda dm Inkubatora, od kojih su pojedini već poneli oznaku Čuvarkuća, kojom Privredna komora garantuje visok kvalitet i domaće poreklo. Zahvaljujući ovom projektu, kompanija je nosilac prestižnih nagrada, među kojima se izdvajaju nagrada „Đorđe Vajfert“ Privredne komore Srbije za drugi najinovativniji projekat u 2018/19. godini, priznanje za razvoj lokalnog preduzetništva od strane Srpske asocijacije menadžera i VIRTUS nagrada za najinovativniji projekat u 2019. godini.\nPodrška zajednici kao temelj svih aktivnosti kompanije\nPoslovni poduhvati dm-a praćeni su, kao i svake godine, društveno odgovornim projektima i donacijama, koji su posebno bili u fokusu nakon izbijanja globalne pandemije. Kompanija je u poslovnoj 2019/20. godini kroz različite vrste donacija uložila 10,8 miliona dinara namenjenih unapređenju uslova različitih zdravstvenih i obrazovnih ustanova, ali i poboljšanju kvaliteta života socijalno ugroženih kategorija stanovništva. Nasuprot globalnom trendu popusta na dan Black Friday (Crni petak), dm je 29. novembra 2019, pod sloganom „Giving is the new black“, sniženja zamenio donacijom Univerzitetskoj dečjoj klinici Tiršova, uloživši 3.000.000 dinara za opremanje ove ustanove. Takođe, u protekloj poslovnoj godini nastavljen je i tradicionalni humanitarni sat prilikom otvaranja novih i preuređenih drogerija.\nGodinu je obeležio i jubilarni deseti rođendan babybonus programa, kada je za program prijavljeno više od 45 odsto novorođenih beba u Srbiji. Kroz babybonus program kompanija je u ovoj poslovnoj godini poklonila svim prijavljenim bebama 600.000 pelena i nastavlja da bude pouzdan partner njihovim roditeljima kroz podršku u prve dve, najzahtevnije, godine života novorođenčeta.\nSvet dm drogerija – sve na jednom mestu\nPored izvanrednog dodatnog ulaganja u zdravstvenu sigurnost i bezbednost kupaca i zaposlenih, dm je u prethodnom periodu znatno snizio redovne cene više od 2.300 proizvoda iz kompletne ponude, čime se na tržištu dodatno diferencirao kao mesto povoljne kupovine.\nNa policama se nalaze 72 domaća proizvoda dm Inkubatora\nSa asortimanom koji broji blizu 14.000 proizvoda, dm prodavnice važe za mesto kupovine svega na jednom mestu, počevši od segmenta lepote, prirodne kozmetike, organske hrane, lične higijene, sve do proizvoda za domaćinstvo i negu beba. Osluškujući potrebe kupaca, dm je početkom jula ove godine lansirao i novu uslugu brze isporuke proizvoda u saradnji sa platformom Glovo koja je za sada dostupna u Beogradu, Novom Sadu, Subotici, Kragujevcu, Nišu i Pančevu. Na ovaj način proizvodi iz dm-a mogu da stignu do kupaca za svega sat vremena. Ponuda koja je na raspolaganju za dostavu putem ove platforme svakodnevno raste i obuhvata preko 1.200 proizvoda različitih segmenata, uključujući i raznovrsni asortiman organske hrane i proizvoda za zdraviji život i imunitet.\nPored toga, dm je jedan od najvećih ponuđača privatne robne marke na tržištu Srbije, sa više od 3.000 proizvoda. Dobro poznati dm brendovi – Balea, alverde, dmBio, babylove, Denkmit i drugi garantuju identičan kvalitet u svih 13 zemalja u kojima kompanija posluje. Sa portfoliom od 350 proizvoda u okviru privatne robne marke organske hrane dmBio, dm se ubraja u najveće ponuđače organske hrane u Srbiji, a iz drogerijskog lanca poručuju kupcima da im je tako na raspolaganju organski kvalitet po super ceni.


Hocu kod Mesijaaa!!!\nFudbalski Tipovi > Fudbal Vesti > Hocu kod Mesijaaa!!!\nNajbolji fudbaler planete Mesi stekao je mnogo fanova. Neki ga vole do “ludila” i dali bi sve samo da mogu da mu priđu i pozdrave ga. Ovim klincima je to i uspelo, ali su morali da se pomuče. Na utakmici Granade i Barelone, koju su Katalonci dobili 2:1, dečaci su utrčali na teren kako bi pozdravili idola.


Pet velikih promena koje čekaju HR industriju u narednim godinama - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tPet velikih promena koje čekaju HR industriju u narednim godinama\nPet velikih promena koje čekaju HR industriju u narednim godinama\nPosao ljudskih resursa u periodu pred nama oblikovaće veliki i sveobuhvatni globalni trendovi, čiji efekti mogu biti dramatični. Sa razvojem novih tehnologija eksperti u oblasti HR-a će u budućnosti biti suočeni sa izazovima koji se rađaju pod uticajem razvoja tehnologija.\nAgilnost i fleksibilnost biće glavne odlike kompanija. Stvaranje poslovne sredine i kulture koja promoviše inovacije je jedan od zadataka sektora ljudskih resursa. U skladu s tim, i zaposleni treba da budu sigurni da se o njima vodi računa, da će se odmah reagovati na rezultate njihovog rada i da će im na radnom mestu biti obezbeđeno pozitivno iskustvo.\nZnačaj učenja i stalnog usavršavanja nastaviće da raste. S obzirom na to da se jednostavni, repetarivni poslovi danas ostavljaju tehnološkim rešenjima, ostaje više vremena za sticanje novih znanja i veština. Pored toga, zaposleni će biti u potrazi za poslovima na kojima će im biti omogućeno da uče. Menadžerima će takođe biti promenjen opis posla – pored toga što su operativni lideri, njihovo zaduženje biće i da usavršavaju svoje saradnike.\nSpoljni saradnici biće sve češće opcija zaposlenja. Prema istraživanjima, do 2025. godine više od polovine poslova obavljaće zaposleni koji imaju paušalne ugovore. Izvršni direktori imaće zato dodatni zadatak – da odluče koji se poslovi mogu obavljati unutar kompanije, a koji mogu biti prebačeni na spoljne saradnike. Uz izazove nalaženja odgovarajućih kandidata i poštovanja međunarodne zakonske regulative iz oblasti radnog prava, u zaduženjima im ostaje i održavanje integriteta korporativne kulture u različitim radnim okruženjima.\nPuna transparentnost poslovanja biće jedan od prioriteta, a brend kompanije se sve više meri onim što zaposleni o njoj iznose u javnost. Zahvaljujući novim trendovima komunikacije, platni spiskovi i evaluacije zaposlenih postaju transparentne. Menadžerima će biti dužnost da objasne zašto je jedan zaposleni plaćen više, a drugi manje. Sistem naknada biće sve fleksibilniji – uz fiksne plate koja se isplaćuje „za ono što ste“ , jednokratne naknade (bonusi, npr) koje se dobijaju „za ono što ste uradili“ biće sve važnije. Puna inkluzivnost je trend kojem teže sve velike kompanije. Rodna ravnopravnost uzrokovaće sve pozitivniji stav prema manjinama u radnoj snazi. Prema istraživanju agencije Catalyst, povećanje broja žena u urpravnom odboru može da dovede do porasta zarade i do 50 odsto. Pored toga, na brojnim tržištima širom sveta sve je izraženiji manjak ljudi koji ulaze na tržište rada u odnosu na broj onih koji izlaze. Zbog toga kompanije moraju da ulože dodatne napore kako bi našle način da reše taj problem.\nNeke od ovih promena već se dešavaju i otvaraju niz novih izazova. Dobra vest je da, zahvaljujući digitalnoj revoluciji, sada imamo sredstva uz pomoć kojih možemo da ih prevaziđemo , a na tržištu će preživeti samo inteligente kompanije koje tako pristupaju i ljudskim resursima.\nDr Stiven Hant, stariji potpredsednik za istraživanja oblastima HR u kompaniji SAP


Kako biti 1 od 100 - Techstarsovi saveti za akademce - startit\nKako biti 1 od 100 – Techstarsovi saveti za akademce\nStefano Deurandi Subotić - 19. Februar, 2014.\nJoš jedan uspešan i produktivan vikend na Startap akademiji je iza nas, ovog puta u znaku Techstarsa, jednog od najboljih svetskih akceleratora. Posebno je značajno dvodnevno druženje sa, ni manje ni više, nego programskim direktorom Techstarsa, Takom Loom. Za one koji nisu učesnici akademije, pokušaćemo da prenesemo osnovne lekcije.\nObzirom da je Tak pre pridruživanja Techstars ekipi imao dva svoja startapa, bilo je zanimljivo čuti njegova iskustva. Specifično je i to što je pričao i o svom dvogodišnjem vojnom iskustvu na logističkim operacijama u Koreji i koliko mu je to pomoglo u izgradnji mindeseta za startap svet.\nOpet smo imali priliku da čujemo koliko je važno imati kvalitetan tim, ali osim tima i ideje, naglasio nam je da je važno da postoji i realna percepcija tržišta. Kada je pričao o ideji, pričao je o njenoj budućoj vrednosti – važno je da ideja bude dobra, ali ne sada, već tamo gde će biti, jer je normalno da se tokom realizacije ona menja.\nTakođe je akademce savetovao da imaju velike ciljeve, ali da ih ostvaruju korak po korak. Potrebno je da ceo tim zna kuda startap ide i da ekipa ima podsticaj da daje sve od sebe da bi došla do cilja. Uz ovo, bitno je i to da tim voli da uči i da funkcioniše veoma brzo.\nOni koji razmišljaju da se prijave za Techstars treba da znaju da je social proof (preporuka poslovnog anđela ili VCa) veoma važan, kao i razlozi zašto baš Techstars i šta očekujete od programa. Kako Techstars prima 1 od 100 startapa koji se prijave, kriterijumi su im dosta jači nego drugim akceleratorima.\nTak preferira startape koji rešavaju neki veći problem, recimo probleme energetske efikasnosti.\nTimovi na akademiji su imali 1 na 1 sesije sa Takom, kao i priliku da pičuju svoje ideje, ali i da pokažu dosadašnji progres i da dobiju feedback od Taka, ali i Ivana Vesića, ko-osnivača Vetclouda. Ako redovno pratite Startit sigurno znate da je Vetcloud prvi startap iz Srbije koji je ušao u Techstars i samim tim lepa motivacija za nas ostale da ga u budućnosti nasledimo.\nTimovi imaju još nekoliko dana da rade na svojim startapima, jer nam već sledećeg vikenda dolaze novi zanimljivi gosti sa startap scene i još jedan akcelerator, Launchub.\nsreda, 19. Februar, 2014.


Rute: Italija sljedeći put mora sama da rješava svoje probleme - CdM\nMi samo za solidarnost, ali ne u vidu bespovratne pomoći, već kredita, ponovio je stav Holandije premijer te zemlje Mark Rute i dodao da sljedeći put kada se Italija nađe u situaciji, poput ove nakon pandemije, mora biti spremna da sama rješava svoje probleme.\n“Pomoć u vidu kredita zemljama poput Italije i Španije je logičnija, i analize evropske Komisije potvrđuju da dvije zemlje najviše pogođene krizom nakon pandemije kovida 19, mogu izdržati nova zaduženja”, rekao je holandski premijer u intervjuu za italijanski list “Koriere dela Sera”\nNjegove riječi izazvale su oštre reakcije gotovo svih italijanskih partija, bez obzira na ideološku orjentaciju, piše magazin onlajn Europe Today.\nPremijer Italije Đuzepe Konte je odgovorio u svom maniru, bez polemike: “Italija će se izvući iz krize, tražimo načine i snagu”.\nList podsjeća da su zemlje EU dogovorile da Italiji nakon pandemije pomognu sa 750 milijardi eura bespovratne pmoći.\nRiječi holandskog premijera, piše magazin, potvrđuju da među zemljama Evropske unije i dalje ne postoji čvrsto jedinstvo o načinu pomoći zemljama pogođenim pandemijom koronavirusa, o čemu konačnu odluku treba da donesu na sastanku premijera, zakazanom za 18 jul.\nMagazin spekuliše da je predsjednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen pozvala zemlje EU na pripremni sastanak, nardene sedmice, da bi osigurala njihovo jedinstvo u odlučivanju na predstojećem sastanku šefova vlada.\nTagsHolandija Italija koronavirus kovid-19 Mark Rute problem


NIS najprofitabilnija kompanija u Srbiji u 2018. a EPS imao najveće prihode - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » NIS najprofitabilnija kompanija u Srbiji u 2018. a EPS imao najveće prihode\n2Piše: Beta 22. novembra 2019. 14.50\nNajveća strana direktna investicija prošle godine – ugovor sa kineskom kompanijom Zijin da kupi 63 odsto udela u Rudarsko-topioničarskom basenu (RTB) Bor, omogućila je da to preduzeće izbije na prvo mesto najprofitabilnijih, sa dobiti od 90 miliona dinara. Tako visok neto dobitak nije odraz dobrog poslovanja, već je on posledica iskazanih prihoda od smanjenja obaveza u iznosu od 113,5 milijardi dinara, odnosno otpisa 90 odsto evidentiranog duga.\nTako je „dobitak iz ostalih aktivnosti“, u iznosu od 103,3 milijarde dinara, glavni generator pozitivnog poslovanja RTB-a, ističe se u ediciji BIZNIS TOP.\nPetu poziciju je zauzeo Telekom Srbija, ali ostvarena neto dobit te kompanije u 2018. u iznosu od oko 10,2 milijarde dinara bila je manja za 30,1 odsto u poređenju sa prethodnom godinom, dok je poslovni prihod od 85,6 milijardi dinara ostao na nivou prošlogodišnjeg.\nNajveći broj najprofitabilnijih preduzeća poslovao je u prerađivačkoj industriji, a najveću dobit su ostvarile kompanije Koka kola (Coca Cola) HBC Srbija, Industrija mesa Matijević, Bambi, Imlek i Frikom.\nČetvrti je maloprodajni lanac Delez (Delhaize) Srbija sa prihodom od oko 100,5 milijardi dinara koji je porastao za 5,9 odsto u poređenju sa godinom ranije, dok je peto mesto zauzela kompanija FIAT automobili, ali su njeni rezultati prilično lošiji u odnosu na prethodnu godinu – prihod od 88,3 milijarde dinara je manji za 21 odsto, a neto dobit 1,5 milijardi dinara je smanjena za 28,9 odsto.\nPrema podacima APR-a u Srbiji su prošle godine poslovale ukupno 674 ekonomske celine. Suprotno ostatku privrede, koja je uvećala ukupnu dobit, ekonomske celine su zabeležile pad profitabilnosti za čak 31 odsto, a rast poslovnih prihoda od 4,1 odsto je takođe bio manji od rasta ukupne privrede.\nEPS, firme, Niš, profit\n22. novembra 2019. u 20.16\nLako je NIS-u biti najbolji kada u kompaniji ima 7000 lizing radnika (savremenih robova), to su totalno obespravljeni ljudi.\n23. novembra 2019. u 11.04\nKineska kompanija Ziđin, koja je kupila 63 odsto udela u RTB Bor, je na prvo mesto najprofitabilnijih, sa dobiti od 90 miliona dinara u Srbiji. Ovaj uspeh Ziđina je otrovao stanovništva Bora i okolnih sela višestrukim povećanjem zagađivača i trovača vazduha i ljude sumpor dioksidom, živom, arsenom i kompletnim Mendeljejevim sistemom elemenata. Borani više puta su ukazivali na enormnog aerozagađenja, koje su političari proglasili politički, kao da ne vide dim, prašine i kao da im ne funkcionišu čulo mirisa i vida. Zaboravljaju da se i deca političara Bora truju isto kao i ostala deca. Ovo potseća na odluka da se poništi doktorat Malog, a političari, umesto da pozdrave akciju, proglašavaju je političkom.


Olimpijakos trijumfovao protiv Asvela posle produžetka - SPORTSKI ŽURNAL\nOlimpijakos sada ima učinak od 11 pobeda i devet poraza na tabeli Evrolige i nalazi se na 10. mestu, a ekipa Asvela ima skor od šest pobeda i 14 poraza i na 16. je mestu\nKošarkaši Olimpijakosa pobedili su večeras na gostovanju posle produžetka ekipu Asvela sa 101:93 (23:15, 21:22, 19:24, 23:25, 15:7) u meču odloženog 10. kola Evrolige.\nGrčki tim je do produžetka stigao trojkom Kostasa Slukasa u poslednjem napadu regularnog dela meča.\nSlukas i Šekil Mekisik postigli su 23 poena za ekipu Olimpijakosa. Slukas je upisao šest asistencija, dok je Mekisik dodao tri asistencije. Hasan Martin je grčku ekipu postigao 15 poena uz šest skokova.\nNajbolji učinak u francuskoj ekipi imao je Noris Kol sa 21 poenom i šest asistencija, Dejvid Lajtli je dodao 18 poena uz sedam skokova, dok je Vilijam Hauard postigao 16 poena.\nOlimpijakos sada ima učinak od 11 pobeda i devet poraza na tabeli Evrolige i nalazi se na 10. mestu, a ekipa Asvela ima skor od šest pobeda i 14 poraza i na 16. je mestu.\nU sledećem kolu Evrolige Olimpijakos gostuje Žalgirisu, dok Asvel dočekuje Valensiju.


BIHAMK - Na autoputu A-1 Kakanj - Visoko, vozna traka i dalje zatvorena\nBIHAMK – Na autoputu A-1 Kakanj – Visoko, vozna traka i dalje zatvorena\nZbog saobraćajne nezgode koja se dogodila na dionici autoputa A-1 Kakanj-Visoko u mjestu Dobrinje saobraća se usporeno preticajnom trakom, dok je vozna traka zatvorena za saobraćaj. Vozači na toj dionici mole se za pojačan oprez.\nPojačana frekvencija vozila bilježi se u oba smjera na graničnom prijelazu Bosanska Gradiška, na ulazu u BiH na graničnom prijelazu Bosanski Brod, kao i na izlazu iz BiH na graničnim prijelazima Izačić, Velika Kladuša i Deleuša.\nNa ostalim graničnim prijelazima zadržavanja za sada nisu duža od 30 minuta. Iz sigurnosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na saobraćajnicama prema i od mosta graničnog prelaza Brčko-Gunja.\nPojačan je promet vozila i na putevima u BiH, a izdvajaju se dionice u gradskim centrima. Zbog učestalih lokalnih padavina, posebno u centralnim i zapadnim krajevima, vozače pozivamo na pojačan oprez.\nNa svim putnim pravcima preporučuje se opreznija vožnja, prilagođenu uslovima na putu, saopćeno je iz BIHAMK-a.


RTS :: Predbračni ugovori\nBeograd 202 Predbračni ugovori\nutorak, 31. maj 2022, 13:00\n„Brak se uređuje zakonom samo onda kada ne može drugačije“, davno je napisao Duško Radović.\nKako se danas veliki broj mladih vodi principom „čist račun, duga ljubav”, sve češće se odlučuju da svoje buduće, pre svega imovinske odnose, odrede unapred. Pravnici su mišljenja da u tome nema ničeg lošeg, jer će na taj način poštedeti sebe brojnih problema ukoliko dođe do razvoda. Kako se pravi predbračni ugovor, može li da dovede u sumnju ljubav i poverenje, šta na to kažu psiholozi i naši sugrađani, čućete u današnjoj emisiji.\nU nastavku podsećanje na događaje koji su kroz istoriju muzike obeležili 31. maj. Očekuje vas još jedna priča o pesmi, pola sata domaće i muzike iz regiona, najava aktuelnih događaja i raport našeg reportera o saobraćaju na beogradskim ulicama.\nVoditelj Vesna Parezanović Aleksić\nGde ima dobrog provoda\nPatrijarh Porfirije: Važne pesme moje mladosti\nDobro jutro u hercima


NBS – Bookvar\nTribina: "Ratni dnevnici između svedočenja, istorije i književnosti"\nSkrivena blaga beogradskih antikvarinca\n"Lepe strankinje": Sujeto, ime ti je pisac\nStriporama 2018: Niška tvrđava u znaku Supermena\nTribina o Milanu Mladenoviću\nU petak, 21. avgusta sa početkom u 19 časova biće održana tribina Poštenije nisam mogao da potrošim godine u organizaciji Narodne biblioteke Srbije i Zadužbine Milana Mladenovića. Na tribini će učestvovati Z...\nU petak, 04. oktobra sa početkom u 19 časova u Amfiteatru Narodne biblioteke Srbije biće održano predavanje Veliki inkvizitor: jedno anarhističko čitanje koje će održati doktor Davor Džalto. Događaj se organ...\nKnjiga dr Branislava Anđelkovića Arheologija smrti: ka razumevanju starog Egipta biće predstavljena na tribini u Atrijumu Narodne biblioteke Srbije u petak 14. juna s početkom u 19 časova. Ovo kapitalno delo sa...\nRazgovor: Gordana Todorović, zagonetka naše poezije\nU četvrtak, 16. maja sa početkom u 13 časova u kafe-knjižari Narodne biblioteke Srbije povodom objavljivanja trotomnih Sabrana dela Gordane Todorović biće održana razgovor na temu Gordana Todorović, zagonetka n...\nU utorak, 02. aprila sa početkom u 18 časova u Atrijumu Narodne biblioteke Srbije biće održano veče posvećeno nedavno preminulom književniku Amosu Ozu. Program otvara tribina na kojoj će o Ozovom stvaralaštv...\nKnjiževno veče „Danteovim stopama”\nU petak, 15. marta sa početkom u 19 časova u Atrijumu Narodne biblioteke Srbije biće održano književno veče Danteovim stopama povodom knjige Vita nova Dantea Aligijerija. Na tribini će učestvovati pesnik, pr...\nNarodna biblioteka Srbije objavila je listu 10 najčešće pozajmljivanijih naslova u javnim bibliotekama Srbije tokom 2018. godine, a na prvom mestu se nalazi roman "Koreni" Dobrice Ćosića. Slede "Na Drini ću...\nU četvrtak, 31. januara sa početkom u 19 časova u Atrijumu Narodne biblioteke Srbije biće održano književno veče O piscima i političarima bez maski posvećeno memoarskoj prozi Aleksandra Petrova Memoroman (Zepte...\nVeče posvećeno kubanskom književniku Hoseu Martiju\nU ponedeljak, 28. januara od 19 časova u Amfiteatru Narodne biblioteke Srbije biće održano veče posvećeno kubanskom književniku Hoseu Martiju, povodom 166. godišnjice njegovog rođenja. Tokom programa će se čita...\nTribina “Dvesta godina žanra naučne fantastike”\nU sredu, 5. decembra u 19 časova u Amfiteatru Narodne biblioteke Srbije biće organizovana tribina 200 godina žanra naučne fantastike. Na tribini će učestvovati prof. dr Aleksandar B. Nedeljković, prof. dr Zo...


Preporuke Ministarstva građanima Srbije koji su u Izraelu : Nadlanu.com\nPreporuke Ministarstva građanima Srbije koji su u Izraelu\nObjavljeno 29. avg 2013. / 20:10:39\nKako je Ministarstvo saopštilo, građanima Srbije se preporučuje i da "ne odlaze u oblasti udaljene od njihovog prebivališta, kao i da se blagovremeno informišu o skloništima u neposrednoj blizini mesta boravka".\n"Savetujemo građane Srbije da sa sobom nose lična dokumenta, uključujući i putne isprave, kao i izvesnu količinu gotovine za potrebe transporta u slučajevima hitne evakuacije", navodi se na sajtu Ministarstva.\nUkazuje se da "izraelski centar civilne zaštite, obezbeđuje pakete za ličnu zaštitu samo izraelskim drzavljanima i licima kojima je odobreno stalno nastanjenje u Izraelu" i da ambasada Srbije u toj zemlji "ne poseduje pakete za ličnu zaštitu i nije u mogućnosti da ih obezbedi".\n"Građani koji to žele, gas maske mogu da nabave posredstvom kompanija koje se bave njihovom distribucijom", navodi Ministarstvo.\nAmbasada će, dodaje se, biti "dostupna građanima Srbije 24 sata na telefon +972 3 604 55 35 i nastojaće da ih posredstvom internet sajta www.telaviv.mfa.gov.rs blagovremeno obaveštava o bezbednosnim aspektima boravka u Izraelu".\nGrađanima Srbije se preporučuje da se "upoznaju sa opštim preporukama o putovanju i boravku u Izraelu, koje se nalaze na sajtu Ministarstva spoljnih poslova Srbije" i da se pridržavaju uputstava izraelske Komande za civilnu zaštitu (Home Front Command).


Nema okazivanja koncerata u Beogradskoj areni – The Kiosk\nNema okazivanja koncerata u Beogradskoj areni\nby adminin Aktuelnoon Posted on 13/11/2009\nBeogradska arena ne namerava da otkazuje planirane koncerte zbog proglašenja epidemije gripa A (H1N1), izjavila je danas Tanjugu pi-ar Arene Jasmina Krstić, obrazlozivši tu odluku činjenicom da još ne postoji “čak ni naznaka zabrane javnog okupljanja u bilo kojoj zemlji sveta, pa ni u Srbiji”.\n“Zabrana javnih okupljanja nigde nije objavljena i ne očekujemo da će biti. Mi smo u kontaktu sa svim gradskim i republičkim institucijama u zemlji koje se bave epidemijom i još nemamo čak ni naznake da će do toga doći”, rekla je Krstićeva.\nOna je konstatovala da se sve odvija normalno i da straha od gripa nema ni medju izvodjačima, ni kod publike.\n“Mi smo se informisali o tome šta se dešava u inostranstvu i nijedan koncert u Evropi i Americi nije otakazan zbog novog gripa. Umetnici i njihovi menadžeri smatraju da su sasvim bezbedni i ne dovode u pitanje svoje gostovanje u Srbiji”, istakla je predstavnica za odnose sa javnošću Beogradske arene.\nOna je primetila da se po prodaji ulaznica za zakazane muzičke dogadjaje u Areni ne primećuje postojanje bilo kakve panike medju gradjanima.\n“Mislim da se tu više stvara neka vrsta medijske tenzije, jer sudeći po prodaji ulaznica ne bi se reklo da se ljudi boje gripa”, zaključila je Krstićeva.\nPubliku u Beogradskoj areni do kraja godine očekuju koncerti Toma Džonsa, Harisa Džinovića, grupa “Bekstrit bojs”, “Van Gog” i “Galije”, kao i muzičko-scenski spektakli na ledu za decu kompanija “Dizni on ajs” i “Holidej on ajs”.


Izveštaj sa novembarskih predavanja iz ciklusa "Zaglavljeni na periferiji" | Centar za politike emancipacije\nU subotu 9. novembra je održan drugi blok predavanja u okviru jesenjeg programa ciklusa „Zaglavljeni na periferiji“. Nakon rasprava o socijalnim pokretima na Balkanu (sa učešćem Anite Tolić iz Slovenije, Dinka Kreha iz BiH i Berđana Aktaša (Bercan Aktaş) iz Turske i nekim principima političkog organizovanja (o kojima je govorila Hilari Vejnrajt, urednica popularnog britanskog časopisa Red Pepper) u oktobarskom delu ciklusa, ovog puta smo se vratili na teme poput ekonomske krize i klasne politike, ali iz malo drugačije perspektive.\nNaime, novembarski gosti su bili Boris Kagarlicki (Boris Kagarlitsky), ruski marksistički teoretičar i sociolog, autor više knjiga, disident kako u SSSR-u tako i u postsovjetskoj Rusiji i direktor Instituta za globalizaciju i društvene pokrete (IGSO) u Moskvi, i Džon Milios (John Milios), profesor političke ekonomije i istorije ekonomske misli na Nacionalnom tehničkom univerzitetu u Atini, autor preko dve stotine radova i više od deset knjiga, u kojima se mahom bavi teorijama vrednosti, novca i finansija, kao i internacionalizacijom kapitala i teorijom imperijalizma.\nOdmah se na početku moglo reći da će predavanje Kagarlickog biti zanimljivo i vredno pažnje samim tim što dolazi iz zemlje koja deli sličan (iako, u nekim aspektima, znatno drugačiji) ideološki kontekst sa Srbijom – krah državnog socijalizma, tranzicija i niz privatizacija, socijalna katastrofa 90-ih godina čije se posledice i danas osećaju i ideološka konfuzija po mnogim političkim pitanjima predstavljaju podjednako teške okolnosti za reafirmaciju autentične leve opcije i u Rusiji i kod nas. Iz te perspektive je Kagarlicki i otpočeo svoje predavanje, nazivajući situaciju na levici odmah nakon raspada SSSR-a „moralnom katastrofom“. Međutim, oštra stvarnost novog ruskog kapitalizma koji se razvijao u prvoj deceniji nakon raspada je čak i mnoge disidente iz vremena SSSR-a, koji su prethodno bili desno ili liberalno opredeljeni, odvela na poziciju koja se može nazvati levo-liberalnom. U ostatku Istočne Evrope se, ipak, odvijao obrnut proces: mnogi levi disidenti su vremenom prelazili na desne pozicije (to rečito ilustruje i primer jugoslovenskih disidenata). Danas je situacija u Rusiji, tvrdi Kagarlicki, bolja, tim pre što postoji neki otpor i postoje pokreti, ali se postavljaju određena pitanja i pred intelektualnu levicu i pred te pokrete.\nU kontekstu neoliberalne politike, koja ne samo što nije zamrla, već se javlja u još agresivnijem ideološkom obliku, levi radikalizam, koji se često javlja u svom vulgarnom obliku u kome odbija sve osim najčistije revolucije, po Kagarlickom često predstavlja tek izgovor za „nerad“, jer je svaka promena ujedno i delimična promena. Međutim, to ne poriče potrebu za takvim delimičnim promenama na raznim društvenim poljima, naročito u slučaju uništavanja i onoga što je i preostalo od socijalne države. Ipak, ono što predstavlja prepreku pokušajima levica da se probije sa političke margine jeste i sve veće prisustvo radikalne desnice. Ipak, Kagarlicki to ne interpretira na banalan način na koji se tome isuviše često pristupa – najpre u vidu „autoritarnosti“ ili „gluposti“ samog naroda na koju igra desnica – već iz perspektive koja je u isto vreme kritična spram levice i njene prakse. Za njega, desnica je u prednosti, između ostalog, zato što koristi „socijalnu retoriku“ dok se levica i dalje oslanja na liberalni govor – na govor o manjinama, ljudskim pravima, u isto vreme ne adresirajući socijalne alternative krizi kapitalizma. Naravno, dodaje Kagarlicki, problemi manjina i njihov društveni položaj se ne smeju zapostaviti – ali je ključno na koji se način o njima govori. Da li se govori na način ljudskih prava i striktno manjinskih prava, ili treba pronaći način da se njihovi posebni interesi uklope u one socijalno-ekonomsko-političke interese većine stanovništva koja živi teško, ne učestvuje u procesu odlučivanja, a priželjkuje promenu datog stanja? Za Borisa Kagarlickog, ovo potonje je ispravna politika – levica bi govoreći o (radnoj) većini trebalo da govori i o manjinama, artikulišući njihove probleme u okviru jedne šire socijalne politike.\nS tim u vezi, može se reći da uslovi za takvu artikulaciju postoje. Ilustrujući tu svoju poentu, Kagarlicki navodi primer jednog švedskog socijaliste koji je 1990-ih izneo da levica ne treba da formuliše nijedan politički predlog jer je svaki „autoritaran“ i isključuje sve ostale. Na sreću, tvrdi on, to je prevaziđeno, mada je problem i dalje kulturna i identitetska politika na levici, za koju smatra da je simptom odustajanja od klasne politike – ili, njegovim rečima, stava da je „kapitalizam pobedio, a nama ostaje samo kulturna kritika“.\nJedno od mesta takve klasne kritike sa levih pozicija, prema Kagarlickom, jeste i kriza demokratskih institucija u Evropi, njihova ispražnjenost od sadržaja i ostaci u vidu pravnih ljuštura. Iako postoje primeri van Evrope gde su pokreti, demonstracije i protesti napadali upravo ovu pojavu (na primer, u Argentini početkom veka), u Evropi se često dešava da se zastaje na njihovom pragu. S obzirom da te institucije i dalje uživaju neku vrstu legitimnosti među stanovništvom (mada to varira od zemlje do zemlje), a i kao opšte političke smernice, Kagarlicki predlaže ponovno stvaranje klasnih organizacija, uz formulisanje neke vrste radikalnog Nju Dila. Čak i ako nije preterano radikalan, on jeste potreban kao prvi korak, u obliku protivteže vladajućoj neoliberalnoj politici. Tako bi trebalo, recimo, zahtevati (re)nacionalizaciju, veći i jači javni sektor, ali istovremeno i transparentniji i pod širom demokratskom upravom, oslanjajući se na pozitivna iskustva socijalizma 20. veka. Toga se ne treba plašiti – naprotiv, takvi zahtevi bi trebalo da budu početni koraci ka artikulaciji socijalne alternative.\nPredavanje Džona Miliosa je istovremeno pružilo i širi okvir za razumevanje trenutnih okolnostima u kojima se nalazimo, ali je i produbilo političke smernice i uvide Kagarlickog. Za Miliosa kriza predstavlja, pre svega, metodu reorganizacije datog stanja stvari – na primer, putem smanjenja troškova rada, što se u kapitalizmu stalno pokušava, a ono ovde dobija svoj zaoštreniji oblik. Dileme o karakteru krize – da li je ona finansijska ili sistemska – i nisu tako nerešive, kao što se čini na prvi pogled: ona je sistemska upravo jer isprva pogađa finansijski sektor. Naime, finansijski sektor nije samo oblast špekulacija i „kockanja“, već i sektor koji ispunjava potrebe realne ekonomije putem novca. Između ostalog, to se vrši i procenjivanjem rizika, odnosno projekcije sadašnje veličine vrednosti na budućnost. Rizik u poslovanju, kao važan faktor prilikom donošenja odluka u realnoj ekonomiji, procenjuje se upravo na finansijskom tržištu (pri čemu je kamata njegov glavni instrument). Drugim rečima, finansijski sistem definiše pravila za ostatak ekonomije: dakle, kriza je sistemska jer je ugrožen nastavak proizvodnje u realnoj ekonomiji, a nju određuju pravila finansijskog sistema. Iako postoje protivrečnosti između ova dva dela ekonomije, one su sekundarne jer postoji zajednički interes u vidu povećanja viška, uvećanja vrednosti. Ipak, taj odnos dominacije finansijskog sektora je normalan za savremenu kapitalističku privredu – kriza je, u tom smislu, prilika i metod da se ta pravila još snažnije i bolje sprovedu, odnosno da se neoliberalna rekonstrukcija društva u celini trajno uspostavi.\nZato, smatra Milios, živimo u „prelazno vreme“ i ishodi još uvek nisu odlučeni. Tako se u Grčkoj, gde je Milios i politički angažovan, pokazalo da u slučaju autoritarnog sprovođenja ove rekonstrukcije izbori mogu da budu percipirani kao izlaz (u Grčkoj se promena političke scene velikim delom manifestovala upravo preko izbornih mehanizama). Upravo je radikalno leva partija Siriza danas prva prema najnovijim anketama, jer je Nova demokratija, iako je obećavala umereni izlazak iz krize, nastavila po starom planu. Novi izazov za Sirizu će biti izbori za evropski parlament, koji predstavljaju neku vrstu neformalnog referenduma. Ako opozicija, tj. Siriza, dobije te izbore, to će biti problematično za trenutnu vladu u Grčkoj jer će odraziti negativan stav birača.\nU svetu uobičajenih prigovora da će Siriza kao i „svaka socijal-demokratska stranka propasti i/ili izdati svoja ubeđenja“, Milios smatra da to nije ispravan način razmišljanja, jer zapostavlja ulogu potencijalno leve vlade. Ona se pre svega odnosi na oponiranje kapitalu, koje već postoji odozdo, ali je potrebno da postoji i odozgo, pre svega u vidu otvaranja prostora za demokratsku vlast naroda (kao što su to učinili Ugo Čavez u Venecueli i Evo Morales u Boliviji).\nJedan od planova Sirize jeste i uvođenje programa socijalne ekonomije, ali ne u tradicionalnom smislu socijalne pomoći, već kao, Miliosovim rečima, „spajanje neupošljenih sredstava za proizvodnju sa nezaposlenim stanovništvom“, bila ona javna ili privatna, i to na kooperativnoj bazi. Neki od predloga se tiču pregovora oko duga, podizanja minimalnih nadnica na nivo pre krize (sa sadašnjih cca. 580 evra na 750 evra) i osnivanje organa za praćenje sprovođenja ovakvih odluka. Važno je istaći da se one neće donositi iza zatvorenih vrata, kao što je to praksa trenutnih vlasti, već će biti predočene javnosti, i to ne samo u Grčkoj, već i u čitavoj Evropi. Cilj takve političke prakse je pre svega u ukazivanju na to da trenutni problem nije problem samo Grčke i Nemačke, već i šireg međunarodnog plana. Takva ideja predstavlja strategiju da se okupi širi front snaga, da se dođe do podrške evropske radničke klase i većine stanovništva, putem javne elaboracije prosocijalnih odluka i političkih poteza. Nama ostaje ne samo da čekamo ishod trenutnih socijalnih borbi u Grčkoj i sledećih izbora, već i da, na trasi nekih od predloga iznesenih na ovom bloku predavanja, radimo na sličnom formulisanju takve politike – naravno, uz uzimanje u obzir svih onih odlučujućih faktora koji našu situaciju čine specifičnom.


Na koji način plivanje utiče pozitivno na mozak\nFizičke prednosti plivanja su očigledne. Tonirani mišići, mišićna snaga i lepo oblikovana figura tela opisuju jednog plivača. Međutim postoji jedna karakteristika koju poseduje većina plivača a koja ne može da se vidi golim okom a odnosi se na bolji i zdraviji mozak. Nije iznenađenje da su aerobne vežbe kako za srce, dobre i za naš mozak. Međutim, određene aerobne vežbe kao što je plivanje mogu pružiti dodatne koristi mozgu u vidu uticaja na neurotransmitere koji utiču na raspoloženje i hormone koji smanjuju stres.\nPovećanje protoka krvi radi boljih kognitivnih funkcija\nPovećana prokrvljenost može pomoći u poboljšanju pamćenja, raspoloženja, jasnoći i fokusu. Određena studija iz 2014. godine je pokazala da kada zaplivamo u bazenu povećava nam se automatski i protok krvi u mozgu. Kada su učesnici bili uronjeni u vodu do nivoa srca , protok krvi u mozgu je bio veći. Protok krvi do srednjih moždanih arterija porastao je do 14%, dok je protok krvi do zadnjih cerebralnih arterija porastao za 9%.\nStimulacija hemikalija iz mozga radi povećanja raspoloženja\nPlivanje oslobađa neurotrofične faktore u mozgu, endorfine, za koje se smatra da su korisni za upravljanje stresom, anksioznošću i raspoloženjem. Fizička aktivnost i vežbanje pomažu protiv depresivnih simptoma. Plivanje je efikasno u smanjenju osećaja tuge i depresije jer tehnike koje se koriste kao što su zaveslaji, specifično disanje u vodi i pokreti mogu delovati kao meditativni i oslobađati od tenzija nakupljenih u toku dana.\nAerobna aktivnost poput plivanja može izlečiti vaš mozak\nKada ste pod velikim stresom, vaš mozak najviše trpi. Oštećenja mozga se ogledaju u obliku izgubljenih neurona. Međutim, aerobna aktivnost poput plivanja promoviše razvoj novih neurona u mozgu, najviše u delu hipotalamusa.\nPoboljšanje motoričkih veština\nPlivanje zahteva da plivač konstantno koristi obe hemisfere mozga kako bi mogao da izvodi najrazličiije pokrete u vodi koji se od njega zahtevaju dok pliva kako bi održavao ravnotežu i kako bi se brže kretao. Ovo pomaže u razvoju nervnih vlakana u mozgu. Studije su pokazale da deca koja ranije počnu da se bave plivanjem, mogu dostići ranije određene razvojne nivoe od prosečnog deteta koje se ne bavi plivanjem.\nMožemo svakako zaključiti da svaki oblik umerenog vežbanja koji doprinosi srčanom pumpanju krvi ima koristi i za telo i za mozak. Međutim, plivanje omogućava razvoj određenih dodatnih stimulacija u mozgu koje utiču na celo telo. Ukoliko želite da i sami vidite na koji način plivanje može pomoći i vašem detetu da se brže i bolje razvija, prepustite ga našim edukativnim trenerima, a mi ćemo vam pomoći da plivanje za vaše dete bude pre svega jedno prijatno iskustvo puno zabave, smeha i radosti a sa druge strane da omogući i jedan zdrav i normalan psihofizički razvoj.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Lokalni izbori 2018. :: DPS: Napuštaju odbore, Demokrate: Pobjeđujemo! / print=true\nSTRANAČKE REAKCIJE 27. 05. 2018. 19:47 >> 19:37 2\nDPS: Napuštaju odbore, Demokrate: Pobjeđujemo!\nIako su iz DPS-a saopštili da će predstavnici Demokrata i Ure napustiti biračke odbore, kako bi obesmilili izborni proces, iz Demokratske Crne Gore su saopštili da im tako nešto neće učiniti, jer će pobijediti na lokalnim izborima.\n"Prema informacijama kojima DPS raspolaže, svi predstavnici Demokrata i URE napustiće biračke odbore, kako bi obesmislili i delegitimisali današnji izborni proces. S obzirom na to da su sve njihove namjere unaprijed razotkrivene, kao i ova sa napuštanjem biračkih odbora, nema drugog zaklljučka osim da je riječ o gubitničkoj strategiji pred još jedan neminovni poraz", saopštila je Demokratska partija socijalista (DPS).\nIz Demokrata, sa druge strane, kažu da je riječ o poslednjem pokušaju očajnika.\n"Nikada Demokrate i URA nijesu napuštali biračke odbore, niti im to sada pada na pamet, jer na ovim izborima pobjeđujemo!\nUplašeni izbornim porazom kojim im se sprema, DPS želi da pred građanima prikrije poraz, koji ih neminovno očekuje nakon 20 časova", saopštile su Demokrate.\nIz DPS-a su, takođe, saopštili kako su se Demokrate odučile "na posljednji potez političkog guibitnika".\n"Nakon što su im propali pokušaji izazivanja incidenata i napada na aktiviste i članove DPS, kao i efekat kršenja izborne tišine slanjem masovnih poruka građanima Crne Gore, koalicija Demokrate-URA se odlučila na posljednji očajnički potez političkog gubitnika – da povuče svoje članove iz biračkih odbora", saopštio je DPS.\nOpozicija da preispita djelovanje\n27. 05. 2018. 12\nIzborni dan kao u Somaliji ili Kambodži\n27. 05. 2018. 22\n27. 05. 2018. 15\nU PG glasalo 64,2 odsto birača


U istočnoj Evropi robotizacija kompanija povećana gotovo za 30 odsto\nNaime, oko 9.900 robota je instalirano u regionu centralne i istočne Evrope prošle godine, što je za 28 odsto više nego 2016. godine, prema procenama frankfurtske Međunarodne federacije za robotiku (IFR), prenosi agencija Rojters.\nU regionu CIE, Slovačka ima najviše robota, jer na 10.000 industrijskih radnika ide 135 robota, za njom sledi Češka sa 101 robotom, Mađarska 57 i Poljska sa 32, prema podacima IFR za 2016. godinu.\nIz japanske kompanije “Yamaha Motor” poručuju da je njihova prodaja industrijskih robota Mađarskoj porasla za 150 odsto prošle godine u odnosu na godinu dana ranije, i za 120 do 130 odsto u širem regionu istočne Evrope.\nDruga japanska firma “Omron” navodi da su njeni prihodi od porudžbina u istočnoj Evropi uvećani za 55 odsto na godišnjem nivou, delom zbog nestašice radne snage, ali i potrebe kompanija da poboljšaju produktivnost i kvalitet proizvodnje.\nEvropska komisija potvrdila varanje kupaca u Istočnoj Evropi\nU Hrvatskoj najoštriji pad plata u EU


RTS :: Greminger: Bojkot nije dugotrajno rešenje\nPolitika Greminger: Bojkot nije dugotrajno rešenje\nsreda, 09. okt 2019, 17:57 -> 20:24\nUpitan da prokomentariše izborne uslove, generalni sekretar je rekao da nisu ispunjene sve preporuke OEBS-ove Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR).\n"Postoji prilika da se poboljšaju uslovi za izbore i nju treba iskoristiti tako što će se primeniti mera za poboljšanje izbornog procesa", kazao je Greminger i dodao da je moguće sprovesti izbornu reformu u narednim nedeljama i mesecima.\n"U novembru odluka o prirodi OEBS-ove izborne misije"\nNaveo je da još nije odlučeno da li će OEBS-ova, odnosno uloga ODHIR-a na izborima u Srbiji biti puna ili posmatračka.\nU novembru će se, kako je dodao, procenjivati kakva treba da bude misija za nadgledanje izbornog procesa, a taj stav će biti poznat u decembru.\nTakođe, Greminger je rekao da u unapređenju izbornih uslova u Srbiji veliku ulogu ima i medijska strategija čija izrada napreduje.\nGreminger je najavio da sutra treba da razgovara sa predstavnicima opozicije i s ministrom spoljnih poslova Ivicom Dačićem, nakon čega će održati novu konferenciju za novinare.\n(sreda, 09. okt 2019, 22:31) - anonymous [neregistrovani]


Priština uvodi restrikcije struje na 60 dana - 24.12.2021, Sputnik Srbija\nPriština uvodi restrikcije struje na 60 dana\nPrivremena vlada u Prištini odlučila je da uvede restrikcije struje u narednih najduže 60 dana. 24.12.2021, Sputnik Srbija\nTa mera predviđa restrikcije u snabdevanju potrošača strujom i nametanje posebnih obaveza energetskim preduzećima, javio je prištinski Reporteri.Privremena kosovska skupština doneće konačnu odluku u vezi s vanrednom energetskom situacijom, a ta odluka može se odnositi na dodatno produženje perioda restrikcija za još 30 dana.Odlučeno je i da se hitno osnuje tehnička komisija u okviru ministarstva privrede radi utvrđivanja i dostavljanja preporuka ministru privrede, preneo je Tanjug.Kao razlog za ove mere privremena kosovska vlada je navela teškoće u energetskom sektoru.Kurti ne očekuje skoro razrešenje situacije sa strujomPremijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti poručio je danas da nisu mogli ranije da kupe struju i izbegne energetsku krizu jer struja nije, kako je rekao, „roba koja može da se skladišti u frižideru“. On je dodao da svi u regionu uvoze struju.Kurti je naglasio da se ne očekuje skoro razrešenje i stabilizacija situacije sa strujom.„Energetska kriza nije samo na Kosovu, ona je u celoj Evropi, već nas je pogodila kao siromašnu populaciju kakva jesmo, ali pokušavamo da što manje ublažimo ovu situaciju subvencionisanjem potrošnje s jedne strane i regulacijom ’Bloka B2’. Ova situacija neće moći brzo da se okonča, jer je ovih dana osnovno opterećenje 900 megavata, dok maksimalna potrošnja dostiže 1,4 gigavata, dok ceo proizvodni kapacitet, i da je ’Blok B2’ radio, ne bi mogao da pređe 900 megavata proizvodnje“, rekao je Kurti, prenosi Kosovo onlajn.On je ponovio da je cena struje koja se uvozi na Kosovo veoma visoka.\nsrbija, struja, restrikcija, srbija – društvo, srbija – ekonomija, kosovo i metohija (kim)\n19:40 24.12.2021 (Osveženo: 19:41 24.12.2021)\nCC0 / Pixabay / Sveće\nPrivremena vlada u Prištini odlučila je da uvede restrikcije struje u narednih najduže 60 dana.\nTa mera predviđa restrikcije u snabdevanju potrošača strujom i nametanje posebnih obaveza energetskim preduzećima, javio je prištinski Reporteri.\nPrivremena kosovska skupština doneće konačnu odluku u vezi s vanrednom energetskom situacijom, a ta odluka može se odnositi na dodatno produženje perioda restrikcija za još 30 dana.\nOdlučeno je i da se hitno osnuje tehnička komisija u okviru ministarstva privrede radi utvrđivanja i dostavljanja preporuka ministru privrede, preneo je Tanjug.\nKao razlog za ove mere privremena kosovska vlada je navela teškoće u energetskom sektoru.\nKurti ne očekuje skoro razrešenje situacije sa strujom\nPremijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti poručio je danas da nisu mogli ranije da kupe struju i izbegne energetsku krizu jer struja nije, kako je rekao, „roba koja može da se skladišti u frižideru“. On je dodao da svi u regionu uvoze struju.\nKurti je naglasio da se ne očekuje skoro razrešenje i stabilizacija situacije sa strujom.\n„Energetska kriza nije samo na Kosovu, ona je u celoj Evropi, već nas je pogodila kao siromašnu populaciju kakva jesmo, ali pokušavamo da što manje ublažimo ovu situaciju subvencionisanjem potrošnje s jedne strane i regulacijom ’Bloka B2’. Ova situacija neće moći brzo da se okonča, jer je ovih dana osnovno opterećenje 900 megavata, dok maksimalna potrošnja dostiže 1,4 gigavata, dok ceo proizvodni kapacitet, i da je ’Blok B2’ radio, ne bi mogao da pređe 900 megavata proizvodnje“, rekao je Kurti, prenosi Kosovo onlajn.\nOn je ponovio da je cena struje koja se uvozi na Kosovo veoma visoka.\nPriština traži vanredno stanje, ministarka okrivila Srbiju\n24 Decembar 2021, 14:01\nAlarmantna situacija na Kosmetu, ne radi jedan blok termoelektrane u Obiliću\n14 Decembar 2021, 15:59


Potpisan sporazum o izradi Idejnog projekta toplovoda Kakanj - Sarajevo - Privredna štampa\nPredstavnici JP Elektroprivreda BiH Bajazit Jašarević, generalni direktor, Senad Salkić, izvršni direktor za kapitalne investicije i direktor Fonda za zaštitu okoliša FBiH Fuad Čibukčić, potpisali su juče u Sarajevu Sporazum o sufinansiranju izrade Idejnog projekta snabdijevanja toplinskom energijom iz TE „Kakanj“ područja do/i Sarajeva.\nFond za zaštitu okoliša, na osnovu odobrenja Vlade FBiH, učestvuje u sufinansiranju izrade Idejnog projekta sa 500.000 KM. Idejnom projektu prethodila je izrada Studije u okviru koje je provedena detaljna analiza opravdanosti snabdijevanja toplinskom energijom iz TE „Kakanj“ područja do/i Sarajevo, uključujući sve okolinske aspekte i analizu rizika projekta s obzirom na zahtjeve i sigurnost snabdijevanja električnom i toplinskom energijom.\n„Studija izvodljivosti pokazala je da postoji opravdanost ovog projekta, i to sa socio-ekonomskog, ekološkog i finansijskog aspekta. Kao što znate, Fond je, na partnerskoj osnovi sa Elektroprivredom BiH, sufinansirao i izradu spomenute Studije, a danas se obavezao da će sufinansirati i izradu Idejnog projekta“ , kazao je direktor Čibukčić, naglašavajući da Projekt toplovoda ima generacijski karakter.\n„Zajednički smo uradili Studiju, zajednički je finansirali i revidovali, te odgovorili na pitanje da li je moguća izgradnja vrelovoda od TE Kakanj do Sarajeva, i odgovor je bio da. Uslov je bio da se izradom Idejnog projekta odgovori na neka osjetljiva pitanja ekonomsko-tehničke i finansijske naravi, analizama ispitaju različiti modeli za realizaciju takvog projekta, sve radi investitora koji će u budućnosti biti vlasnici ovog projekta“, istakao je Jašarević.\nGovoreći o Studiji opravdanosti, Salkić je kazao je da prema rezultatima Studije ukupni investicioni troškovi za izgradnju vrelovoda iznose cca 230 miliona KM, te da bi krajnjim potrošačima toplotne energije cijena grijanja u nakon povrata investicije u planiranom periodu od devet godina, trebala biti znatno niža nego danas i dodao:\n„Izradom idejnog projekta tačno će se definirati trasa vrelovoda Kakanj – Sarajevo, dakle, bit će provedeni svi potrebni geoistražni radovi za pozicioniranje toplovoda u fizičko okruženje i dovođenje do toplana u Sarajevu. Procijenjena vrijednost izrade Idejnog projekta je oko milion KM, a nakon što se odabere izvođač, izrada bi trebala trajati između 10 i 12 mjeseci“.\nMinistar Džindić istakao je da je projekat snabdijevanja toplinskom energijom iz TE „Kakanj“ područja do/i Sarajeva strateško opredjeljenje Vlade FBiH i resornog ministarstva.\n„Energetska strategija FBiH u potpunosti prati i podržava ovaj i ovakve projekte. Međutim, potrebno je uključiti i kantonalni nivo, kako bi se lakše došlo do realizacije”, istakao je Džindić.\nProjekt snabdijevanja toplinskom energijom područja do/i Sarajeva iz TE „Kakanj“ omogućit će pouzdano, sigurno i stabilno snabdijevanje toplinskom energijom područja do/i glavnog grada na bazi domaćih energetskih resursa, te neovisnost od uvoznog gasa.\nPremijer Zeničko-dobojskog kantona Miralem Galijašević, zajedno sa svojim saradnicima posjetio je novotvorenu farmu brojlera ''HIFA-TANK'' d.o.o Tešenj u Jelahu. Objekat…\nBanjalučka berza: Na jučerašnjem trgovanju ostvaren je promet 264.150,23 KM, kroz 36 transakcija\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,23% i iznosi 549,22 poena. Vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,92% i…\nOpćina Novi Grad Sarajevo i BBI: Povoljna finansijska linija za privrednike\nPomoćnik načelnika Općine Novi Grad Sarajevo za privredu i lokalni ekonomski razvoj Džemaludin Kahrović i član Uprave Bosna Bank International…


Časopis Industrija :: Asocijacija malinara apeluje na poljoprivrednike da preduzmu sve mere zaštite radnika na njivama\nAsocijacija malinara apeluje na poljoprivrednike da preduzmu sve mere zaštite radnika na njivama\nPredsednik Asocijacije proizvodjača malina i kupina Srbije Dobrivoje Radović apelovao je na poljoprivrednike koji uzgajaju to voće da započnu radove na njivama, ali da se radnici pridržavaju higijenskih mera kako bi se predupredila mogućnost širenja virusa korona.\n"Ljudi su u dilemi, ne znaju šta da rade, da li da izlaze na njive, da li smeju da traže radnike ili izvode svoje stare roditelje, jer su radovi uglavnom ručni", rekao je Radović.\nDodao je da je njegova poruka da su prošlogodišnje zalihe malina i kupina skoro rasprodate i da je potražnja velika.\n"Od nečega se mora živeti, neko mora da radi a neko da sedi u četiri zida, pa oni koji moraju da rade neka se pridržavaju higijenskih mera i smanje kontakte iz predostrožnosti", rekao je Radović.\nOcenio je da će ove godine verovatno dosta zasada malina i kupina ostati neobradjeno jer su ljudi uplašeni zbog epidemije korona virusa i teško je naći radnike.\n"Njive pod malinama i kupinama ove godine će se obradjivati kako sada stvari stoje najviše ispomaganjem sa komšijama jer je radnike teško naći i za dnevnicu od 2.500 do 3.000 dinara uz hranu", rekao je Radović.\nIstakao je da nikad kriza, vezana za uzgajanje malina, nije bila veća, a tim poslom se bavi 25.000 registrovanih domaćinstava, što znači da od toga živi oko 100.000 ljudi.\nMalinjake, prema njegovim rečima, samo u poslednje tri godine uništava niska cena i nevreme, a sada i epidemija korona virusa sprečava da se njive obrade.\nMalina se, kako je rekao, uglavnom prodaje na inostranom tržištu, a samo dva odsto se proda na domaćem "iako je možda i kvalitetnije od narandži, a posebno je kupina i vino od tog voća zdravo".


Počinje akcija 'Spasimo hranu, spasimo humanost' - Takt Info\nPočinje akcija ‘Spasimo hranu, spasimo humanost’\nU Srbiji, na granici apsolutnog siromaštva, živi sedam odsto stanovništva, što je gotovo pola miliona ljudi, dok je u riziku od siromaštva 23,2 odsto stanovništva, što je gotovo četvrtina populacije, a mnogi od ovih gradjana zavise od donacija hrane koje su trenutno nedovoljne, saopštila je danas Fondacija Ana i Vlade Divac.\nU saopštenju se navodi da se u isto vreme procenjuje da se u Srbiji dnevno baca dva miliona kilograma hrane, povodom čega je danas Koalicija za dobročinstvo, predvodjena Fondacijom Ana i Vlade Divac, uz finansijsku podršku Američke agencije za medjunarodni razvoj (USAID) pokrenula kampanju “Spasimo hranu, spasimo humanost”.\nKako je najavljeno, kampanja, koja će trajati do novembra ove godine, obuhvatiće niz akcija doniranja hrane pred “Nacionalni dan davanja” 9. oktobra, kao i tokom samog tog dana.\n“Uprkos tome što se hrana sve više donira, a proizvodjači i trgovci žele da doniraju viškove hrane narodnim kuhinjama, bankama hrane i dobrotvornim organizacijama, količina hrane koja se donira i dalje čini samo mali deo u ukupnom višku jestive hrane dostupne u Srbiji”, navodi se u saopštenju.\nPrema analizi koju su sproveli Forum za odgovorno poslovanje i Koalicija za dobročinstvo, donacije hrane u Srbiji bi mogle da budu uvećane na godišnjem nivou za vrednost od blizu 160 miliona dinara na ukupno 700 miliona dinara, ukoliko bi bio ukinut PDV na donacije hrane.\n“Kada je u pitanju uticaj na životnu sredinu, podaci UN Agencije za hranu i poljoprivredu (FAO) ukazuju da je uništavanje hrane jedan od najvećih zagadjivača vazduha sa osam odsto učešća u ukupnoj emisiji gasova koji izazivaju efekat staklene bašte na globalnom nivou”, navodi se u saopštenju.\nKampanja “Spasimo hranu, spasimo humanost” se realizuje u sklopu Projekta za unapredjenje okvira za davanje koji finansira USAID, a sprovodi Koalicija za dobročinstvo, čiji su članovi i Trag fondacija, Catalyst Balkans, SMART Kolektiv, Srpski filantropski forum, Forum za odgovorno poslovanje i Privredna komora Srbije.\nViše o kampanji i priključivanju: https://spasimohranu.rs/\nVlade i Ana Divac


U Srbiji 71 novi slučaj zaraze koronavirusom • Poportal\nMinistarstvo zdravlja Vlade Republike Srbije saopštilo je da je u Srbiji u poslednja 24 sata potvrđen još 71 slučaj koronavirusa, a od posledica ove infekcije preminula je još jedna osoba.\nOd poslednjeg izveštaja testirani su uzorci 4.932 osobe, od kojih je 71 pozitivna, a ukupan broj registrovanih slučajeva koronavirusa je 12.102.\nDo 15 časova u Srbiji je na COVID-19 testirano ukupno 291.996 osoba koje su ispunjavale kriterijume definicije slučaja.\nUkupan broj preminulih od početka epidemije iznosi 252, a procenat smrtnosti 2,08.\nTrenutno je u Srbiji 488 aktivnih slučajeva koronavirusa, a na respiratorima je 14 pacijenata.


rasim ljajic - Stranica 7 od 12 - Dnevni list Danas\nPočetna » rasim ljajic » Page 7\nLjajić sa Šarovićem o unapređenju ekonomsko-trgovinske saradnje\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić sastao se danas, u Beogradu, sa potpredsednikom Saveta ministara i ministrom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine Mirkom Šarovićem\nPiše: FoNet 11. 2. 2018.\nTurska investicija u Bojniku\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić i predsedniko opštine Bojnik Nebojša Nenadović posetili su danas selo Kosančić u toj opštini, gde će biti izgrađen pogon za proizvodnju košulja, čiji je vlasnik turski investitor Hajrudin Šilik.\nPiše: FoNet 5. 2. 2018.\nLajjić: Oprema za KK Barajevo\nDoniranjem opreme košarkaškom klubu Barajevo koji igra u Drugoj srpskoj ligi, Socijaldemokratska partija Srbije nastavlja da pomaže malim sportskim klubovima, izjavio je predsednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim LJajić.\nPiše: Fonet 3. 2. 2018.\nLjajić: Vučićeva poseta Zagrebu prilika za smirivanje tenzija\nPotpredsednik Vlade Srbije Rasim Ljajić izjavio je da je posetа predsednikа Aleksаndrа Vučićа Zаgrebu prilika za smirivanje tenzija i rešavanje svih otvorenih pitаnjа između dve zemlje.\nPotpisivanje Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Turskom\nPotpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić boraviće sutra u Ankari, u zvaničnoj poseti Turskoj, gde će sa turskim ministrom ekonomije Nihatom Zejbekčijem potpisati novi Sporazum o slobodnoj trgovini između dve zemlje, kao i Sporazum o podsticanju i zaštiti investicija.\nPiše: Danas Online 29. 1. 2018.\nLjajić: Referendum o Kosovu možda najefikasnije rešenje\nReferendum je jedna demokratska tekovina i prilika da se građani izjasne o problemima u društvu.\nPiše: S. Čongradin 24. 1. 2018.\nLjajić sastanak sa Čavušogluom\nPotpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić sastao se danas u Bursi sa potpredsednikom Vlade Turske Hakanom Čavušogluom.\nLjajić: Na izbore sa SNS\nMinistar telekomunikacija, trgovine i turizma i lider Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić izjavio je za RTS da je „manje-više izvesno“ da će ta stranka na beogradske izbore ići u koaliciji sa Srpskom naprednom strankom.\nLjajić: Nema razgovora sa SPS ako se odluče za radikale\nAko su se socijalisti odlučili za radikale, nema svrhe sa njima razgovarati, kaže za Danas Rasim Ljajić, lider Socijaldemokratske partije Srbije.\nPiše: L. Valtner 25. 12. 2017.\nRasim Ljajić: Ne postoje rokovi za ulazak u STO\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović predstavljala je Srbiju na sinoćnjoj sedmoj međuvladinoj konferenciji u Briselu na kojoj je trebalo da budu otvorena još dva poglavlja u pregovorima države o članstvu u EU – poglavlje 6 – kompanijsko pravo, i poglavlje 30 – ekonomski odnosi sa inostranstvom.\nPiše: M.S., S.Č., Lj.B. 12. 12. 2017.\nLjajić: Za gondolu dve trećine novca ide iz republičkog budžeta\nŠef poslaničke grupe SDS Marko Đurišić rekao je na sednici parlamenta da je budžet netransparentan, navodeći da se trideset milijardi dinara troši na usluge po ugovoru “potpuno samovoljno od ministara”, i da nije programski, “osim na papiru”.\nLjajić: Izgradnja gondole na Kalemegdanu od 2018.\nMinistar turizma Rasim Ljajić izjavio je danas da će „sasvim sigurno“ izgradnja gondole u Beogradu, od Kalemegdana do parka Ušće na Novom Beogradu, početi u 2018. godini.\nLjajić: Haški sud nije doprineo bržem pomirenju na Balkanu\nPredsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim LJajić ocenio je da Tribunal niti je mogao niti je doprineo da proces pomirenja na Blakanu ide brže nego što ide.\nLjajić: Neophodna promena zakona o GMO\nMinistar trgovine Rasim Ljajić izjavio je danas da Srbija ne može postati članica Svetske trgovinske organizacije (STO) dok ne ukine zakon o zabrani genetski modifikovane hrane.\nPiše: FoNet 28. 11. 2017.\nLjajić: Rešavanje pitanja Kosova u tri faze\nPredsednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić ponovio je, u autorskom tekstu za NIN, da je za rešavanje pitanja Kosova predložio model „normalizacije bez priznanja“ u tri faze.\nPiše: FoNet 23. 11. 2017.


Dojče vele: Sprema se bitka za Idlib - Infobrif\nObjavljeno 3.09.2018. u 08:25\nBERLIN – Nekoliko dana uoči samita o Siriji, sve je više znakova da će se u regionu oko grada Idliba voditi krvave borbe. Na samitu bi mogla da se odluči sudbina Idliba, regiona sa tri miliona ljudi, navodi „Dojče vele“.\nSeverozapad zemlje je poslednja velika teritorija na kojoj i dalje vladaju pobunjenici.\nKako navodi „Dojče vele“, među pobunjenicima je najjači ogranak Al Kaide, Hajat Tahrir al-Šam (HTS) – bivši front Al-Nusra. HTS je prema sopstvenim rečima, navodno raskinula veze sa Al Kaidom, ali je mnoge vlade i dalje smatraju njenim ogrankom u sirijskim granicama.\nPrema obaveštenju u Službenom listu Turske, vlada u Ankari je pre dva dana miliciju HTS klasifikovala kao terorističku organizaciju.\nNa samitu će učestovati Rusija i Iran na strani vlade Bašara al-Asada – i Turska, kao zaštitnik sirijske opozicije.\nPrema pisanju sirijskih opozicionih medija, Turska je pregovorima navodno htela da spreči verovatni predstojeći napad sirijske vojske. Turska strahuje od novog velikog talasa izbeglica koji bi krenuli ka njenim granicima u slučaju sirijske ofanzive, navodi nemačka medijska kuća. Oni upozoravaju da su, zbog skoro tri miliona civila u toj oblasti, humanitarne organizacije suočene s novom humanitarnom katastrofom.\nSirijska vojska, podseća se u analizi, već nedeljama povlači trupe ka Idlibu i preti ofanzivom. Prema podacima posrednika u UN u Siriji Stafana de Misture, HTS ima oko 10.000 boraca u Idlibu. Turska vojska šalje dodatne trupe, i kako se navodi, ima dvanaest posmatračkih mesta u regionu Idliba.\nDojče veleHTSIdlibrusijaSamitSirijaTeroristička organizacijaTurska\nSahranjen američki senator


Nedim Sejdinović | 21. feb 2020.\nLjudski je to sasvim razumljivo – mediji u regiji su prilično devastirani, novinarska profesija se nalazi u dubokoj moralnoj i materijalnoj krizi, a svakome je svoja muka najveća. Ipak, na jednom regionalnom, višednevnom skupu, nedavno održanom u Novom Sadu, učesnike smo redovno snabdevali brojnim srbijanskim političkim tabloidima, koje su novinari i drugi medijski poslenici sa velikom pažnjom više prelistavali nego čitali. Kolege iz Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Makedonije, sa Kosova i iz Hrvatske – i bez dubinskog čitanja – na kraju su nam odali “priznanje”: ipak je situacija u Srbiji najteža. Bez obzira na sve ostalo, tako dramatičan profesionalni pad kojeg karakterišu – beskrajno unižavanje novinarske profesije, svakodnevno kršenje medijske etike, lažne vesti, govor mržnje, ksenofobija i elementarna nepismenost – ipak je u posebnoj meri specijalitet srbijanske medijske scene, i to ne samo one štampano-tabloidne već i elektronsko-tabloidne. A taj profesionalni pad nije slučajan, on ima svoju političku agendu, jer mediji u Srbiji ne samo da su pod kontrolom nego su neretko i u neprikrivenom vlasništvu vladajuće političke elite, iste one koja je devedesetih upravo širenjem govora mržnje i političkom instrumentalizacijom medija doprinela strašnim ratnim zbivanjima i zločinima na teritoriji bivše nam države.\nGeneralno, većini medija u BiH veoma su interesantne vesti u kojima je glavni akter predsednik susedne zemlje Aleksandar Vučić, a njegove izjave se prenose čak i onda kada nemaju regionalni karakter. Ako posmatramo dnevnike „Dnevni avaz“ i „Oslobođenje“, neretko se objavljuju i Vučićeve izjave/intervjui dati stranim medijima, a slika koja se formira u velikoj meri je – neutralna ili neutralno-pozitivna. Interesantno je da recimo „Oslobođenje“ objavljuje čak i vest o tome kako se predsednik Srbije Aleksandar Vučić oglasio povodom smrti košarkaša Kobija Brajanta. Čini se da je to posledica, između ostalog, uticaja srbijanskih medija u BiH, i to onih koji se nalaze pod kontrolom Vučićevog režima. Osim toga, postoji i određeni uticaj javnih ličnosti građanske provenijencije iz Srbije koji – stiče se utisak – imaju za cilj da poboljšaju Vučićev imidž u regionu. Interesantno je da su isti ti političari i javne ličnosti, usled bliskosti sa Vučićevom vlašću, veoma prisutni i u srbijanskim režimskim medijima, pa se može konstatovati da je i to dokaz da srbijanski mediji utiču na to kako bosanskohercegovački mediji izveštavaju o Srbiji.\nBiH Dnevni avaz Oslobođenje Srbija\n← UG: Hayat po diktatu Telekoma Srbija, uskratila svoj program korisnicima NetTV\nLjudski o ljudima u pokretu: Vratite im dostojanstvo →


Aviokompanija "Izidžet" uvela je direktne letove sa aerodroma "Nikola Tesla" za Bazel, koji će se i tokom letnje, ali i tokom zimske sezone obavljati tri puta nedeljno. Sa beogradskog aerodroma poleteo je prvi avion za Bazel, a od 10. avgusta biće uvedena i linija za Berlin.\nIako su do sada leteli samo za Ženevu, ova lou kost kompanija - najveća u Velikoj Britaniji i druga po broju putnika nakon Rajanera u Evropi - od sada će iz Beograda tri puta nedeljno leteti za Bazel.\nU "Izidžet-u" očekuju da će na novoj liniji već ovog leta putovati oko 11.000 putnika, a od 10. avgusta najavljuju i let za Berlin.\n"Od 2014. godine mi obavljamo samo letove za Ženevu, a 2018. godine uvodimo još dva leta, tako da mi praktično utrostručujemo letove iz Beograda. Za početak, nadamo se da će popunjenost kabina biti kao na letovima za Ženevu, što je oko 90 odsto, pa ćemo onda razmatrati nove linije iz Beograda. Početna cena karte za Bazel biće od 20,99 evra, dok je za Berlin 35,99 evra, što smatramo da je veoma povoljna cena za tako dinamičan grad kao što je Bazel i kulturnu prestonicu kao što je to Berlin", rekla je direktorka marketinga za centralnu Evropu "Izidžet-a" Silvija Erero.\n"Izidžet", ipak, nije jedina kompanija koja leti na pomenutim relacijama, zato na pitanje kako misle da privuku nove putnike - odgovaraju kratko: cenama. Do sada su niskotarifne kompanije najviše letele sa niškog aerodroma "Konstantin Veliki", ali iz uprave beogradskog kažu da kompanije ne dele na niskotarifne i komercijalne, već da žele i jedne i druge.\n"Što se tiče aerodroma "Nikola Tesla" on je jednako tržišno orijentisan, sa apsolutno jednakim uslovima za sve kompanije, transparentno objavljenim i mi smo apsolutno stvorili uslove da sve kompanije koje prepoznaju Beograd i Srbiju kao tržište na kom mogu da imaju putnike - oni su dobrodošli. Mi kompanije ne delimo na lou kost i - kako se to kaže - netvork cariere", kaže komercijalni direktor aerodroma "Nikola Tesla" Miodrag Mirković za N1.\nBeogradski aerodrom već sada ima 23 linije od 10 lou kost avio-prevoznika, taj broj bi morao da bude i veći.\n“Ryanair” odbija da plati odštetu putnicima zbog otkazanih 600 letova


TotalCar.rs » “Suzuki ignis”: Na drumu posle Pariza\nJapanski proizođač automobila “Suzuki” ima bogatu tradiciju pravljenja malih terenaca, vozila koja se lako “prime” na tržištu i budu “bestseleri” dugi niz godina.\nPoklonici ovog brenda s nestrpljenjem su čekali i evropsku premijeru novog “suzuki ignisa”, malog krosovera koji će na tržištu najviše pokušavati da uzme deo kolača “fijatu pandi 4h4”.\nVreme za premijeru i mesto su odabrani, pa će posetioci jesenjeg salona automobila u Parizu moći da vide ovaj model namenjen evropskom tržištu. Ranije je, da podsetimo, “ignis” predstavljen na japanskom (svetska premijera bila u septembru 2015. u Tokiju) i indijskom tržištu.\nOvaj simaptični automobil zasnovan je na koncept modelu “i-M4”, dugačak je 3.693 mm, širok 1.709 mm, visok 1.566 mm, s međuosovinskim rastojanjem od 2.438 mm.\nPo gabaritima i izgledu jasno je da je “suzuki” napravio automobil pomalo u “retro fazonu” i da je “ciljao” na poklonike “suzuki džimnija”, koji je napravljen davne 1998. godine i još uvek se, u skoro neizmenjenom obliku, poprilično dobro prodaje. Ipak, kažu u “Suzukiju”, novi “suzuki ignis” nije zamena za “džimni”, koji će naslednika dobiti krajem 2018.\nPored poznatog motora “suzukija” od 1,2 litra koji se ugrađuje i u novi “svift”, u ponudi bi trebalo da se nađe i novi trocilindarski 1.0 Boosterjet turbo benzinac s direktnim ubrizgavanjem goriva. U osnovnoj konfiguraciji snaga će se prenositi na prednje točkove, ali će kupci moći, baš kao i kod “fijat pande”, da izaberu i verziju s pogonom 4×4.\nU japanskom gigantu nisu odbacili mogućnost da “suzuki ignis” bude ponuđen, kasnije, i s hibridnom, pa i električnim pogonom.\nKolika će biti cena, kao i drugi detalji, trebalo bi da se zna u oktobru, kada se “ignis” predstavi publici na Salonu u Parizu.\n1.0 litara imaće novi trocilindraš\n2.438 mm je osovinsko rastojanje\n3.693 mm je dužina\n1.709 mm je širina\n1.566 mm je visina


Priprema sastanka Putina i Kima pod velom tajne - Sputnjik Srbija\n23:07 15 Septembar 2019\nPriprema sastanka Putina i Kima pod velom tajne\n13:52 19.04.2019 Preuzmite kraći link\nMesto i tačno vreme predstojećeg sastanka predsednika Rusije Vladimira Putina i lidera Severne Koreje Kim Džong Una još nije objavljeno iz bezbednosnih razloga, objasnio je novinarima portparol predsednika Dmitrij Peskov.\n„To je povezano sa bezbednošću“, odgovorio je Peskov na pitanje novinara da li je povećana tajnost zasnovana na tajnim zahtevima severnokorejske strane.\nOn nije želeo da odgovori na pitanje u kojem formatu se planira održavanje predstojećeg susreta.\nKina: Poseta Kim Džong Una Rusiji veoma važna\n„Pravovremeno ćemo vas o svemu obavestiti“, rekao je portparol Kremlja i dodao da će sastanak biti održan na teritoriji Rusije.\n„To vam garantujemo“, dodao je on.\nPortparol Kremlja je izjavio da ruski predsednik i severnokorejski lider imaju pred sobom „veliki broj pitanja“.\n„Prvo i najvažnije pitanje je razvoj bilateralnih odnosa, drugo je pitanje denuklearizacije i regionalne saradnje, tako da je raspon pitanja o kojima će oni raspravljati prilično veliki“, rekao je Peskov.\nOn je podsetio novinare da je reč o samitu lidera dve susedne države.\nGovoreći o očekivanjima Kremlja od sastanka dvojice lidera, Peskov je podsetio da „Moskva i Putin nisu imali odvojene razgovore sa severnokorejskim rukovodstvom neko vreme“.\nKim Džong Un opet predsednik Severne Koreje\n„Kao što se sećate, Putin je posetio Pjongjang početkom 20. veka, kada je imao kontakte sa severnokorejskim zvaničnicima na najvišem nivou. Posle je došlo do duže pauze kada je dominiralo pitanje denuklearizacije Korejskog poluostrva“, podsetio je Peskov.\nPortparol Kremlja takođe je kazao da Rusija podržava denuklearizaciju Severne Koreje, odnosno Korejskog poluostrva.\nIstovremeno, Peskov je istakao da Rusija po tom pitanju vodi svoju nezavisnu politiku i ne koordinira svoje napore sa SAD.\n„Mi razmenjujemo određena mišljenja. Naravno, pitanje Korejskog poluostrva je tema vredna razmene mišljenja dve države, ali ne možemo reći da postoji bilo kakva koordinacija pozicija“, pojasnio je on na kraju.\nKim Džong Un, Vladimir Putin, Rusija, Severna Koreja\n22:40Na izborima u Tunisu pobedio autsajder\n22:16Može li Amerika da ubije aždahu predrasuda o Srbiji i Rusiji (video)\n22:08Može li se izmeriti zadovoljstvo kad se počešeš\n21:30Istorijski događaj za RPC — ujedinjenje nakon 100 godina raskola\n21:27Kusturica: Ne dozvolimo da srpski jezik postane žrtva engleskog


Lov i još ponešto - Nemci se okreću lovu zbog hrane sa „etičkim“ poreklom\nShanna Reis (28) predstavlja novu nemačku generaciju entuzijasta zabrinutih oko toga odakle im stiže meso. Sa svojim dredovima i pirsingom u nosu, Shanna Reis ne izgleda baš kao deo klasičnih lovaca.\nAli 28-godišnjakinja predstavlja novu nemačku generaciju entuzijasta zabrinutih oko toga odakle nabavljaju svoje meso, posebno jer domaća kuhinja doživljava oživljavanje tokom pandemije.\nReis je bila vegetarijanka deceniju pre nego što je vratila meso na tanjir kada je pre pet godina dobila dozvolu za lov.\nAli jedina vrsta mesa koju danas konzumira je sveža divljač, po mogućnosti primerci koje je sama odstrelila i pripremila.\n„Važno mi je da znam odakle dolazi meso koje jedem“, rekla je na periferiji svog zapadnog sela Aspishajm u blizini reke Rajne, puške prebačene preko ramena i u pratnji jednog od svoja tri psa.\nLovačke dozvole postale su sve popularnije u Nemačkoj, gde meso čini veliki deo prosečne ishrane.\nNacionalna lovačka federacija saopštila je da je na kraju 2020. godine bilo oko 390.000 lovaca, četvrtinu pre više od 30 godina, rekla je za AFP njena portparolka Anna Martinsohn.\nTo je daleko ispod broja u susednoj Francuskoj, koji se procenjuje na oko milion 2019. Ali tamo je ta brojka prepolovljena u poslednjih 40 godina.\nU Nemačkoj je prošle godine 19.000 ljudi dobilo dozvolu za lov, a četvoro od pet bilo je uspešno - „dvostruko više nego pre 10 godina“, rekao je Martinsohn.\n- 'Ne želim to meso' -\nVrhunska evropska ekonomija je najveći potrošač svinjskog mesa u EU, a njegova velika klanica priprema meso više od 55 miliona svinja i 3,5 miliona krava za konzumaciju.\nMeđutim, masovna proizvodnja mesa pretrpela je ozbiljan udarac po imidž nakon niza epidemija Covid-19 u nemačkim klanicama, posebno u pogonima koje je vodio tržišni lider Toennies.\nMedijsko izveštavanje o širenju infekcija na nulu je bilo skandaloznim radnim uslovima među kooperantima, mnogi dovedeni iz istočne Evrope da se muče zbog niskih plata po nesigurnim ugovorima kako bi osigurali nabavku mesa sa popustom.\n„Ljudi kažu da dugoročno ne žele da jedu takvo meso“, rekla je Nicole Romig (47), srednjoškolska profesorka u Offenbachu izvan Frankfurta koja je krenula u lov.\nUz pomoć mesara koji je prijatelj njene porodice, ona pravi niz mesnih jela od divljači koju je odstrelila, uključujući odreske za roštilj, kobasice i jetrene paštete.\nJoš jedan zaljubljenik u lov, 55-godišnji Ulf Grether, sam pravi kobasice od divljih svinja i kaže da je potražnja toliko velika da uspeva da rasproda „čak i pre nego što sam ih napravio“.\n- „Poštovanje životinjskog sveta“ -\nOni koji su novi u lovu zainteresovani su za „razumevanje odnosa šume, polja i životinja“, rekao je Aleksander Polfers, direktor lovačke škole u Emslandu u severnoj državi Donja Saksonija, koja godišnje daje 600 licenci.\nReis je rekla da je zainteresovana za čišćenje surove slike o lovcima, takođe uz pomoć društvenih mreža.\n„Radi se o očuvanju biotopa, razgovoru sa poljoprivrednicima i očuvanju šumske ekonomije“, rekla je Reis, koja na svom Instagram nalogu ima više od 20.000 pratilaca posvećenih načinu života u lovu.\nBraća Paul i Gerold Reilmann, stari 25 i 22 godine i strastveni lovci, imaju preko 30 000 pratilaca na Fejsbuku.\nAli snimci njihovih trofeja ne privlače samo obožavaoce u zemlji u kojoj su grupe za zaštitu životinja moćan lobi.\n"Ubijanje životinje nema nikakve veze sa poštovanjem njenog života", rekla je Sandra Franz, portparolka nevladine organizacije Animal Rights Vatch.\n„Nema racionalnog argumenta za lov, osim želje za ubijanjem i sakupljanjem trofeja za izlaganje.“\nLovci se takođe moraju pridržavati propisa o staništima divljih životinja koje podržavaju šumari i farmeri, koji imaju tendenciju da podržavaju masovne odstrele kako bi sprečili jelene da jedu izdanke mladog drveća i horde divljih svinja koje gaze polja kukuruza.\n„Uvek smo u ratu sa čuvarima šuma“, rekao je Grether, jer „lovci su srećni kada je jaka populacija životinja“.


O čokoladi - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on December 28, 2016\nEvo jedne interesantne upravo objavljene knjige, koja može da posluži, umesto čokolade, kao novogodišnji poklon.\nIzdavačka kuća “Arhipelag” predstavila je knjigu “Kratka istorija čokolade” čiji su autori Ivana Vasiljević i Đoko Maljenović.\nKako je kazao glavni urednik “Arhipelaga” Gojko Božović, “Kratka istorija čokolade” je knjiga o istoriji jedne strasti, jednog ukusa i jednog umeća”.\n“Uz obilje fotografija, od kojih je značajan broj u boji, ova knjiga oblikuje uzbudljivu priču o istoriji proizvoda koji u različitim izdanjima dugo traje”, nastavio je Božović.\nPo njegovoj oceni ovo delo je “neobično, zanimljivo, istraživačko, podsticajno i neodoljivo i govori o tome kako je nastala čokolada, kako je, potom, čokolada stigla u Evropu, ali i kako su se kroz istoriju menjali tehnologija i proizvodi, kako su se osvajali novi prostori za ukus kakvog ranije nije bilo, kako su nastajala otkrića koja su ispunila i promenila istoriju i svakodnevicu privatnog života”.\nNa kraju knjige nalazi se i kratak pregled istorije čokolade u Srbiji što je prvi takav tekst koji je do sada objavljen.\nI Kazanova je – pio čokoladu\nGovoreći o sadržaju knjige jedan od dvoje autora Ivana Vasiljević je istakla da su čokoladu otkrili Maje i Asteci. Kolumbu se, međutim, nije dopao njen ukus, pa je nije ni preneo u Evropu, sve dok je, najpre u Španiju, na Stari kontinent nije doneo Hernan Kortes.\nČokolada je dugo služena kao čokoladni napitak, koji je Kazanova, na primer, smatrao neprevazođenim sredstvom zavođenja i afrodizijakom, da bi u današnjem obliku počela da se proizvodi tek od 1778. godine.\nU naše krajeve čokolada stiže sa Eugenom Savojskim, čija se vojska okrepila čokoladnim napitkom pred Senćansku bitku 1697. godine.\n“Vekovima je čokolada u Evropi bila plemićka poslastica, da bi u modernom dobu napustila uske krugove, prevazišla sve okvire i postala deo svakodnevice” kazala je Vasiljevićeva.\nKnjiga “Kratka istorija čokolade” u drugom delu govori o najpoznatijim vrstama čokolade, o najznačajnijim proizvođačima u njenoj istoriji i u sasvim savremenom trenutku, kao i o najboljim čokolaterijama.\nTag: čokolada istorija knjiga\nPrevious post: U selima sve teže\nNext post: Podrška ženama u biznisu


Na području Zapadnog Balkana se traga za oko 11.000 osoba\nNaslovnica VIJESTI BiH Na području Zapadnog Balkana se traga za oko 11.000 osoba\nNa području Zapadnog Balkana do danas je pronađeno i identifikovano više od 70 odsto od 40.000 lica koja su prijavljena kao nestala na kraju oružanih sukoba 90-ih godina, a još se traga za oko 11.000, saopšteno je iz Međunarodne komisije za nestala lica /ICMP/, povodom Međunarodnog dana nestalih.\nNestala lica pronađena su i identifikovana uz upotrebu najnaprednijih naučnih metoda i tehnologija, kao i multidisciplinarnu saradnju pravosudnih i istražnih organa, specijalizovanih institucija, forenzičkih stručnjaka i porodica nestalih.\nNa Međunarodni dan nestalih, porodice širom svijeta pozivaju na rasvjetljavanje sudbine ljudi koji su nestali usljed oružanih sukoba, prirodnih katastrofa, kriminala, ilegalnih migracija i drugih uzroka.\nZbog situacije uzrokovane pandemijom virusa korona, ICMP je uz podršku Vlade Velike Britanije i u saradnji za šefovima institucija zaduženih za traženje nestalih u zemljama nastalim na području bivše Jugoslavije, organizovao video kampanju s ciljem većeg angažovanja javnosti na rješavanja pitanja lica koja su još vode kao nestali.\nZajedničku poruku su poslali predsjedavajući Kolegijuma direktora Instituta za nestale lica BiH Amor Mašović, predsjednik Komisije za nestala lica Vlade Srbije Veljko Odalović, predsjednik Komisije za nestala lica Vlade Crne Gore Dragan Đukanović i predsjedavajući Upravnog odbora Regionalne koordinacije porodica nestalih lica sa područja bivše Jugoslavije Semina Alekić.\nPrethodni članakDanas je Međunarodni dan nestalih lica\nSljedeći članakSokolac: Poginuo nakon prevrtanje traktora


Bernar Kušner apeluje na jedinstvo EU u odnosu na budući status Kosova\nFrancuski šef diplomatije Bernar Kušner ponovo je danas apelovao na jedninstvo članica Unije u odnosu na proces odlučivanja statusa Kosova.\nBernar Kušner je u Bukureštu, na konferenciji za novinare sa srpskim kolegom po funkciji Vukom Jeremićem kazao da članice Evropske unije moraju da zadrže jedinstven stav o budućnosti Kosova.\n“Stvarno bi bila nanesena šteta evropskoj i zajedničkoj obrambenoj politici ako se članice Unije podijele na one koji priznaju nezavisnost Kosova i one koje je ne priznaju, rekao je Kušner ističući da je jedinstvo članica EU najvažniji cilj i da stav 27 država članica ne mora da bude u potpunosti podrška tvrdom stavu koji je juče saopštila zvanična Moskva, niti stavu Sjedinjenih država koji je vrlo čvrst.\nSrpski šef diplomatije rekao je da je Beograd spreman da nastavi pregovore pod uslovom da njihov ishod – kako je rekao – ne krši "suverenitet i teritorijalni integritet Srbije kao demokratske i medđunarodno priznate države”.\n"Spremni smo da učinimo ustupke, da budemo vrlo fleksibilni u definiciji autonomije i ovlaštenja Prištine, ali prerogativi suvereniteta bi – rekao je Jeremić – trebalo da ostanu u nadležnosti Beograda”.\nKušner i Jeremić su razgovarali na marginama dvodnevnog sastanka koji je organizovalo rumunsko ministarstvo inostranih poslova.\nIšinger razgovarao sa Koštunicom\nPosrednička trojka je saglasna da glavna tema budućih razgovora treba da bude budući status Kosova i Metohije, izjavio je danas predstavnik EU u međunarodnoj trojci Volfang Išinger u razgovoru sa predsednikom Vlade Srbije Vojislavom Koštunicom.\nIšinger je istakao da je važan cilj posredničke trojke da se dođe do kompromisnog rešenja koje će biti odobreno u Savetu bezbednosti UN, navodi se u saopštenju Vlade Srbije.\nUz upozorenje da svakodnevno stižu najave albanskih separatista da će do kraja godine na osnovu Ahtisarijevog plana proglasiti jednostra-nu nezavisnost, Koštunica je naglasio da Srbija zahteva od međunarodne zajednice da odmah i unapred odbaci i osudi svaki akt jednostrane nezavisnosti, jer samo Savet bezbednosti UN ima mandat da donese odluku o budućem uređenju pokrajine.\nSvaka država koja bi se usudila da prizna jednostranu nezavisnost pokrajine najgrublje bi pogazila suverenitet i teritorijalni integritet Srbije, a tim činom bi istovremeno bio ponižen autoritet Saveta bezbednosti i samih UN, nagalasio je premijer.\nOn je upoznao Išingera da će Srbija poništiti svaki nelegitimni akt o jednostranoj nezavisnosti i da će saglasno Povelji UN i Ustavu Srbije Kosovo i Metohija uvek biti sastavni i neotuđivi deo teritorije Srbije.\nA u novom stranačkom programu, koji je Predsedništvo DSS-a juče usvojilo, navodi se da je ta stranka protiv ulaska Srbije u NATO. Od-luku o eventualnom pristupanju Srbije bilo kom vojnom savezu, pa i NATO niko ne može da donese bez izjašnjavanja građana na referendumu", rekao je portparol DSS-a Branislav Ristivojević i dodao da DSS pozdravlja pristupanje programu Partnerstvo za mir.\nAnalitičar Đorđe Vukadinović je ocenio da različiti stavovi vladajućih partija o priključenju NATO za sada ne ugro-žavaju stabilnost koalicije ali da bi Vlada Srbije teško mogla da opstane u slučaju da dođe do jednostranog proglašenja i priznanja Kosova.


Početna Regija Istočno Sarajevo Uhapšeno 25 lica\nISTOČNO SARAJEVO – U policijskoj akciji pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske, koja je provedena tokom noći na području Istočnog Sarajeva, Trebinja, Zvornika, Bijeljine i Sarajeva, slobode je lišeno oko 25 lica, saznaje Srna.\nUhapšena lica dovode se u vezu sa neriješenim ubistvima koja su se dogodila proteklih godina na području Istočnog Sarajeva i krivičnim djelom organizovanog kriminala.\nPrema saznanjima Srne, oni se dovode u vezi i sa drugim krivičnim djelima, kao i sa Darkom Elezom, kojem je Apelacioni sud u Beogradu prošle godine potvrdio presudu kojom je osuđen na devet godina zatvora.\nU presudi se navodi da je Elez organizator kriminalne grupe koja je 2009. godine na teritoriji Srbije i BiH trgovala drogom, vršila iznude i činila druga krivična djela.\nSrna saznaje da su u ovoj policijskoj akciji pretresene i lokacije u Sarajevu koje koristi Naser Keljmendi, označen kao prva osoba u Evropi po opasnosti za SAD, a kojeg je i američki predsjednik Barak Obama stavio na „crnu listu“ u pismu koje je uputio Kongresu.\nU ovoj policijskoj akciji angažovano je oko 200 pripadnika MUP-a Republike Srpske iz Banjaluke, kao i pripadnici Specijalne jedinice Policije MUP-a Srpske.\nPrethodni članakSrednjoškolci iz Pala u posjeti Parlamentu i Ministarstvu inostranih poslova Mađarske\nNaredni članakRekonstrukcija 55 grobnih mjesta


Prvo su u 15.20 časova policijski službenici Druge PU su uhapsili F.J. državljanina Libije, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo napad na službenu osobu u vršenju poslova bezbednosti. Libijac je prilikom intervencije, fizički napao policijske službenike, nanevši im lakše povrede.\nMalo kasnije, tačnije u 17.20 časova, policijski službenici Treće PU su uhapsili maloletne B.A. i S.A., obojica iz Sarajeva, zbog sumnje da su počinili krivično delo napad na službenu osobu u vršenju poslova bezbednosti.\nMaloletnik BRUTALNO PRETUČEN u Sarajevu, sumnja se da su ga napali migranti\nNAPAD U SARAJEVU Dvojica muškaraca izudarala devojke jer su se navodno DRŽALE ZA RUKE\nJEDNA OSOBA TEŠKO POVREĐENA Napad i pljačka u centru grada\nMUŠKARAC (58) IZVRŠIO SAMOUBISTVO Telo pronađeno u razrušenom objektu\nNa parkingu u banjalučkom naselju Borik noćas je pronađeno telo šezdesettrogodišnjeg D.V.\nSUZE I TUČA Svađali se i vrištali usred restorana, OBEZBEĐENJE IH RAZDVOJILO, Dejvid i Viktorija Bekam obavešteni o incidentu\nNAJNAJBOGATIJE TLO EVROPE U ovoj državi svaki treći stanovnik je milioner, a stopa siromaštva RAVNA JE NULI


SAD otvaraju istragu o sistemu autopilota u Teslinim vozilim\nTanjug 16. avgusta 2021. 16:24\nVAŠINGTON – Američki regulatori za bezbednost vozila saopštili su danas da su otvorili zvaničnu bezbednosnu istragu o „Teslinom“ sistemu autopilota za podršku vozačima nakon niza saobraćajnih nesreća u kojima su učestvovala i vozila hitne pomoći.\nNacionalna uprava za bezbednost saobraćaja na autoputevima (NHTSA) saopštila je da je od januara 2018. identifikovala 11 udesa u kojima su „Teslini“ modeli bili odgovorni za udese u kojima je učestvovalo još jedno ili više vozila, prenosi Rojters.\nDodali su da je u tim saobraćajnim nesrećama 17 lica povređeno, a jedno je smrtno stradalo. Prema saopštenju NHTSA, od toga su se četiri udesa dogodila ove godine, od kojih je poslednji bio prošlog meseca u San Dijegu, nakon čega je pokrenuta preliminarna procenu autopilota u „Teslinim“ modelima Y, X, S i 3 proizvedenim u periodu 2014-2021. godine.\nIstraga obuhvata oko 765.000 „Tesla“ vozila u Sjedinjenim Državama, navodi NHTSA.\nKako se dodaje, istraga će se fokusirati na „procenu tehnologije i metode koje se koriste za nadzor, pomoć i vozačevo angažovanje u dinamičkom procesu vožnje tokom rada autopilota“.\nAutopilot, koji izvršava neke radnje umesto vozača omogućavajući im da u dužem periodu drže ruke dalje od volana, bio je uključen u najmanje tri „Teslina“ vozila koja su učestvovala u fatalnim američkim saobraćajnim nesrećama od 2016. godine, saopštila je Nacionalna bezbednosna služba za saobraćaj (NTSB).\nNTSB je kritikovala nedostatak sistemske zaštite u „Teslinom“ autopilotu.\nAmerički proizvođač električnih vozila nije odmah odgovorio na zahtev Rojtersa za komentarom.\nNHTSA je u junu objavila da je uputila timove da ispitaju 30 udesa u kojima su učestvovali „Teslini“ automobili od 2016. godine, a u kojima je bilo 10 smrtnih ishoda, zbog sumnje da su koristili napredni sistem pomoći vozaču.