12:58 - 26/06/2022\nNaslovna/VESTI/GOLUBAC: Brigu o spomeniku prirode Bigrena akumulacija, preuzima Turistička organizacija (FOTO)\nZbog svojih morfoloških oblika i relativne očuvanosti ovo prirodno dobro predstavlja značajan hidrološki lokalitet površinskog kraškog reljefa.\nNa poslednjoj sednici Skupštine opštine u Golupcu doneta je Odluka o zaštiti spomenika prirode ,,Bigrena akumulacija kod manastira Tumane, o kojoj će brinuti Turistička organizacija Golupca. O ovom prirodnom fenomenu do sada je vodilo brigu Javno preduzeće Direkcija za izgradnju opštine Golubac, koje je prestalo sa radom, jer je Lokalni parlament na osnovu novog Zakona o Budžetskom sistemu Republike Srbije, doneo Odluku o likvidaciji ovog preduzeća i poverio Turističkoj organizaciji.\nU blizini Manastira Tuman, nalazi se Bigrena akumulacija o kojoj je brinula Direkcija za izgradnju, a posle njenog gašenja, ovaj prirodni fenomen sada preuzima Turistička organizacija koja će raditi na njenom uređenju i stvaranju uslova za bogatiju turističku ponudu naše Opštine Golupca, kaže Saša Marjanović, zamenik predsednika opštine Golubac.\nIsposnica i potok Kamenica-jedinstveni prirodni fenomeni su za opštinu Golubac od velike važnosti za razvoj turizma. Na osnovu Programa rada Zavoda za zaštitu prirode Srbije planirana je valorizacija i priprema dokumentacije za stavljanje pod zaštitu bigrene akumulacije kod manastira Tumane. Dodatnim istraživanjem ovog lokaliteta konstatovano je da prirodno dobro, zbog svojih morfoloških oblika relativne očuvanosti predstavlja značajan hidrološki lokalitet površinskog kraškog reljefa.\nBigrena akumulacija se nalazi južno od Golupca kod manastira Tumane, u dolini potoka Kamenica i sa okolinom je svrstan u spisak geonasleđa Srbije.\nZa potrebe izrade studije zaštite ovog lokaliteta, obavljena su dodatna terenska istraživanja. U srednjem delu Kameničke doline od ušća potoka u Tumansku reku, u podnožju desne dolinske strane staložena je manja akumulacija bigra i ona ima izgled terase lepezastog oblika, relativne visine oko 14 metara, koja pokriva površinu od 8.550 m2. Obrazovana je na mestu isticanja kraškog izvora male izdašnosti.\n– Isposnica u bigru, je jedinstvena u Srbiji, česma na kojoj se prenose darovi dušama umrlih, slap i stara bukova šuma čine živopisnim ambijentom. Manastir Tumane i ovaj spomenik prirode pružaju mogućnost za razvoj turizma opštine Golubac. Uspostavljanje zaštite na ovom lokalitetu sprečiće se dalja degradacija prostora, a ujedno se otvara mogućnost za sanaciju i revitalizaciju ovog jedinstvenog hidrološkog spomenika prirode. Ovaj lokalitet za opštinu Golubac je od važnog značaja za razvoj turizma, zašta će se iz opštinske kase izdvojiti deo sredstava za realizaciju ovog projekta.\nRadi očuvanja ovog spomenika prirode neophodno je zaštitom zabraniti one aktivnosti koje bi mogle narušiti geomorfološke i hidrološke karakteristike i njihova osnovna obeležja, odnosno štetno uticati na očuvanje prirodnih vrednosti, kao što su zagađenje vode, zemlje i vazduha, eksploataciju bigra, uništavanje šumskog kompleksa i gradnju objekata, osim objekata u funkciji zaštite prirodnog dobra i edukacije.\nPored navedenih mera zabrana, neophodno je obezbediti očuvanje lokaliteta, sanaciju i rekostrukciju narušenih delova dobra, postavljanje i uređenje vidikovca, šetnih staza, očuvanje autohtone šumske vegetacije kao i tradicionalo izvođenje lokalnih obreda.\nDOBRA VEST ZA VOZAČE: Nemačka od 1. januara priznaje srpske dozvole!


PRIJEM ZA OMBUDSMANA U GRADSKOJ KUĆI\nZaštitnik građana Republike Srbije Saša Janković, sastao se u utorak u Gradskoj kući sa gradonačelnikom Šapca Nebojšom Zelenovićem i zamenikom gradonačelnika Dušanom Kostadinovićem. Janković je tom prilikom istakao da mu iz ovog kraja godišnje u proseku stigne oko 300 pritužbi i da su one tematski bliske pritužbama koje stižu iz ostalih krajeva Srbije.\n-Moja poseta Šapcu je realizovana sa ciljem da vidim i čujem kako od građana tako i od predstavnika vlasti šta je to što oni smatraju da se može unaprediti ne bi li građani bili zadovoljniji efikasnijim delovanjem vlasti a vlast bila u situaciji da brže i kvalitetnije izađe u susret potrebama građana.\nPritužbe koje dobijam od građana ovog kraja uglavnom se svode na očekivanja malo bržeg rada administracije, dok ono što ističu lokalne vlasti govori da bi uz malo bolju saradnju sa republičkim vlastima, možda, građanima bila brže ispunjena prava- istakao je Saša Janković.\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović je izrazio zadovoljstvo zbog posete ombudsmana Šapcu, i istakao važnost ovakvih poseta Zaštitnika građana svim gradovima Srbije.\n-Važno je da ustanova koja je istitucionalizovana da brine o pravima svih naših građana sa najboljim iskustvima evropske i svetske prakse posećuje gradove u Srbiji i tom prilikom čuje sve što građani imaju da kažu. Sa druge strane, mi koji smo u izvršnoj vlasti smo dužni da slušamo naloge ombudsmana. Mi smo u obavezi da vodimo računa o pravima naših građana jer je to najbolji način da se oblikujemo kao jedno normalno demokratsko društvo- istakao je Zelenović.


Građani za projekat Hiljadu plus mogu konkurisati od druge polovine juna - CdM\nGrađani za projekat Hiljadu plus mogu konkurisati od druge polovine juna\nKonkurs za građane u okviru projekta rješavanja njihovih stambenih potreba po povoljnim uslovima, Hiljadu plus, trebalo bi da bude otvoren u drugoj polovini juna, saopštio je ministar održivog razvoja i turizma, Pavle Radulović.\nOn je, nakon sjednice Vlade, kazao da su u trećoj fazi projekta obezbijeđeni odlični uslovi za građane, odnosno fiksna kamatna stopa od 2,99 odsto i ročnost od 20 godina. Građanima, kako je dodao, neće biti potreban kolater, odnosno učešće tokom podizanja kredita.\n„Tehnički proces je podijeljen u tri segmenta, odnosno tender za bankare, zatim za građevinare, građane i preduzeća koja imaju u ponudi korištene stanove i konkurs za građane“, podsjetio je Radulović.\nNaveo je da, kada je riječ o dijelu koji se tiče građevinara, građana i preduzeća koji imaju u ponudi stanove, oni moraju da ispune određene standarde energetske efikasnosti.\n„Svi objekti rađeni od 2013. godine na ovamo već imaju te standarde, dok će se za starije objekte morati raditi posebni elaborat o energetskoj efikasnosti“, rekao je Radulović.\nPrecizirao je da je u dvije iteracije projekta odobreno blizu 800 vaučera, a preko 2,1 hiljadu građana obezbijedilo je sebi krov nad glavom po izuzetno povoljnim uslovima.\n„Kroz duge pregovore sa Bankom za razvoj Savjeta Evrope CEB obezbijedili smo jako povoljna sredstva, a čitav projekat je vrijedan 20 miliona eura. Od toga CEB učestvuje sa deset miliona, a ostatak naše komercijalne banke koje su se prijavile“, dodao je Radulović.\nOn je kazao i da je priveden kraju Nacrt prostornog plana posebne namjene za obalno područje Crne Gore, pri čemu je prvi put primijenjen novi koncept planiranja jednakih mogućnosti za sve.\n„Nema više tog tačkastog planiranja, odnosno omogućavanja gradnje na pojedinim lokacijama, već smo čitav pojas kilometar od obale obilježili kao zonu za razvoj turizma“, objasnio je Radunović.\nCilj je, dodaje, bilo sprječavanje nekontrolisanog širenje naselja, zbog čega je taj pojas namijenjen razvoju turizma.\nRadulović je poručio da će biti zaštićena i ulcinjska Solana.\n„Javna rasprava će biti ponovo organizovana u narednih 15-ak dana“, zaključio je Radulović.\nTagoviPavle Radulović prijave projekat Hiljadu plus\nHotelijeri sa turoperatorima iz Njemačke i Austrije


Borislav Stefanović i Edita Tahiri sa posrednikom EU Robertom Kuperom na pregovorima u Briselu - iz arhive\nPortparolka šefice evropske diplomatije Ketrin Ešton, Maja Kocijančić, potvrdila je za RSE da je u Briselu postugnut dogovor Prištine i Beograda o regionalnom predstavljanju Kosova.\n“Mogu potvrditi da je danas posle dva i po dana u dijalogu između Beograda i Prištine postignut dogovor o regionalnoj saradnji i formula koja je usvojena je da će ime Kosovo biti upotrebljeno sa fusnotom koja kaže da je ta oznaka bez prejudiciranja pozicije oko statusa i u skladu sa Rezolucijom 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o kosovskoj deklaraciji o nezavisnosti”, kazala je Kocijančić za RSE.\nKocijančić je novinarima u Briselu kazala da će "postignuti sporazum omogućiti Kosovu da učestvuje na sastancima, samo potpisuje ugovore i govori u svoje ime na svim regionalnim sastancima."\nKosovski premijer Hashim Thaci je postignuti sporazum ocenio izuzetno važnim.\n"Današnji sporazum Kosovu donosi evropske integracije i čini Kosovo evropskom zemljom", rekao je Hashim Thaci.\n“Dok je sporazum iz Rambujea Kosovu doneo slobodu, sporazum predsednika Ahtisarija nezavisnost, današnji sporazum Kosovu donosi evropske integracije i čini Kosovo evropskom zemljom. Kosovo se učlanuje, predstavlja i govori u svoje ime i ima moć i ovlašćenje potpisivanja u svim multilateralnim institucijama kao ravnopravna država”, kazao je kosovski premijer.\nOn je istakao da je svestan da ova fusnota nije idealna, ali dodao da je ona najprihvatljivija za politički trenutak kroz koji prolazi Kosovo, za region i za međunarodna dešavanja.\n“Naglašavam, ovo je privremena formula. Svestan sam da ovakav potez Vlade nije populistički, ali sam uverem da je za dobrobit zemlje. Jedan lider ili premijera nije obavezan za donošenje samo lakih odluka, već i teških i ozbiljnih odluka, ne veoma prijatnih za uho ali važnih za državu i njenu budućnost. Ova odluka je upravo takva, ali kao premijer sam ubeđen da smo doneli odluku potrebnu Kosovu. Kosovo se ovim sporazumom odredilo za integraciju a ne izolaciju. Kosovo se opredelilo da sebe predstavlja, a ne da\n"Postignutim dogovorom politika 'i Evropa i Kosovo' koju sam vodio i za koju sam dobio podršku građana Srbije prošla je ovaj istorijski test", rekao je Borist Tadić.\nga drugi predstavljaju. Ovim sporazumom mi smo zauvek odstranili UNMIK kao nekog ko nas predstavlja”, kazao je Thaci na konferenciji za novinare.\nOn je dodao i da je od međunarodnih partnera dobio garancije da je postignuti sporazum ključ za integraciju Kosova u evroatlanske strukture.\nPredsednik Srbije Boris Tadić pozdravio je dogovor postignut u Briselu i ocenio da to znači da Kosovo na regionalnim forumima neće biti prisutno kao nezavisna država.\n"Postignutim dogovorom politika 'i Evropa i Kosovo' koju sam vodio i za koju sam dobio podršku građana Srbije prošla je ovaj istorijski test čime je dokazano da je taj pristup jedino realan i onaj koji donosi rezultate. Ta politika obezbeđuje evropsku budućnost Srbije, čuva naše nacionalne interese, ali i pokazuje da je Srbija faktor stabilnosti jugoistočne Evrope", istakao je Tadić u izjavi za javnost.\nTadić je ocenio da je najviši nacionalni interes Srbije da se otklone sve prepreke kako bi zemlja dobila status kandidata za punopravno članstvo u EU.\nTimovi Beograda i Prištine postigli su i dogovor o integrisanom upravljanju granicom, saopštila je Kancelarija posrednika EU u Roberta Kupera.\nMeđunarodni civilni predstavnik za Kosovo Piter Fejt ocenio je dogovor veoma značajnim za dalji napredak Kosova i Srbije prema EU.\nU zajedničkoj izjavi šefica evropske diplomatije Ketrin Ešton i evropski komesar za proširenje Štefan File pozdravili su u petak postignute dogovore.\nU saopštenju se navodi da su ovi sporazumi "veliki korak unapred i da su važni "ne samo za Srbiju i Kosovo, već i za stabilnost celog regiona i EU".\nSve zemlje-članice EU podržale su rezoluciju SB UN u septembru 2010, a cilj dijaloga uz evropsko posredstvo je da pomogne obema stranama da postignu napredak na svom Evropskom putu, navodi se u saopštenju.\n"Želim da čestitam obema stranama na ova dva veoma važna dogovora. Oba dogovora su koraci koji vode ka Evropskoj uniji", izjavila je Ešton.\nŠtefan File, evropski komesar za proširenje: Dogovor predstavlja posvećenost obe strane zajedničkoj evropskoj budućnosti.\nFile je podvukao da dogovor demonstrira posvećenost i Srbije i Kosova zajedničkoj evropskoj budućnosti.\n"Dogovor predstavlja posvećenost obe strane zajedničkoj evropskoj budućnosti. Današnji sporazum takođe ojačava regionalnu saradnju, dobrosusedske odnose i plan za proširenje na region Zapadnog Balkana", naglasio je File.\nZvanična Priština prvobitno je podržala model fusnote - Rezolucija 1244 SB UN, Deklaracija o nezavisnosti Kosova i odluka Međunarodnog suda pravde o legalnosti proglašenja nezavisnosti.\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton pozdravila dogovor Beograda i Prištine kao važan korak za Kosovo.\n"Sporazumi su konzistentni sa kosovskom nezavisnošću, teritorijalnim integritetom i suverenitetom, kao i korak napred u približavanju Kosova evropskim integracijama što će SAD nastaviti da podržavaju," navela je Klinton u saopštenju..\nKosvo će sada sedeti za regionalnim stolom kao jednak partner koji se predstavlja i govori za sebe, rekla je ona.\n"Takođe se nadamo da će postignuti sporazumi otvoriti vrata evropskoj kandidaturi Srbije, navela je američka državna sekretrka.


NS: Ako Tadić hoće, nek podnese ostavku!\nPotpredsednica Nove Srbije Dubravka Filipovski pozvala je danas Demokratsku stranku da prestane sa javnim kalkulacijama i konbinatorikama oko raspisivanja predsedničkih izbora.\n"Ukoliko Boris Tadić smatra da treba da podnese ostavku neka to i uradi, obrazloži je i nek se raspišu i predsednički i parlamentarni i lokalni izbore u jednom danu", rekla je Filipovska na konferenciji za novinare.\nOna je navela da je stav koalicije okupljene oko Srpske napredne stranke, u kojoj je i Nova Srbija, da održavanje svih izbora u isto vreme nije loša ideja već ispravan pristup i stav pošto bi došlo do značajnih ušteda, a i građani bi se izjasnili na svim nivoima za koga su.\n"Naša koalicija je potpuno spremna i za predsedničke izbore i mi ćemo imati svog kandidata. U ovom trenutku ne mogu da kažem ko je to zato što ne znamo ni da li će biti raspisni izbori, ali ako budu bili izaćićemo sa tim u javnosti", rekla je Filipovska.\nOna je kritikovala izjavu predsednika Srbije Borisa Tadića da će Srbija do početka 2013. godine izaći iz krize navodeći da je to samo još jedno predizborno obećanje. Osvrnuvši se na istraživanja o eventualnim rezultatima na izborima\nFilipovska je ocenila da su ta istrazivanja nameštena.


Svečanim defileom kroz centar Banja Luke obilježen neustavni ‘Dan RS’ – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nSvečanim defileom kroz centar Banja Luke obilježen neustavni ‘Dan RS’\nObjavljeno\t 9. Januara 2022. od strane\thaler / Nema komentara na Svečanim defileom kroz centar Banja Luke obilježen neustavni ‘Dan RS’\nSvečanim defileom kroz centar Banja Luke danas je obilježen “Dan Republike Srpske”, koji je Ustavni sud BiH proglasio neustavnim.\nDefile su činili ešaloni MUP-a RS te predstavnici civilnog sektora među kojima su studenti, predstavnici boračkih organizacija, civilne zaštite, lovci, uposlenici Pošte RS, izviđači, sportisti i drugi.\nCijanović je u obraćanju kazala da su se uvijek okupljali na 9. januar kako bi pokazali opedijeljenost da žive u miru, grade i izgrađuju RS te da svake godine budu bolji, izgrađeniji, ljepši i napredniji.\n– Nikada nećemo odustati od RS – poručila je Cvijanović.\nDodik je kazao da za srpski narod nema slobode bez države te da je RS njihova država, bez obzira kako to neko gledao ili osporavao.\nNeustavni “Dan RS” je pored Banjaluke, obilježen u Istočnom Sarajevu, Palama, Sokocu, Bijeljini, Zvorniku, Foči, Derventi, Gradišci i Han Pijesku.


Milićević: Politika Vlade Srbije nema alternativu – NovostiDana.rs\nMilićević: Politika Vlade Srbije nema alternativu\nBEOGRAD – Šef poslaničke grupe SPS u republičkom parlamentu Đorđe Milićević izjavio je danas da je okupljanje opozicije u skupštinskom holu poslednjeg radnog dana u 2015. godini potvrda da jasna politika Vlade Srbije nema alternativu.\n„I poslednjeg dana u 2015. oni koji sebe nazivaju opozicijom potrudili su se da po ko zna koji put građniama Srbije pokažu i potrvrde da jasna politika Vlade Srbije nema alternativu“, naveo je Milićević u izjavi dostavljenoj Tanjugu.\nPrema njegovim rečima, nemoguće je političkom demagogijom i neargumentovanim kritikama na račun rada Vlade Srbije osporiti i minimizirati rezultate rada Vlade Srbije koji su prepoznatiljivi i vidljivi kako na unutrašnjem, tako i na spoljnjem planu.\nMilićević dodaje da poslanici „takozvane opozicije“ u nedostatku argumenata za konstruktivnom raspravom i dijalogom u republičkom parlamntu i u nedostatku konkretnih predloga po ko zna koji put postavljaju ista pitanja, verujući da će tako doći do jeftinih političkih poena.\nOn je dodao da su odgovore na ta pitanja mnogo puta do sada dobili u republičkom parlamentu i od predsednika Vlade Srbije Aleksandra Vučića i od celokupne Vlade Srbije.\n„U ovo vreme 31. decembra u skupštinskom holu uglavnom su se održavale pozorišne predstave za decu i delili paketići. Obzirom da su paketići podeljeni nešto ranije, ne sredstvima republičkog budžeta, danas smo imali još jednu u nizu predstava onih koji sebe nazivaju opozicijom“, rekao je Milićević.


Članak o EFEKTIVI u "Blic"-u i "24 sata" – Efektiva\nČlanak o EFEKTIVI u "Blic"-u i "24 sata"\nOsnivanje kreditnog biroa koji će proveravati banke\nAutor: I.Jovanović 14.10.2011.\nNedavno osnovano udruženje „Efektiva” za 500 dinara godišnje građanima, odnosno za 1.500 dinara firmama pruža stručnu pomoć u odabiru najpovoljnijeg bankarskog proizvoda. U domen usluga spada i pomoć klijentima pri rešavanju sporova sa bankama, a u planu je formiranje i kontrakreditnog biroa koji će klijentima sugerisati ranija iskustva građana sa svim bankama na tržištu.\nGrađani će preko udruženja moći da dobiju i besplatnu pomoć pri rešavanju sporova sa bankom.\nPOMOĆ – Iako smo zvanično osnovani početkom juna, sa pravim aktivnostima smo počeli pre tri nedelje. Broj klijenata se povećava svakog dana. Svako ko se učlani u udruženje dobija praktičnu pomoć o odabiru najpovoljnijeg kredita, štednje ili odabira same banke – kaže za „24 sata” Dejan Gavrilović, predsednik udruženja.\nOn kaže da se planira instaliranje neke vrste kontrakreditnog biroa.\n– Svi oni koji stupaju u bilo kakav odnos sa nekom od banaka moći će da provere stepen transparentnosti te banke u proteklom periodu, da li je dizala kamate i marže, uvodila provizije bez obaveštenja klijenta, brzinu obrade nekog zahteva. Planiramo da budemo za klijente ono što je Auto-moto savez za vozače – kaže Gavrilović.\nOn napominje da će to društvo ubrzo pokrenuti i akciju sa predlogom šta da radi oko 25.000 građana koji imaju zaduženje u švajcarskom franku, a kao jedno od rešenja se napominje besplatna pravna pomoć. Gavrilović kaže da se nada da će imati punu podršku banaka, koje ako posluju korektno, neće imati nikakvih problema.\n– Folks banka je i do sada imala krajnje transparentan pristup u poslovanju sa svojim klijentima, jer smatramo da je poverenje osnov dugoročne saradnje na obostrano zadovoljstvo. Upravo zbog toga uvek podržavamo sve inicijative i aktivnosti koje su usmerene na poboljšanje uslova za saradnju – kažu za „24 sata” u toj banci.\nSlično razmišljaju i u Banci Inteza, u kojoj kažu da će ovakva udruženja pružiti svojevrsni doprinos daljem razvoju bankarskog sektora Srbije.\n– Što se tiče zaštite prava korisnika finansijskih usluga, udruživanje svakako može da doprinese rešavanju nekih problema, a nedavno je usvojena i pravna regulativa kojom su definisana prava i obaveze finansijskih institucija i njihovih klijenata – zaključuju u Sosijete ženeral banci.\nINSTITUCIJA – „Imali smo i sastanak sa predstavnicima Narodne banke Srbije (NBS), koji su nas načelno podržali u našoj inicijativi. Obećali su nam da će se odazvati svim akcijama koje budemo organizovali, ali i dodali da će predstavnici našeg udruženja učestvovati u njihovim aktivnostima”, objašnjava Gavrilović.\nPosted on 15/10/2011 Author bobbyCategories Bankarske Aktuelnosti, Press\nPrethodna Prethodna: Priključenje akciji "Za zdraviju prirodu u našem komšiluku"\nSledeća Sledeća: Pismo Guverneru NBS


Herceg novi će ugostiti 1.000 takmičara - Vijesti.me\nAduti za medalje. Hodžić, Bošković i Jovanović\nHerceg Novi će od 8. do 10. decembra biti domaćin Balkanskog prvenstva u karateu za kadete, juniore i mlađe seniore, na kojem se očekuje oko hiljadu takmičara, saopšteno je iz Karate saveza.\nPredsjednik te asocijacije Vladimir Joković kazao je da će se organizator potruditi da šampionat organizuju na najbolji mogući način, kako bi adekvatno prezentovali svoju državu i savez.\n"Učešće je do sada prijavilo 850 takmičara. Kada tome dodamo naše takmičare, kao i borce Kipra i Albanije, ukupno se očekuje oko hiljadu takmičara. U okviru šampionata biće organizovan i sudijski seminar", kazao je Joković na konferenciji za novinare.\nOn se zahvalio Ministarstvu sporta za pomoć u organizaciji šampionata.\n"Zahvalni smo Ministarstvu sporta koje nas je pomoglo u organizaciji, prepoznalo je Balkansko prvenstvo kao veliko međunarodno takmičenje. Hvala i SO Herceg Novi koja nam je izašla u susret, kao i Institutu dr Simo Milošević gdje će biti smješteni svi učesnici tri takmičarska dana", kazao je Joković.\nOn je naglasio da Savez spremno dočekuje start šampionata, navodeći da su za organizaciju tog takmičenja kupljeni tatami, semafori i prateća oprema.\nJoković je kazao da će Balkanski šampionat biti dobar test za crnogorske takmičare uoči Evropskog prvenstva u Sočiju.\n"Najviše očekujemo od Marija Hodžića, Nenada Dulovića, Bojana Boškovića, Milene Jovanović... Nadamo se da ćemo postići izvanredne rezultate, a da će tako biti nadu nam uliva prethodni šampionat, SP za kadete, juniore i mlađe seniore, sa kojeg je reprezentacija Crne Gore donijela tri medalje. Nadam se da ćemo biti među najuspješnijim državama na šampionatu. ", kazao je Joković.\nDirektor Balkanske karate federacije, Dragoljub Fatić, naglasio je da će u Herceg Novom narednog vikenda pored takmičenja biti održan i sudijski brifing, kao i polaganje testova za balkanske sudije.\n"U toku šampionata biće održan i Kongres karate federacije Balkana, kao i sudijski brifing i polaganja za balkanske sudije. Vjerujem da će to biti naš najbolji šampionat. Siguran sam da će proteći u najboljem mogućem redu i na kvalitetan način, kao i da ćemo u svakom pogledu zadovoljiti standarde koji su nam zadati. Nadam se našoj dominaciji u kategoriji mlađih seniora", rekao je Fatić.\nOn očekuje masovno takmičenje i potvrdu kvaliteta crnogorskog karatea.\nČlan Upravnog odbora Karate saveza, Vuk Žarić, kazao je da je KSCG preduzeo sve mjere da balkanski šampionat u Herceg Novom bude pravi spektakl.\n"Karate savez je preduzeo sve mjere da prvenstvo bude spektakl kada su u pitanju borilački sportovi. Sam pokazatelj da će okupiti oko hiljadu ljudi govori da će kvalitet koji vlada na Balkanu biti prisutan na tatamiju ", rekao je Žarić.\nPrema riječima člana UO Zlatka Malikovića, šampionat Balkana je od velikog značaja za karate sport u Crnoj Gori.\n"To takmičenje je veoma značajno za karate sport u Crnoj Gori. Uradili smo sve da bude bude reprezentativno. To će nam dati smjernice za naredno, evropsko takmičenje, koje će iduće godine biti održano u Sočiju", kazao je Maliković.


Nezadovoljni majstor postigao dva gola @ StartBiH.ba\nBarselona je pobijedila Đironu sa 3:1 u prijateljskom meč u sklopu priprema za start nove sezone na Pirinejima.\nKatalonci su vodili 2:0 već na poluvremenu, a drugi gol postigao je Leo Mesi - fenomenalno, desnom nogom, sa 20-ak metara, od stative je pogodio mrežu katalonskog rivala.\nMesi je u pravoj sapunici tražio odlazak iz Barselone - tima u kojem je proveo cijelu karijeru, ali se predomislio jer nije želio da se sudi sa voljenim klubom.\nUprava kluba je tražila 700 miliona eura za njegovu "slobodu".\nMesi se vratio pripremama, uz poruku da je i dalje nezadovoljan - i klubom, i timom, i atmosferom...\nI tako nezadovoljan, međutim, prosipa magiju.\nPrvi gol protiv Đirone dao je povratnik Felipe Kutinjo, na koga računa novi trener Katalonaca Ronald Kuman.\nĐirona je smanjila, a onda je Mesi postigao svoj drugi gol na meču za konačnih 3:1 - ovoga puta je imao pomoć jednog protivničkog fudbalera, kojeg je zakačila lopta na putu ka mreži.


U Nišu u čast Dana pobede – koncert ruske muzike, izložba i vatromet /video/ - Sputnjik Srbija\n01:10 25 Februar 2021\nU Nišu u čast Dana pobede – koncert ruske muzike, izložba i vatromet /video/\n20:18 25.06.2020 (osveženo 22:47 25.06.2020) Preuzmite kraći link\n75 godina od Velike pobede: Aktuelnosti i proslava 9. maja 2020. (210)\nPovodom 75 godina od pobede u Drugom svetskom ratu, koja je juče obeležena paradom u Moskvi, u Nišu je na Trgu kralja Milana 22. juna projektovana slika Majka otadžbina zove i puštena ruska pesma Sveti rat, a dan kasnije održan koncert ruske muzike i otvorena izložba posvećena napadu nacističke Nemačke na Sovjetski Savez.\n„Rusija obeležava svoj veliki praznik, a mi u Srbiji želimo da na ovaj način doprinesemo tom velikom prazniku“, rekao je zamenik gradonačelnika Niša Miloš Banđur.\nU Niš je ovim povodom doputovala i ruska delegacija predvođena ambasadorom Rusije u Beogradu Aleksandrom Bocan-Harčenkom, a ruske diplomate su obišli istorijske spomenike, položili vence u znak sećanja na žrtve Drugog svetskog rata.\nRuska delegacija se potom sastala sa rukovodstvom Niša, a potom i obišla izložbu koja je otvorena u znak ovog praznika.\n© Sputnik / Skrinšot\nMarko Dolaš na koncertu u Nišu\nKoncert ruske muzike i vatromet\nDan pre održavanja parade u Moskvi održan je i koncert sovjetskih vojničkih i ruskih patriotskih pesama u izvođenju Marka Dolaša u prepunoj hali Oficirskog doma.\nDolaš je za medije rekao da se odlučio upravo za vojne pesme jer su mu upravo one pomogle da zavoli rusku kulturu.\n„Dve godine sam živeo u Moskvi, išao u rusku školu, kao i u muzičku školu. Zavoleo sam Rusiju, njenu kulturu i muziku. Mislim da ljudi i dalje ne mogu da shvate koliko je Rusije izgubila ljudi za vreme Drugog svetskog rata kako bismo mi danas bili slobodni“, rekao je.\nU večernjim časovima upriličen je i vatromet, a prema rečima organizatora, to je bio jedini vatromet u Evropi koji je ispaljen u čast Dana pobede.\nBocan-Harčenko: Ruski humanitarci pomoći će krajevima zahvaćenim poplavama /foto,video/\nDan pobede, Rusija, Srbija


Belgija je jedno od dva mesta na kojima se već proizvodi vakcina farmaceutske kompanije "Fajzer" i "Bajonteh" protiv Kovid19.\nPored Antverpepena, gde se nalazi evropsko sedište kompanije "Fajzer", vakcina se proizvodi i u državi Mičigen u SAD.\n- Već smo proizveli stotine hiljada doza na obe lokacije - potvrdio je Koen Kolpert iz belgijske kompanije "Fajzer" za lokalne medije.\nAmerički "Fajzer" i nemački "Bajonteh" su, nakon preliminarnih analiza u okviru treće faze ispitivanja, objavili da njih kandidat za vakcinu protiv korone ima "90 procenata efikasnosti" koja je utvrđena "sedam dana nakon primanja druge doze".\nVakcina još čeka "zeleno svetlo" zdravstvenih vlasti, a u "Fajzeru" i "Biontehu" su najavili da planiraju isporuku od 1, 3 milijarde doza tokom 2021. godine.\nEvropska komisija u pregovorima je sa ovim kompanijma oko ugovora za isporuku 300 miliona doza za zemlje članice.\nDržavni mediji: Kineska vakcina protiv korone mogla bi da bude spremna DO KRAJA GODINE


Merkel otvorena za razgovore o vladi sa socijaldemokratama\nNemačka kancelarka Angela Merkel, koja je zabeležila istorijsku pobedu na parlamentarnim izborima, izjavila je u ponedeljak da je "otvorena" za razgovore sa svojim protivnicima iz Socijaldemokratske stranke (SPD) radi formiranja vlade "velike koalicije".\n“Imala sam prvi susret s predsednikom SPD-a Sigmarom Gabrielom. On je zamolio da se o tome najpre govori u rukovodstvu SPD-a u petak”, kazala je Merkel i ocenila da je to "sasvim razumljivo".\nKonzervativci iz stranaka CDU i CSU osvojili su 41,5 odsto glasova, što je najbolji rezultat nakon nemačkog ujedinjenja 1990. godine. Oni će imati 311 mesta od 630 u novom donjem domu parlamenta Bundestagu.\nNjihov aktuelni saveznik Liberalna partija (FDP) nije uspeo da pređe izborni prag od 5 posto. Merkel mora tražiti novog partnera koji bi mogao da bude SPD s osvojenih 25,7 posto glasova, koji će imati 192 poslanika.\nOna je već vladala sa SPD-m u svom prvom mandatu od 2005. do 2009.\nKancelarka je ipak naglasila da ne isključuje "druge kontakte" sa Zelenima, koji su drugi mogući partner za formiranje većine u Bundestagu s njihovih 8,4 posto glasova i 63 mesta.


Finske kompanije žele da ulažu - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Finske kompanije žele da ulažu\nFinske kompanije žele da ulažu\nutorak, 23 april 2013 06:03\nDelegacija Finske, predvođena ambasadorom ove zemlje, izabrala je Kragujevac kao prvi grad u Srbiji u kojem će predstaviti kompanije zainteresovane za investicije.\nZdravstvo, energetika, informacione tehnologije, neki su od sektora u koji finske firme žele da ulažu.\nSusret sa gradonačelnikom, članovima Grdaskog veća i pojedinih javnih preduzeća bio je prilika za razgovor o saradnji i povlsticama koje su na raspolaganju kompanijama koje odluče da posluju u Kragujevcu.\n„Finska podržava uključivanje Srbije u Evropsku uniju i zbog toga nastoji da se sa njom i privredno poveže“, rekao je ambasdor te zemlje Peka Orpana.\nČinjenica da je delaegacija Finske prvo izabrala Kragujevac, da je bila brojna i da je imala konkretne predloge, prema rečima gradonačelnika Veroljuba Stevanovića, ukazuju da saradnja ima dobru perspektivu.\nPredstavnici finskih kompanija zainteresovala je mogućnost saradnje kroz javno privatna partnerstva, kao i povlastice za firme koje odluče da posluju u Kragujevcu.\nU okviru posete gradu, uz brojne druge institucije, među domaćinima delegacije Finske bila je i kompanija FIAT automobili Srbija.


Kamere u Doljevcu zabeležiće ključna 2 minuta Vučićeve revakcinacije | Luftika\nKamere u Doljevcu zabeležiće ključna 2 minuta Vučićeve revakcinacije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nakon nekoliko različitih najava danas prima drugu dozu vakcine protiv kovida 19 u selu Pukovac u opštini Doljevac.\n– Obaveštenje da će se predsednik vakcinisati kod nas dobili smo tek u subotu. Najpre nam je bilo rečeno da će se vakcinisati u Doljevcu, a onda nam je javljeno da će primiti vakcinu u Pukovcu, selu u našoj opštini – kaže za Danas Goran Ljubić Međarac, predsednik opštine Doljevac i funkcioner SNS-a.\nNakon dobijanja prve doze vakcine u Rudnoj Glavi 6. aprila, on je, međutim, najavljivao da će se revakcinisati u Merošini ili Babušnici. Opština Doljevac je, slučajno ili ne, „ušla u kombinaciju“ dan nakon izricanja presude za kontroverznu saobraćajnu nesreću na naplatnoj rampi kod Doljevca.\nPodsetimo, Dejan Stanojević, vozač direktora Koridora Srbije i funkcionera SNS-a Zorana Babića, osuđen je na 3 godine i 10 meseci zatvora nakon priznanja.\nVučić u delu javnosti prozivan za sakrivanje ključnog dela snimka nesreće sa nadzornih kamera na rampi, kako bi se zaštitio Babić, koji je navodno vozio. U nesreći koja se dogodila u januaru 2019. poginula je Stanika Gligorijević, a pet osoba je teško i lakše povređeno.\nDanijel Dašić, programski menadžer Nacionalne koalicije za decentralizaciju, ocenjuje da Vučić „sve radi zbog rejtinga“.\nDašić ne isključuje mogućnost da je Vučića opredelila da se vakciniše u opštini Doljevac čak i teška nesreća na naplatnoj rampi kod ovog mesta, kontroverze koje prate tu nesreću duže od dve godine i prozivke dela javnosti da je umešan u prikrivanje dokaza, kako bi „sačuvao“ prilično nepopularnog Babića. Sve to nije dobro ni za predsednikov rejting, koji je njegova glavna briga.\n– Verujem da je spreman da i vakcinaciju u Doljevcu izvadi iz fioke i iskoristi je da popravi rejting. Čini mi se da mu je ponestalo trikova, pa već grebe po dnu. Ali sve dok ne budemo dobili taj ključni deo snimka od dva minuta sa naplatne rampe (u kojem se vidi trenutak sudara i ko je vozio službeni automobil koji je izazvao nesreću, prim. aut.), neće mu se verovati, bio on u Doljevcu ili ne – kaže Dašić, uz zaključak da je ipak najvažnije da Vučić svojom vakcinacijom, ma gde ona bila, motiviše građane da učine to isto.\nPrema nezvaničnim spekulacijama, predsednik Srbije je odlučio da se vakciniše u doljevačkoj opštini zbog malog odziva njenih žitelja na vakcinaciju. Najnoviji podaci govore da je od oko 14.000 punoletnih stanovnika ove opštine, vakcinisano njih 4.034, a obe doze primila 1.631 osoba.\nNakon revakcinacije, Vučić će danas u Gadžinom Hanu razgovarati sa predstavnicima lokalne samouprave u Nišavskom okrugu. Nezvanični izvori kažu da je Gadžin Han između ostalog izabran za prvu postvakcinalnu vizitu jer je ta opština među najboljima u Srbiji po procentu vakcinisanog stanovništva. Od oko 5.000 punoletnih stanovnika opštine do sada je vakcinisano oko 3.100, a sve su češći dani bez ijednog obolelog od kovida 19.\nIma veze sa presudom za nesreću kod Doljevca?\n– Ne savetujem predsedniku Srbije da se vakciniše u Doljevcu jer čujem da Zoran Babić tu vozi auto, pa se bojim za njegov život i bezbednost – rekao jeadvokat Božo Prelević, koji je zastupao deo oštećenih na suđenju za nesreću na naplatnoj rampi kod Doljevca, nakon najave da će se Vučić vakcinisati u ovoj opštini. Mirjana Aleksić, sestra poginule Stanike koja je i sama zadobila teške povrede opasne po život, kazala je da iznenadni dolazak Vučića na revakcinaciju u doljevačku opštinu „može da ima veze sa suđenjem i presudom za ovu tešku nesreću“.\nAdvokat Božo Prelević, pravni zastupnik porodice Stanike Gligorijević (52), koju je 31. januara 2019. na naplatnoj rampi Doljevac usmrtio Dejan Stanojević, vozač bivšeg direktora “Koridora Srbije” Zorana Babića, kaže da će javnost celu istinu o nesreći saznati onog trenutka kada predsednik Srbije Aleksandar Vučić pokaže snimke sa nadzornih kamera od tog dana.\n– Odbio je da da snimke. I porodica i oštećeni su zahtevali snimke, međutim, predsednik ih nije dao. Tako da, na osnovu onih dokaza koje su tužilaštvo i sud uspeli da pribave, doneta je ova presuda. U suštini, ovaj postupak je obeležilo šest stvari kojih nema: Nema snimka ko je vozio, nema snimka ko je izašao sa koje strane kola, nema rendgentskog snimka za okrivljenog, po kome se tvrdi da je on povređen, nema tehničkog pregleda za vozilo u kom se nalazio Babić, nema DNK tragova ko je vozio i nema snimka kako su svedoci koji su identifikovali vozača – odnosno nema snimka koji potvrđuje njihovu priču odakle su došli na naplatnu rampu – kaže Prelević za naš portal.\nKako ističe, da smo imali snimak – znali bismo sa sigurnošću ko je vozio službenu „škodu“ funkcionera Srpske napredne stranke (SNS) Babića.\n– Ono što moram da kažem, tužilac i sudija su apsolutno profesionalno pristupili dokazima sa kojima raspolažu. Ono što je obeležilo ovaj predmet to je da je branilac okrivljenog priznao izvršenje krivičnog dela u završnoj reči, iako okrivljeni to nije uradio u svom iskazu. Po svemu sudeći, moram da zaključim da je ovaj slučaj „tužna srpska priča sa kaskaderom za opasne scene“. Da smo imali snimak, znali bismo ko je vozio – rekao je Prelević za beogradske medije.\noznakealeksandar vučić koronavirus vakcinacija naplatna rampa doljevac saobraćajka doljevac selo pukovac vucic revakcinacija


Banja pet dana bez vode - InfoVranjske\nBanja pet dana bez vode\nNaselje Gramađe u Vranjskoj Banji, zajedno sa delom naselja Gušteri, već pet dana nema vode, a sve zbog nesporazuma između «Vodovoda» i meštana ovog naselja koji su ogorčeni zbog nerazumevanja ljudi iz pomenutog javnog preduzeća, saznaju InfoVranjske.\nPo ovom izvoru, «Vodovod» je zatvorio vodu zbog havarije u petak 23. jula, zatim su došli radnici ovog preduzeća, kopali ručno kratko, a onda im je šef naredio da prestanu sa radom, jer će doći mašina da uradi posao.\nIzvor portala navodi «da je dopremljena velika mašina koja nije mogla da priđe mestu havarije, a jedini put je bio kroz privatan posed».\nVlasnik privatnog poseda nije dozvolio da ta glomazna mašina prođe kroz njegov posed jer je pretila opasnost da onako velika mašina ošteti drveće na tom posedu, pa je «Vodovod» odustao od sanacije havarije – ističe izvor InfoVranjskih.\nKako se vreme sanacije odužilo, a meštani Gramađa danima nemaju vodu za piće i ostale potrebe, odlučili su da se samorganizuju i ručno kopaju na mestu havarije, jer «Vodovod» uporno odbija da dopremi mašinu manjih dimenzija.\nSvi smo ovde ogorčeni na «Vodovod», a nikako na vlasnika privatnog poseda, jer on zna da ovo preduzeće nikada ne vraća gradilište u prvobitno stanje i ne nadoknađuje eventualnu štetu na privatnim parcelama – napominje izvor portala.\nIzvor InfoVranjskih na kraju potencira «da su stanovnici Gramađa ogorčeni na «Vodovod» i gradsku vlast u Vranju i opštinsku u Vranjskoj Banji, jer su bili mnogo «ekspeditivniji» kada su sa zastavama SNS defilovali u kampanji za izbore, a sada kada građani pet dana nemaju vodu, nigde ih nema na vidiku».\nBanja Gramađe vodovod\nSNS: Interesi kao pomiritelj nepomirljivih frakcija\nPa jedino sa onaj laser što se koristi za operacije da vodovod iskopa i da dodje do cev da zakrpi. Zašto pišete gluposti, kao nije kriv vlasnik parcele. Ne nego pokojni Bard Živadinović je kriv što ne mogu ljudi ručno da prokopaju stenoviti deo a komšija ne dozvoljava sa mašinu.\nA radovali ste se kada je pobedio SNS,vriskali od sreću,ha,ha.Vodu na flašicu,banjanje u reku i čekajte obećanu sreću od premijerku.Kad uđemo u Evropsku Uniju sve će.se sredi,ha,ha.\nTu stare azbestne otrovne cevi koje godinama sve truju jer pucaju i čestice ulaze u vodu koju ljudi piju.Menjaju ih vec zadnjih 10 god svake god nova laž i tako u krug .Naravno da je odgovoran vodovod jer on treba da isporuči proizvod za koji ljudi plaćaju.Bahatost je neverovatna i bezobrazluk i to ne samo u ovom slučaju nego i u svim ostalim.Rešenje je jednostavno konačno zameniti stare dotrajale cevi nikako da shvate da ih više koštaju popravke i izgubljeno vreme nego jednom jedan kvalitetan poso da se uradi\nDa su ti ljudi pametni da tuže zbog azbestnih cevi vodovod i opštinu.A kvar moguće i da nije na parceli tog vlasnika jer je tu širina puta od 3,40 pa do 3,60m a sad nema ni 1,6m .To je opštinski put koji izgleda ko da je u Tanzaniji a ne u Banji sve uraslo inspekcija ne reaguje ,opštinari se provezli pre godinu dve pred izbore i ko završiće prošli izbori nigde nikog .doći ce opet izbori al tad nemaju potrebu da prolaze tu bolje nek Romima podele pakete i pare za glasove .Nece ovo vreme trajati doveka na kraju sve dode na svoje mesto


Još jedna provokacija: Severna Koreja testirala navođene rakete\nSvet Autor:Jutarnji list18. jan. 202209:12 > 09:14\nSeverna Koreja u ponedeljak je ispalila navođene taktičke projektile, objavila je u utorak državna agencija KCNA, što je poslednji u nizu nedavnih testova koji su istaknuli njene razvojne raketne programe usred zaustavljenih pregovora o denuklearizaciji.\nSeverna Koreja ponovo ispalila projektil\nOvo je bio četvrti test S. Koreje u 2022., s dva prethodna lansiranja koja su uključivala „hipersonične rakete“ sposobne za veliku brzinu i manevriranje nakon poletanja i još jedan test u petak kada je iz vagona ispalila par balističkih raketa kratkog dometa.\nJužnokorejska vojska saopštila je kako je Severna Koreja lansirala dvije balističke rakete kratkog dometa iz aerodroma u svom glavnom gradu Pjongjangu, koje su letele oko 380 kilometara, a do najviše visine od 42 kilometra, prenosi Jutarnji list.\nAkademija obrambenih nauka provela je testiranje navođenih taktičkih projektila sa zapada zemlje, a one su "precizno pogodile ostrvsku metu" uz istočnu obalu, objavila je zvanična novinska agencija KCNA, bez pojašnjenja.\n"Probna paljba imala je za cilj selektivnu procenu vođenih taktičkih projektila koji se proizvode i razmeštaju te proveru tačnosti sistema oružja", izvestila je KCNA.\nTime je "potvrđena tačnost, sigurnost i učinkovitost rada sistema oružja u proizvodnji", istaknuto je.\nNeobično brzi sled lansiranja izazvao je osudu SAD-a i podsticanje na nove sankcije, dok Pjongjang upozorava na jače akcije, podižući strah od povratka u razdoblje pretnji "vatre i besa" iz 2017. godine.\nnaoružanjenavođenjeraketaraketni programSeverna Korejatestiranje


Neophodna reforma zdravstvenog sistema – RTV Doboj\nNeophodna reforma zdravstvenog sistema\nDok iz vladajućih stranaka poručuju kako je stanje u zdravstvu Republike Srpske dobro, rezultati poslovanja domova zdravlja govore potpuno suprotno, poručili su iz Srpske demokratske stranke.\nKonkretan primjer kakvo je stanje zdravstva je banjalučki Dom zdravlja, poručeno je na pres konferenciji, koji godinama gomila gubitke i dugove po svim osnovama.\nDug banjalučkog Doma zdravlja je na kraju 2014. godine iznosio 16 miliona i 200 hiljada maraka, dok su te iste obaveze do kraja 2015, porasle na 18 miliona maraka, tvrde u SDS-u.\nDugoročno Dom zdravlja najviše duguje za kredite i reprogramirane obaveze, poručeno je, dok su najveće kratkoročne obaveze: zarade i naknade, porezi, doprinosi, i dugovanja lijekove i sanitetski materijal.\nZato su u SDS-u spremili niz mjera za popravljanje stanja u kome se nalazi banjalučki Dom zdravlja.\nNa lokalnom nivou planiraju da iniciraju održavanje tematske sjednice banjalučke skupštine o stanju u Domu zdravlja, kojoj bi morali prisustvovati i predstavnici resornog ministarstva.\nDomovi zdravlja međutim ne mogu dobro raditi bez promjene odnosa resornog ministarstva i Fonda prema ovim ustanovama, kažu u SDS-u.\nDug Fonda zdravstvenog osiguranja Srpske je veći od 520 miliona maraca, a dug zdravstvenih ustanova 570 miliona. Zbog toga je, tvrde,, neophodna ukupna reforma, kako bi došlo do saniranja sve većeg propadanja zdravstvenog sistema.\nServisna informacija CJB Doboj za 23.08.2016. godine


SNP NAŠI: Ne želimo islamizaciju i naseljavanje migranata po srpskim selima i gradovima - EVO ŠTA SMERAJU ... | WebTribune\nпетак, 24 јануар, 2020\nHome SPEKTAR SNP NAŠI: Ne želimo islamizaciju i naseljavanje migranata po srpskim selima i gradovima – EVO ŠTA SMERAJU …\nSNP “Naši” izražava veliku zabrinutost zbog sve većeg broja ilegalnih migranata koji prolaze kroz Srbiju i najave pojedinih političara na vlasti koji žele da ih naseljavaju po selima u Šumadiji i integrišu u naše društvo.\nBez ikakvog glasanja ili rasprave vlast u Srbiji želi da naseljavanjem migranta nadoknadi veliki broj Srba koji odlazi iz zemlje jer sebi ne mogu da obezbede osnovnu egzistenciju.\nMi ne želimo da se u našim gradovima i selima osećamo se kao stranci i da ih poklonimo nekim drugim narodima koji nemaju ništa zajedničko sa našom tradicijom, kulturom i verom.\nSNP “Naši” zahteva da se donese zakon o zabrani naseljavanja migranata u Srbiji i to iz sledećih razloga:\nStanovništvo nacije je sada oko sedam miliona i broj stanovnika se iz godine u godinu smanjuje. Masovni priliv migranata doveo bi do toga da bi se za veoma kratko vreme ubrzano promenio etnički sastav stanovništva.\nIstraživanja u Evropi pokazala su da je imigracija rezultirala pojavom geta u mnogim gradovima i povećanjem pretnje od islamizacije i razvijanja terorizma u njihovim okruženjima.\nU EU su čak i najnasilniji zagovornici multikulturalizma bili prinuđeni da priznaju njen katastrofalan neuspeh.\nPolitika otvorenih vrata i neograničena, nekontrolisana imigracija u čitavoj Evropi vode do većih stopa kriminala, duže liste čekanja u bolnicama, nižih obrazovnih standarda, većeg poreza na dohodak, nižih plata, veće nezaposlenosti, gubitka identiteta, pada duha u zajednici, restriktivnijeg rada policije i stavaranja sukoba u društvu po brojnim osnovama.\nSNP “Naši” zahteva da se u najbržem mogućem roku formira radna grupa koja će raditi na donošenju zakona kojim će zaštiti građane Srbije od naseljavanja migranata u našu zemlju.


Dejvid Filips: Podsetnik da SAD i Kosovo dele iste vrednosti - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Dejvid Filips: Podsetnik da SAD i Kosovo dele iste vrednosti\nAmerički profesor za Danas o priznanju koje je Priština dodelila posthumno Bajdenovom sinu\nM. Stojanović02.08.2021. 14:47\nOva nagrada nije samo priznanje radu Boa Bajdena na Kosovu. Ona je, takođe, podsetnik da vladavina prava i antikorupcijske mere imaju centralno mesto za konsolidovanje demokratskog razvoja.\nTo kaže u izjavi za Danas Dejvid Filips, direktor Programa za izgradnju mira i prava pri Institutu za ljudska prava Univerziteta Kolumbija, komentarišući značaj priznanja koje je Kosovo posthumno dodelilo Bou Bajdenu, sinu američkog predsednika Džozefa Bajdena.\nFilips tvrdi:”SAD i Kosovo dele iste vrednosti, koje su sadržane u ovoj nagradi”.\n„Ovo priznanje će dodatno unaprediti saradnju Sjedinjenih Država i Kosova, ne samo na Kosovu, već i u regionu“, smatra američki profesor.\nDejvid Filips, koji je svojevremeno bio viši savetnik u američkom Stejt departmentu, izjavio je u nedavnom intervjuu za Glas Amerike, da bi u “dijalog Kosova i Srbije trebalo uključiti specijalnog izaslanika SAD”. On je ocenio da bi time “bio podignut nivo učesnika i izvršio bi se dodatni pritisak na strane da izraze dobru volju i budu konstruktivne”.\nAmerički predsednikBo Bajdendejvid filipsDžozef BajdenKosovoposthumno priznanjeUniverzitet Kolumbijavladavina pravaBeogradPrištinaVašington\nJedno reagovanje na “Dejvid Filips: Podsetnik da SAD i Kosovo dele iste vrednosti”\n04. avgusta 2021. u 12.28\nPa ne sumnjamo mi u to,u te vase vrednosti…


CERT upozorava na prevare: Na meti oglašivači na platformama za e-trgovinu\n[ 25/10/2021 ] Muškarac pokušao da se ubije na parkingu na Podbari\tHronika\n[ 25/10/2021 ] Uhapšen osumnjičeni za paljenje automobila u Stražilovskoj u Novom Sadu\tHronika\n[ 25/10/2021 ] Svetislav Pešić napustio bolnicu i vratio se na posao\tSport\n[ 25/10/2021 ] Sindikalac EPS: Prete nam zbog protesta, ako ne ispune zahteve – štrajk\tEkonomija\n[ 25/10/2021 ] Izrael: Efikasnost vakcine Fajzer-Biontek u sprečavanju kovida kod adolescenata 90 odsto\tVesti\nHomeDRUŠTVOCERT upozorava na prevare: Na meti oglašivači na platformama za e-trgovinu\n22/09/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti, za slajder0\nU poslednje dve nedelje intenzivirane su internet prevare usmerene na korisnike platformi za e-trgovinu, upozorio je Nacionalni centar za prevenciju bezbednosnih rizika u IKT sistemima – CERT. Reč je o prevari koja je usmerena na oglašivače kojima se putem neke od aplikacija za komunikaciju javljaju navodni kupci koji su zainteresovani za proizvode koje su oglasili.\n„Komunikacija se odvija najčešće putem vibera na primetno neobičnom srpskom jeziku. Brojevi telefona koji se koriste za su najčešće iz inostranstva – trenutno su najaktuelniji ukrajinski brojevi telefona“, ističe CERT.\nNavodni kupac komunikaciju počinje pitanjem oglašivaču da li je proizvod i dalje dostupan i da li kupoprodaju mogu da obave elektronskim putem.\nTada im u svoje ime ili u ime „administratora platforme za e-trgovinu“ dostavlja link sa objašnjenjem da je navodni kupac već uplatio sredstva preko aplikacije i od oglašivača traži klikne na link koji vodi na stranicu na kojoj se zahteva da unese u određena polja podatke sa bankovne kartice (broj kartice i CVV broj) kako bi mu se navodno izvršila uplata.\n„Ponekad navodni kupac od oglašivača pored ovih podataka traži da mu dostavi i kodove koje oglašivač dobija prilikom popunjavanja forme za unos podataka. Kada oglašivač unese podatke i dostavi kodove, lice koje vrši prevaru podiže sva raspoloživa sredstva sa bankovnog platnog računa oglašivača, nakon čega prekida svaku vrstu komunikacije“, upozorava CERT.\nNacionalni CERT savetuje sve korisnike platformi za e-trgovinu da dobro pročitaju uslove plaćanja platformi koje koriste i obrate dodatnu pažnju kada se od njih traži da ostave podatke o bankovnoj kartici.\n„Ova prevara je vrsta fišinga, inače najzastupljenijeg sajber napada od koga se možemo odbraniti znanjem“, ukazuju u Nacionalnom CERT-u.\nŠta je fišing\n„Fišing“ je tip prevare gde je cilj doći do poverljivih podataka korisnika, poput brojeva bankovnih računa, lozinki naloga na društvenim mrežama ili elektornskoj pošti. Žrtva ovog tipa sajber napada dobija poruku putem elektronske pošte, društvenih mreža, telefona ili kao SMS-a u kojoj se od nje zahteva da poseti link ili otvori dokument i upiše lične i poverljive podatke, objašnjavaju u CERT-u.\nIzgled tog dokumenta ili veb stranice deluju verodostojno i pouzdano, kao da su stigli od banke ili neke druge institucije – žrtva popunjava formular i time prosleđuje svoje podatke napadaču.\n„Preporuka je da prilikom prijema mejla u kome se od vas zahteva unos ličnih podataka, detaljno analizirate ime i adresu pošiljaoca, kao i sadržaj poruke. Često ćete na taj način uočiti da poruka nije stigla sa zvanične adrese banke ili druge institucije, a da tekst poruke sadrži pravopisne greške. Ukoliko posetite link sa formularom za unos ličnih podataka, obavezno proverite URL adresu, jer i na taj način možete zaključiti da je u pitanju pokušaj krađe podataka“, objašnjavaju u CERT-u.\nDruga vrsta fišing napada realizuje se kroz distribuciju dokumenata u okviru elektronske poruke. Kada žrtva otvori dokument pokrenuće se procesi koji dovode do inficiranja računarskog sistema.\nKo briše granice – Zoran Milanović poručuje da je predsednik i Hrvata u BiH\nĐere čeka Lajovića\nMuškarac pokušao da se ubije na parkingu na Podbari\nUhapšen osumnjičeni za paljenje automobila u Stražilovskoj u Novom Sadu\nSvetislav Pešić napustio bolnicu i vratio se na posao\nSindikalac EPS: Prete nam zbog protesta, ako ne ispune zahteve – štrajk\nIzrael: Efikasnost vakcine Fajzer-Biontek u sprečavanju kovida kod adolescenata 90 odsto\nMarko Mišković traži deblokadu imovine, suđenje odloženo\nSedmogodišnja devojčica na respiratoru na Institutu za majku i dete\nU Novom Sadu počela Međunarodna konferencija „Šta nasleđe znači za nas“\nSudan: Vojni puč izveo general Burhan, premijer u kućnom pritvoru; Najmanje 12 ljudi povređeno u sukobima\nBesni navijači Barselone napali trenera Kumana


Svrha, upotreba i pravna osnova obrade ličnih podataka\nKrajina klas (u daljnjem tekstu: „Kompanija“ ili „mi“) je poslovni sistem koji je uspostavio, održava i koristi visoke standarde upravljanja i transparentnosti poslovanja, koji podrazumijevaju odgovorno, pravno i etičko ponašanje svih dijelova i članova kompanije, uključujući poštovanje privatnosti i zaštitu ličnih podataka.\nPolitika privatnosti opisuje koje podatke prikupljamo, kako i zašto. Kompanija je svjesna da je zaštita ličnih podataka važna za naše korisnike i subjekte, i unutar Politike privatnosti korisnici web sajta www.krajinaklas.com mogu pronaći kako koristimo podatke, s kime ih dijelimo, kako mogu da im pristupite.\nLični podaci su informacije koje otkrivaju Vaš identitet direktno ili posredno, poput vašeg imena, e-maila, broja telefona, IP adrese ili poštanske adrese. Vaše lične podatke čuvamo, koristimo, ili prenosimo u određenom vremenskom period koji je potreban u određenom slučaju, npr. kako bismo odgovorili na Vaše upite, ispunili vaše zahtjeve, informisali Vas o našim proizvodima, novostima u okviru bloga, te akcijskim proizvodima.\nKompanija ne prikuplja Vaše lične podatke ukoliko vi izričito ne dostavite takve podatke (prilikom prijave na blog, prilikom prijave na newsletter, učestvovanjem u anketama, naručivanju uputstava ili brošura, molbama za donaciju ili sponzorstvo).\nZadržavamo pravo da otkrijemo Vaše lične informacije kada je tako propisano zakonom ili kada mislimo da je otkrivanje informacija neophodno za zaštitu naših prava i/ili usaglašavanje sa sudskim postupkom, sudskim nalogom, zahtevom nadležne ustanove ili bilo kojim obaveznim zakonskim procesom. Ukoliko to nije obavezno po zakonu, nećemo na drugi način bez Vaše saglasnosti dijeliti, prodavati niti distribuirati bilo koje informacije koje ste nam poslali.\nUpotreba ličnih podataka u reklamne i marketinške svrhe\nLične podatke možemo koristiti prilikom stvaranja i održavanja korisničkog profila, kojim bismo vam željeli osigurati individualno primanje reklama i promocija, kako bi one bile u potpunosti prilagođene Vama. Vaše podatke ćemo po potrebi koristiti za analizu i poboljšanje efikasnosti naših internetskih usluga, oglašavanja, marketinga, istraživanja tržišta i prodajnih kanala.\nPristupanje ličnim podacima i njihovo ažuriranje\nUvijek možete da pogledate lične podatke koje posedujemo o Vama i možete od nas da tražite da izvršimo potrebne izmjene da bismo obezbjedili njihovu tačnost. Ukoliko to želite, kontaktirajte nas preko kontakt podataka sa stranice Kontakt.\nUkoliko imate 16 ili manje godina, obezbjedite dozvolu roditelja ili staratelja pre nego što nam pošaljete lične informacije. Korisnicima koji nemaju pomenutu saglasnost nije dozvoljeno da nam šalju svoje lične informacije. Uvjerimo li se kako su takvi podaci preneseni nama bez pristanka roditelja ili staratelja, izbrisaćemo ih u najkraćem mogućem roku.\nUnutar kompanije sprovode se stroge fizičke, elektronske i administrativne sigurnosne mjere da bismo zaštitili Vaše informacije od pristupa neovlašćenih osoba kao i od nezakonite obrade, slučajnog gubitka, uništenja ili oštećenja kako u online tako i u offline. Vaše informacije biće pohranjene u našem sistemu u razumnom vremenskom periodu ili koliko je to zakonski propisano.\nAko imate bilo kakvih komentara, upita ili zahtjeva koji se odnose na našu upotrebu Vaših ličnih podataka kontaktirajte nas preko kontakt podataka sa stranice Kontakt.\nZadržavamo pravo izmjene ili ažuriranja dijelova ove Politike u bilo koje vrijeme i bez prethodne najave. Povremeno posjetite web lokaciju da biste se upoznali s promjenama ili ažuriranjima Politika privatnosti.


Medvedev: Moskva odbila poziv Ankare na rat - Sputnjik Srbija\n01:54 10 Maj 2021\n13:19 09.12.2015 (osveženo 13:21 09.12.2015) Preuzmite kraći link\nRuski premijer Dmitrij Medvedev izjavio je danas da je obaranje ruskog vojnog aviona Su-24 od strane turskih vazdušnih snaga bio dovoljan razlog za rat, ali da Moskva nije reagovala na provokaciju.\n„Nakon što je oboren naš avion, kako su se se obično države ponašale u 20 veku? Počinjao je rat, jer je to direktan napad na drugu državu“, rekao je Medvedev gostujući u televizijskoj emisiji „Razgovor sa premijerom“.\nIako je cena operacije Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije u Siriji tajna, Medvdev je objasnio da Ministarstvo odbrane nije tražilo dodatna sredstava iz budžeta.\nMedvedev: Bez jake vojske nema Rusije\nOn je rekao i da će kriza u odnosima sa Turskom uticati na cene proizvoda u zemlji, ali ne fatalno.\n„Što se tiče Turske, jasno je da to nisu prave sankcije. To je u suštini zaštitna reakcija naše države“, ocenio je premijer.\nGovoreći o vojnim rashodima u ovoj godini, Mevedev je rekao da se Rusija nije preračunala kada je pre nekoliko godina povećala vojne rashode.\n„Naša odluka o povećanju vojnih rashoda pre pet godina je bila apsolutno ispravna. Nažalost, do tada je stanje naše vojne tehnike, i uopšte Oružanih snaga, bilo značajno niže od neophodnog“, rekao je Medvedev.\nPrema njegovim rečima, Rusija će do 2020. godine sigurno realizovati program modernizacije vojske.\n„Ne može se žrtvovati odbrambena sposobnost zemlje“, rekao je premijer Ruske Federacije i dodao da, ako Rusija ne bude imala jake Oružane snage, neće biti ni države.\nKomentarišući cenu nafte, ruski premijer je rekao da ga ne ohrabruje činjenica da je ona je najniža za poslednjih 17 godina, ali je dodao da Rusija ima „plan B“, ali i „plan C“ u slučaju nepovoljne situacije na naftnom tržištu.\nTakođe, Medvedev je ocenio da je pad ekonomije i proizvodnje u Rusiji zaustavljen i da će naredne godine početi njihov rast.\n„Situacija možda deluje lošije nego što jeste zahvaljujući izjavama ministra, ali svaki ministar finansija treba da dramatizuje situaciju, to je njegov zadatak“, našalio se predsednik ruske Vlade.\nGovoreći o monetarnoj politici, Medvedev je rekao da na kurs rublje, osim niskih cena nafte, utiče i to što su za Rusiju zatvorena spoljna tržišta, ali da je i u takvim uslovima ruska ekonomija dokazala svoju samodovoljnost.\nRusija ne otvara novu bazu u Siriji\nMedved je takođe prokomentarisao i energetsku situaciju na Krimu, ocenjujući da je ono što su uradile ukrajinske vlasti bezobrazluk.\nŠto se tiče ukrajinskog duga od tri milijarde dolara, ruski premijer je izrazio sumnju da će Kijev to vratiti, dodajući da će u tom slučaju Rusija tražiti bankrot Kijeva po svim njegovim obavezama.\nMedvedev je takođe izrazio sumnju i u mogućnost da se Ukrajina i EU dogovore o procesu pristupanja do kraja decembra.


Članci poređani po datumu: petak, 12 januar 2018\npetak, 12 januar 2018 18:02\npetak, 12 januar 2018 15:54\nJKP "Drugi oktobar": Objavljen raspored odvoženja smeća\nJKP "Drugi oktobar" obaveštava sugrađane da je napravljen plan i raspored odvoženja smeća za 2018. godinu.\nKonačan broj učesnika manifestacije "Plivanje za Krst Časni" u Vršcu biće poznat 16. januara\nNa Bogojavljenje, 19. januara na Gradskom jezeru u Vršcu biće održana šesta tradicionalna crkveno - narodna manifestacija Plivanje za Krst Časni. Za učešće na manifestaciji prijavilo se 45 kandidata, a konačan broj učesnika biće poznat tek nakon zdravstvenih pregleda, koji su zakazani za 15. i 16. januar u Domu zdravlja.\nBK "Fanatik" sjajan u prošloj godini i spreman za nove pobede\nTakmičari vršačkog Badminton kluba "Fanatik" su tokom prošle 2017. godine, učesvovali na 23 turnira i osvojili ukupno 83 medalje.\npetak, 12 januar 2018 10:30\nRazvojni fond Autonomne pokrajine Vojvodine d.o.o. Novi Sad raspisao je nove konkursa za 2018. godinu.\npetak, 12 januar 2018 08:47\nPrijavite se za deveti ciklus programa "Pokreni se za posao"\npetak, 12 januar 2018 08:32\npetak, 12 januar 2018 08:22\npetak, 12 januar 2018 08:07\n"Doamnele și polițistul" - "Gospođe i policajac" u NP "Sterija"\nPredstava "Doamnele și polițistul" - "Gospođe i policajac" zakazana je za sredu 17. januar u 20 časova u NP "Sterija".


Renovirano Dečje odeljenje leskovačke Biblioteke pretvoreno u pravo malo dečije carstvo - JuGmedia\nU Narodnoj biblioteci “Radoje Domanović” Leskovac danas je zvanično otvoreno kompletno rekonstruisano Dečje odeljenje, koje je već postalo pravo malo dečije carstvo, a u njegovu rekonstrukciju uloženo je 1,4 miliona dinara u saradnji Ministarstva kulture i lokalne samouprave.\nNakon 60 godina postojanja ovog odeljenje, danas su njegove prostorije kompletno adaptirane u skladu sa potrebama najmlađih čitalaca odeljenje je opremljeno novim policama za knjige, stolovima, stolicama, binom i savremenom tehnologijom i prilagođeno je savremenim uslovima za rad.\n“Dečije odeljenje broji 11.450 članova od kojih je aktivno 6. 172, poseduje knjižni fond od 18. 480 publikacija, sada smeštenih na novim policama. Pri svakoj poseti biblioteci ulazi se u riznicu znanja gde je svaka informacija javna, kvalitetna i dobro odrađena. Ponosna sam zbog toga a još ponosnija saznanjem da smo postali lideri u bibliotekarstvu u celoj Srbiji”, kazala je direktorka Biblioteke Vesna Ilić i podsetila na mnogobrojne akcije ove ustanove kulture, poput besplatnih upisa prvaka, socijalno ugorženih, starijih od 60 godina i tako dalje.\nPored adaptacije i sanacije Dečijeg odeljenja u toku ove godine intezivno su se bavili i renoviranjem ogranaka, pa je tako u isturenom ogranku u Pečenjevcu zamenjen portal i stolarija, u ogranku u Predejanu renovirane su police, popravljena stolarija, napravljen kutak za najmlađe, postavljena nova LED rasveta i sanirana je vlaga.\nU ogranku Bibiloteke u Vučju renoviran je i kompletno promenjen prostor, nakon više decenija prostorije su sanirane od vlage, okrečene, zamenjena je rasveta, električna instalacija, postavljene su šine za umetničke izložbe, namešten je laminat, postavljena je instalacija za interent priključke sa otvorenom interent mrežom, a ova adaptacija je realizovana u ukupnoj vrednosti od 370 hiljada dinara, dok je u svim ograncima popunjen i renoviran i knjižni fond.\n“Sve ove aktivnosti ukazuju na to da se Biblioteka od početka pandemije do danas nijednog trenutka nije povukla sa kulturne scene grada, uz podršku lokalne samouprave koja nas pomno prati i podržava naše nastojanja da očuvamo kulturno nasleđe”, dodala je direktorka.\nS obzirom da se Međunarodni dan kulture širom sveta obeležava 15. aprila, predstavnici lokalne samouprave odlučili da od danas pa do kraja nedelje posetimo sve institucije kulture u gradu, kako bi na taj način pokazali da Leskovac više nije samo sinonim za roštilj i paprike, već da je postao grad dobrih i kvalitenih kulturnih dešavanja , a prva poseta bila je upravo danas Narodnoj biblioteci, koja je ujedno i najstarija institucija kulture u gradu.\n“Našu nedelju kulture odlučili smo da započnemo posetom Narodnoj biblioteci “Radoje Domanović, najstarijoj ustanovi kutlure u gradu koja je nedavno proglašena i najuspešnijom po broju pozajmica na nivou Srbije. Ovaj odgovorni čuvar baštine sa tradicijom dužom od 240 godina uspešno odoleva svim civilizacijskim promenama, jer konstantno radi na modernizaciji svoje delatnosti. Zato i uspeh nije izostao i na tome u ime gradonačelnika Leskovca Gorana Cvetanovića i u svoje ime česittam direktori na zapaženom uspehu”, rekla je u ime lokalne samouprave Marija Rajković.\nDodala je da njihov uspeh ujedno i uspeh svih Leskovčana i još jedan pokazatelj da 9,1 procenat dotoka koji je namenjen kutluri nije uzaludan i da je u potpunosti opravdan.\n“Ponosni smo što danas zvanično otvaramo Dečije odeljenje koje je sigurno već postalo pravo malo dečije carstvo. Kao grad smatramo da je svaki dinar koji je uložen u opremanje ovog odeljenja pametno uložen novac, jer deca sada imaju još jedno mesto na kome će kvalitetno svoje vreme provoditi. Grad će i dalje nastaviti da podržava uspešan rad Biblioteke u naporima da ide u korak s vremenom i tehičko-tehnološkim razvitkom, ali i da ostane ono što jeste, svetionik kulture i znanja koji uz veliku pomoć prošlih generacija osvetljava put budućim”, zaključila je Rajkovićeva.\nIn memoriam Dara Sekulić (1931-2021)\nUskoro dva konkursa za pospešivanje seoskog turizma\nMinistar poljoprivrede u Vladi Srbije Branislav Nedimović izjavio je danas da će uskoro biti raspisana dva konkursa za pospešivanje razvoja turizma,…\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je sinoć da će država dati punoletnim građanima još po 20 evra pomoći u decembru, kao i penzionerima…\n13.04.2021. u 14:51\nBravo Veko svaka ti čast zaista si je obnovila.. pogotovo unutrašnjost biblioteke!


Vučić: Srbiji da ne drže lekcije oni koji trče u Blajburg - Sputnjik Srbija\n07:52 17 Januar 2021\n16:40 19.05.2016 Preuzmite kraći link\nPremijer Aleksadar Vučić poručio je danas da nije ni fasciniran, niti uplašen reakcijom Hrvatske na odluku Srbije da ne izruči troje radikala Haškom tribunalu i podvukao da Hrvatska ne bi trebalo da drži lekcije Srbiji o progonu ratnih zločinaca, jer sama malo čime ima da se pohvali.\nVučić je, komentarišući izjavu Tomislava Karamarka da je ta odluka podsticaj da Hrvatska blokira pregovore Srbije i EU, rekao da bi voleo kad Srbiji o pravnoj državi ne bi držali lekcije oni koji organizuju proslave i „trče“ na komemoraciju u Blajburg.\nKaramarko: Šešeljevi zločinci moraju biti u Hagu\n„Ne želim da se mešam u njihove unutrašnje stvari, pa bi i njih zamolio da se sa malo više pažnje i preciznosti bave stvarima u Srbiji, ako se već bave“, rekao je Vučić.\nOn je podsetio da Haški tribunal ne tereti troje radikala za bilo kakve zločine, već zbog uticaja na svedoke, što ljudi u Hrvatskoj moraju da nauče.\n„Nije Pera Jojić, šta god ja mislio o njemu, ili Vjerica Radeta, optužen da je počinio zločin. Nemoj da nam oni (Hrvati) govore o progonu ratnih zločinaca, jer bi malo čime imali da se pohvale, a Srbija bi itekako čime imala da se pohvali“, rekao je Vučić.\nOn je dodao da ne želi bilo šta više da govori o tome, „jer bi ga to još više uvuklo u blato u koje neki u regionu žele da nas uvuku“, a iz kojeg on Srbiju želi da izvuče.\nVučić je naveo da se nada boljim odnosima sa Hrvatskom u budućnosti, te dodao da će ta zemlja uvek naći razlog da napadne Srbiju.\nHrvatska: Srbija da ispuni kriterijume za EU\n„Do sad su izmišljali neka tri razloga, ako su i sad pronašli razlog da kritikuju naše pravosudne organe, jer su njihovi ’izvanredni‘. Možda je to sakrivanje iza nekih unutrašnjih stvari, ali to je njihov posao, u koji ja neću da se mešam“, rekao je Vučić.\nVučić je podvukao i da ne želi da se meša u rad nadležnih organa i pravosudnih institucija, na šta nema pravo po Ustavu, ni po zakonu.\nPrvi potpredsednik Vlade Hrvatske i šef najuticajnijeg vladajućeg HDZ-a Tomislav Karamarko smatra da je odluka vlasti Srbije da ne izruči troje pripadnika SRS-a Hagu kršenje standarda Evropske unije.\nKaramarko je uoči sednice stranačkog predsedništva, na pitanje novinara da li je neizručivanje srpskih radikala Hagu dokaz nefunkcionisanja Srbije kao pravne države rekao:\nPodsetivši da je Hrvatska prolazila kroz slične situacije i da je, kako je rekao, bolna srca morala da odradi neke takve stvari, Karamarko je dodao:\n„Bogu hvala da su naši ljudi oslobođeni.“\nradikali, reagovanje, Aleksandar Vučić, Srbija


Zaštita prirode u Republici Srbiji\nSistem zaštite prirode u Republici Srbiji regulisan je Zakonom o zaštiti prirode ("Sl. glasnik RS", br. 36/2009, 88/2010, 91/2010, 14/2016, 95/2018 i 71/2021, „Zakon“ ), koji uređuje očuvanje prirode, biološke, geološke i predeone raznovrsnosti, kao dela životne sredine.\nNajnovijim izmenama Zakona od 14. jula 2021. godine propisana je zabrana izgradnje malih hidroelektrana u zaštićenim područjima, režim izuzeća od zabrane u slučaju energetskih projekata od nacionalnog značaja i definisana je nadležnost Vlade u posebnom postupka utvrđivanju preovladavajućeg javnog interesa (engl. overriding public interest) za projekte koji mogu imati značajan uticaj na ekološki značajna područja koja čine deo ekološke mreže.\nPromene nisu donele „revoluciju“ u srpskom sistemu zaštite prirode, međutim, mogu imati značajan uticaj na ulaganja i planiranje projekata u oblasti obnovljivih izvora energije u budućnosti.\nRežim zabrane izgradnje malih hidroelektrana u zaštićenim područjima\nZakon zabranjuje izgradnju hidroelektrana unutar svih režima zaštite zaštićenih područja, bez obzira na njihovu projektovanu snagu u skladu sa izmenama u članu 35. Zakona (režim zaštite).\nPrema rešenjima koja su bila u primeni do stupanja na snagu izmena i dopuna Zakona potpuna zabrana izgradnje hidroelektrana važila je samo u režimu I stepena zaštite (režim stroge zaštite).\nMeđutim, bile su dozvoljene investicije u izgradnje mini hidroelektrana uz ograničenje maksimalne snage do 5MW u režimu zaštite II stepena (režim aktivne zaštite), odnosno do 30 MW u režimu zaštite III stepena (režim proaktivne zaštite).\nDosadašnji režim je omogućavao izgradnju mini hidrocentrala čitavim rečnim tokom koji nije obuhvaćen I stepenom zaštite. Imajući u vidu da je u praksi izuzetno mali procenat površine zaštićenog područja nalazi pod režimom stroge zaštite suštinski je bila omogućena izgradnja malih hidroelektrana uz uslov sprovođenja postupka procene uticaja na životnu sredinu pre izdavanja građevinske dozvole.\nOd 21. jula (početak primene izmena i dopuna Zakona) praksa izgradnje mini hidroelektrana, u načelu, više neće biti moguća celim vodotokom unutar zaštićenog područja, osim u slučaju izuzeća od zabrane na osnovu posebne odluke Vlade Republike Srbije u skladu sa ovim Zakonom i Zakonom o obnovljivim izvorima energije („Službeni glasnik RS”, broj 40/21).\nIzuzeće od režima zabrane izgradnje hidrocentrala u zaštićenim područjima\nVlada može, na predlog Ministarstva rudarstva i energetike, uz prethodno pribavljeno mišljenje Ministarstva za zaštitu životne sredine, dozvoliti projekte izgradnje hidroelektrane na zaštićenom području, „ukoliko se radi o projektima od javnog i opšteg interesa, odnosno o projektima od posebnog ili nacionalnog značaja za Republiku Srbiju“.\nUslov postojanja javnog interesa će postojati naročito ako se izgradnjom hidroelektrane:\ndoprinosi sigurnosti rada elektroenergetskog sistema;\nobezbeđuju novi proizvodni kapaciteti za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora koji su neophodni za ostvarivanje planirane dinamike rasta proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije, za dostizanje nacionalnih ciljeva definisanih Integrisanim nacionalnim energetskim i klimatskim planom; ili\nkada su novi proizvodni kapaciteti za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije potrebni za ostvarivanje ciljeva energetske tranzicije ili ispunjavanje međunarodnih obaveza.\nOsnov za izuzeće od zabrane izgradnje hidroelektrana je definisan veoma široko bez jasnih uslova i ograničenja slobode odlučivanja Vlade, koje bi se odnosile na pitanje uslova, kriterijuma i načina donošenja odluka koje mogu imati uticaj na očuvanje prirodnih dobara.\nOcena prihvatljivosti projekata za ekološku mrežu („Ocena prihvatljivosti“)\nPodručja ekološke mreže čine eocenekološki značajna područja i ekološki koridori koji povezuju ekološki značajna područja u koherentnu mrežu staništa podobnu za očuvanje povoljnog statusa određenih zaštićenih prirodnih biljnih i životinjskih vrsta. Naime, ekološku mrežu čine staništa na teritoriji Srbije koja zadovoljavaju određene naučne kriterijume definisane međunarodnim konvencijama ili direktivama EU o zaštiti određenih staništa divljih vrsta i ptica i koje posebnom uredbom utvrđuje i proglašava Vlada u skladu sa Zakonom.\nProjekti koji samostalno ili u sticaju sa drugim planovima i projektima mogu imati značajan uticaj na ciljeve očuvanja i celovitost ekološki značajnih područja podležu postupku ocena prihvatljivosti pre njihovog odobravanja.\nPrema tome, ocena prihvatljivosti se sprovodi za projekte mini hidrocentrala bilo koje projektovane snage ukoliko mogu imati uticaj na ekološki značajno područje, bez obzira da li se sprovodi unutar ili van takvog područja.\nAko na osnovu sprovedene ocene prihvatljivosti nadležno organ proceni da projekat mini-hidrocentrale može imati značajan negativan uticaj na ciljeve očuvanja i celovitost ekološki značajnog područja, dužan je da odbije saglasnost („negativna ocena prihvatljivosti“).\nIzuzetno, projekat sa negativnom ocenom prihvatljivosti može biti odobren u posebnom postupku za utvrđivanje postojanja preovladavajućeg javnog interesa uz određivanje odgovarajućih kompenzacijskih mera u zamenu za gubitak (prirodnih funkcija) ekološki značajnog područja ili njegovog dela.\nU skladu sa poslednjim izmenama Zakona o postojanju preovladavajućeg javnog interesa odlučuje Vlada, na osnovu obrazloženog predloga Ministarstva, koji obavezno sadrži:\nrazloge zbog kojih je izveden zaključak da ne postoje druge povoljnije alternative za ostvarenje svrhe projekta od predloženog u skladu sa propisanim kriterijumima;\nrazloge zbog kojih je izveden zaključak da su predložene kompenzacijske mere dovoljne da obezbede koherentnost ekološke mreže i da ih je moguće sprovesti u skladu sa propisanim kriterijumima;\nrezultate obaveštavanja i učešća javnosti.\nPo prijemu odluke Vlade o utvrđivanju preovladavajućeg javnog interesa Ministarstvo donosi rešenje kojim se utvrđuju kompenzacijske mere.\nDa li projekti hidrocentrala mogu biti izuzeti od zabrane izgradnje u zaštićenim područjima po osnovu javnog interesa bez prethodnog sprovođenja ocene prihvatljivosti za ekološku mrežu i postupka utvrđivanja preovladavajućeg javnog interesa i kompenzacijskih mera?\nEkološki značajna područja i ekološki koridori, u smislu Zakona nisu zaštićena područja, već predstavljaju posebnu pravnu kategoriju zaštićenih prirodnih staništa koja je uvedena u srpski pravni sistem u cilju usklađivanja sa zahtevima Direktive 92/43/EEZ o staništima i Direktive 2009/147/EZ o pticama.\nMeđutim, ekološki značajno područje se mogu geografski preklapati sa zaštićenim područjem. Naime, staništa koja su proglašena ekološki značajnim područjem na osnovu posebnih naučnih kriterijuma mogu ujedno biti deo zaštićenog područja u celini ili u svom određenom delu.\nPri tome, kriterijum za aktiviranje postupka ocene prihvatljivosti je potencijalno dejstvo projekta na ekološki značajno područje a ne lociranje projekta van ili unutar takvog područja. Drugim rečima, hidrocentrala koja se planira na delu rečnog toka van ekološki značajnog područja može i dalje uticati na ciljeve njegovog očuvanja (npr. ako iscrpljuje vodni resurs neophodan za opstanak zaštićene prirodne vrste) zbog čega, u smislu člana 10. Zakona, postoji obaveza izvođenja ocene prihvatljivosti pre odobravanja projekta.\nS tim u vezi, režim izuzeća od zabrane gradnje mini hidrocentrale u zaštićenom području po osnovu posebnog javnog interesa u skladu sa članom 35. st. 15. Zakona i članom 5. st. 4. Zakona o obnovljivim izvorima energije potencijalno je u sukobu sa obavezom sprovođenja postupka ocene prihvatljivosti i posebnog postupka utvrđivanja preovladavajućeg javnog interesa i kompenzacijskih mera predviđenog članom 10. Zakona.\nVažeća rešenja stvaraju pravnu nesigurnosti i regulatorni rizik za zakonito izvođenje projekta po osnovu javnog interesa.\nNejasnoće u pogledu dometa odredbi različitih izvora prava jednake pravne snage, kod kojih postoji prividan sukob, trebalo bi tumačiti na način kojim se postiže komplementarnost, uzajamnost i međusobna usklađenost u njihovoj primeni.\nS tim u vezi, pravilna primena Zakona i Zakona o obnovljivim izvorima energije u slučaju projekata koji mogu imati značajan uticaj na ekološki značajna područja bi nalagala da Vlada pre odluke o izuzimanju iz zabrane izgradnje hidrocentrala u zaštićenom području sačeka sa sprovođenjem postupka ocene prihvatljivosti i donese odluku o projektu nakon što se u posebno sprovedenog postupka uveri da:\njavni interes za sprovođenje projekta definisan Zakonom o obnovljivim izvorima energije, u konkretnom slučaju, prevladava u odnosu na javni interes očuvanja ekološki značajnog područja utvrđen Zakonom;\nne postoji povoljnije opcije kojim bi javni interes mogao biti ostvaren bez narušavanja integriteta ekološki značajnog područja (npr. odsustvo alternativnih lokacija za sprovođenje ciljeva rasta proizvodnje iz obnovljivih izvora energije van zaštićenog područja i/ili povoljnijih metoda proizvodnje energije sa stanovišta područja u kojem se razmatra izvođenje projekta); i\nsu kompenzacijske mere koje predlaže nosilac projekta srazmerne gubitku prirodne vrednosti koji će neminovno nastupiti sa sprovođenjem projekta izgradnje hidrocentrale.\nS tim u vezi, u slučaju projekata izgradnje hidrocentrala unutar zaštićenog područja koji istovremeno može imati značajan uticaj na ekološki značajno područje Vlada bi, pre donošenja odluke na predlog Ministarstva energetike o izuzimanju projekta iz zabrane zbog javnog interesa, trebalo da sačeka odluku organa nadležnog za sprovođenje ocene prihvatljivosti i, u slučaju negativne ocene projekta, izuzme projekat iz zabrane, tek nakon što sprovede postupak za utvrđivanje preovladavajućeg javnog interesa i kompenzacijske mere.\nU suprotnom, Vlada bi odstupila od odredbi Zakona kojima se prenose zahtevi usklađivanja sa zahtevima Direktive 92/43/EEZ o staništima prema kojima se, pre donošenja odluke o izuzeću projekta od zabrane na osnovu javnog interesa, mora utvrditi postojanje sledećih kumulativnih uslova (1) da je javni interes koji se ostvaruje gradnjom pretežući u odnosu na javni interes očuvanja zaštićenog prirodnog dobra, (2) da ne postoje povoljnije alternative za zaštićeno dobro i (3) da su predviđene mere nadoknade srazmerne izgubljenom dobru, u postupku otvorenom za učešće zainteresovane javnosti koja može biti pogođena odlukom.\nNa šta nosioci projekata u oblasti obnovljivih izvora treba da obrate pažnju?\nZakon, u načelu, ne ograničava mogućnost gradnje hidrocentrala, solarnih elektrana i vetrogeneratora, bez obzira na projektovanu snagu, izvan zaštićenog područja.\nMeđutim, mini hidrocentrale i drugi projekti u oblasti proizvodnje iz obnovljivih izvora energije i dalje mogu biti predmet ocene prihvatljivosti u skladu sa članom 10. Zakona, ukoliko izvođenje projekta može imati značajan uticaj na ekološki značajno područje ocena, čak i ako se izvode van zaštićenih područja.\nOcena prihvatljivosti se sprovodi „pre izdavanja lokacijskih uslova, lokacijske dozvole ili drugog odobrenja za sprovođenje ili izvođenje“ (član 10. stav 4. Zakona) projekta.\nTransakcioni troškovi, neizvesnost povoljnog procesnog ishoda, dodatno vreme potrebno za ishodovanje građevinske dozvole, dodatni investicioni troškovi mera zaštite i reputacioni rizici mogu uticati na investicionu odluku.\nS tim u vezi, nosioci projekta treba da obrate posebnu pažnju na pitanje da li na planiranoj lokaciji ili njenoj blizini postoji područje ili prirodni koridor koji je pod posebnim režimom zaštite kako bi isključili regulatorni rizik ocene prihvatljivosti na započetu investiciju.\nAutor: Zoran Sretić, specijalni pravni savetnik u AK STATT\nMilica Bugarić, saradnik - pravnik u AK STATT


Igor Šoltes: Briselski dijalog neće biti beskrajan - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Igor Šoltes: Briselski dijalog neće biti beskrajan\nUnuk Edvarda Kardelja, novi izvestilac EP za Kosovo, govori za Danas\nIgor Šoltes: Briselski dijalog neće biti beskrajan\n*Posetio sam Prištinu mnogo puta kao funkcioner iz Slovenije\nNe vidim nijedan razlog da se promeni postojeći format briselskog dijaloga.\n0Piše: Marija Stojanović 25. novembra 2017. 18.36\nPrema mom mišljenju, ono što nedostaje jeste mehanizam monitoringa kojim se proverava sprovođenje svih sporazuma na terenu, kaže za Danas Igor Šoltes, novi izvestilac Evropskog parlamenta za Kosovo, odgovarajući na pitanje šta misli o ideji da se i Sjedinjene Države uključe u razgovore o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, na čemu Kosovo insistira.\nŠoltes je izvestilac postao nedavno, umesto Austrijanke Ulrike Lunaček, dolazi iz grupe partija Zelenih u EP, i unuk je nekadašnjeg i jugoslovenskog političara Edvarda Kardelja.\nGovoreći o utiscima o nedavnoj poseti Prištini, naš sagovornik kaže da „mora da pomene da ovo nije bila moja prva poseta Kosovu, u prošlosti sam posetio tu državu mnogo puta u svojstvu direktora Slovenačke uprave za javne nabavke i predsednika Revizorskog suda Slovenije, pa sam, stoga, dobro upoznat sa izazovima i problemima sa kojima se Kosovo suočava, i dalje postoji prostor za unapređenje situacije u nekoliko oblasti“.\nUpitan da li očekuje da će zajednica srpskih opština uskoro biti formirana, Šoltes ukazuje da se nada da će „svi sporazumi uskoro biti potpisani u okviru dijaloga Kosovo-Srbija i takođe primenjeni u potpunosti i u dobroj nameri, uključujući onaj o ZSO“.\nOcenjujući nedavno pokretanje „unutrašnjeg dijaloga“ o rešavanju kosovskog pitanja u Srbiji, izaslanik EP za Kosovo ističe da „pozdravlja ovu inicijativu sve dok se vodi na otvoren i pragmatičan način, uključujući sve komponente srpskog društva i ostavljanje po strani ideologije“. „Nadam se da ovo može da vodi punoj normalizaciji odnosa Srbije i Kosova“, konstatuje on.\nOdgovarajući na pitanje šta očekuje da će biti postignuto u narednoj fazi briselskog dijaloga, Šoltes naglašava da „ovaj dijalog ne može da bude beskrajan „. Kao što sam ranije ukazao, dijalog mora da se završi punom normalizacijom odnosa između dveju strana, zaključuje naš sagovornik.\nigor soltes, kosovo


Pandemija pogoršala uslove u srpskim i evropskim porodilištima\nRezultati evropskog istraživanja „Porođaj tokom pandemije“\nSrbija je tokom pandemije veoma malo primenjivala standarde kvaliteta nege porodilja i novorođenčadi koje je razvila Svetska zdravstvena organizacija, dok 69,9 odsto ispitanica iz naše zemlje prijavljuju da im nije bio omogućen podoj bebe odmah posle porođaja, pokazalo je istraživanje „Porođaj tokom pandemije.“ Ženama iz Srbije tokom trudova u 68,2 odsto slučajeva nije bila omogućena sloboda kretanja, a njih 46,2 odsto nike dobilo lekove za ublažavanje bolova. Pored osnovnih uslova prilikom i posle porođaja, kao što su lekovi za ublažavanje bolova, sloboda kretanja i podoj posle poroda, ženama u Srbiji se krše i zakonska prava – kod njih 69,2 odsto nije tražen pristanak za upotrebu instrumenata, poput forcepsa i vakuuma, pri vaginalnom porođaju. Osim toga, njih 75,1 odsto nije informisano o mogućim kliničkim znacima opasnosti za porodilje od strane medicinskog osoblja.\nPandemija COVID‑19 predstavlja izazov svim zdravstvenim sistemima, a posebno je uticala na smanjenje kvaliteta nege porodilja i novorođenčadi širom sveta. Tokom pandemije, čak i među zemljama evropskog regiona Svetske zdravstvene organizacije koje u velikoj meri ispunjavaju standarde te organizacije, dokumentovano je pogoršanje ključnih indikatora, kao što su smanjeno korišćenje zdravstvenih usluga za majke i novorođenčad, povećan broj mrtvorođenih, povećan broj medicinskih intervencija (više carskih rezova i indukcija porođaja, epiziotomija i pritisak na stomak), smanjeno prisustvo ili potpuno odsustvo porodice, slaba podrška za dojenje i pojačani anksioznost i stres majke.\nDo ovog zaključka došlo je istraživanje „Porođaj tokom pandemije“, čiji su prvi rezultati objavljeni u radu na sajtu regionalnog izdanja naučno recenziranog časopisa iz polja medicine Lancet koje će se naći i u februarskom broju štampanog izdanja Lancet za Evropu. Lancet je jedan od najstarijih, najpoznatih i najprestižnijih medicinskih časopisa u svetu, a cilj istraživanja je poboljšanje kvaliteta porodiljskih usluga u evropskom regionu Svetske zdravstvene organizacije. Istraživanje se zasniva na standardima Svetske zdravstvene organizacije za poboljšanje kvaliteta bolničke nege porodilja i novorođenčadi i istraživalo je pripremljenost, kvalitet i prilagodljivost zdravstvene službe za porodilje i novorođenčad u novonastalim uslovima, kao i kakva iskustva su porodilje imale.\nIstraživanje je deo međunarodnog projekta IMAGINE EURO (Poboljšanje nege porodilja i novorođenčadi u evropskom regionu) koji vodi Pedijatrijski institut Burlo Garofolo (IRCCS Materno Infantile Burlo Garofolo) iz Trsta u Italiji, jedan od vodećih svetskih istraživačkih centara i kolaborativni centar Svetske zdravstvene organizacije za zdravlje porodilja i dece. Projekat IMAGINE EURO se sprovodi u ukupno 19 evropskih zemalja, a organizacija Centar za mame je partner za Srbiju u istraživanju iskustava porodilja.\nOsim problematičnog odnosa prema porodiljama, ženama u Srbiji prilikom porođaja nije dostupan ni adekvatan smeštaj. Čak 70,5 odsto njih se požalilo na neadekvatnu organizaciju soba za porođaje, a 72,4 odsto na neadekvatnu organizaciju bolničke sobe. Od ukupnog broja anketiranih žena, njih 13,6% se žalilo na nedostatak bar jednog funkcionalnog i lako dostupnog lavaboa za pranje ruku, sa sapunom i vodom, blizu ili u sobi, od kojih je 35,6 odsto iz Srbije. Na neadekvatno očišćena, opremljena i pozicionirana kupatila ukazalo je od 48,7 odsto žena iz Srbije, a samo 1,8 odsto žena iz Luksemburga.\n„Rezultati za Srbiju ne iznenađuju, nažalost,” izjavila je Jovana Ružičić, direktorka Centra za mame. „S jedne strane, zdravstvenom sistemu svake zemlje bilo je potrebno izvesno vreme da se adaptira na promene koje je donela pandemija – od kreiranja novog načina funkcionisanja do toga da su postojeći resursi nedovoljni da zadovolje povećane potrebe. Na primer, anesteziolozi/kinje su delom bili nedostupni za davanje epiduralne anestezije zato što je mnogo njih prebačeno u kovid bolnice gde je potreba za njima bila prioritetna. U Srbiji je, međutim, tretman porodilja višedecenijski problem. Istraživanje „Sloboda rađanju” koje je Centar za mame sproveo još 2015. godine, takođe je pokazalo da porodilišta u Srbiji nisu prijatelji mama. Zaključak tog istraživanja je bio da je porođajni proces sličan onom u proizvodnji, gde je važan samo konačni proizvod, a ne način na koji se do njega dolazi, kao i da se osećanja i zdravlje žene, kako fizičko tako i psihičko, u potpunosti zanemaruju. Istraživanje „Sloboda rađanju” je pokazalo da svaka deseta žena koja se porodila u nekom od porodilišta u Srbiji nikada više ne želi da rodi zbog iskustva koje je doživela u porodilištu,“ dodala je Ružičić i poručila da „imajući u vidu prethodne i rezultate ovog najnovijeg istraživanja, neophodno je hitno početi sa primenom standarda nege porodilja i novorođenčadi koje je propisala Svetska zdravstvena organizacija. To je sada i pitanje od nacionalnog interesa, te mora biti deo budućih pronatalitetnih inicijativa za ovu i sve buduće Vlade.“\nCentar za mame poziva kreatore politike u Srbiji na svim nivoima (pojedinačnom, nacionalnom, regionalnom, globalnom) u zdravstvenom sektoru i drugim srodnim sektorima (npr. obrazovanje) da osiguraju visokokvalitetnu negu zasnovanu na dokazima, pravednu i strpljivu, usredsređenu i s poštovanjem, za svaku ženu, tokom pandemije i posle nje. Centar za mame je tu da usmeri i podrži sve napore kako bismo što pre došli do tog cilja.\nPogledaj kompletne rezultate istraživanja Porođaj tokom pandemije; skraćenu verziju prikaza rezultata možeš pogledati ovde.


Janmat: Obezbediti slobodan uvoz iz EU | EurActiv Srbija\nJanmat: Obezbediti slobodan uvoz iz EU\nObjavljeno : 18.11.2015.\t Tweet\nNijedna zemlja Zapadnog Balkana nije funkcionalna tržišna privreda, najkraća je ocena Evropske komisije. Srbija nije izuzetak u tom pogledu, a neki od ključnih problema su velika državna pomoć, obrazovanje koje nije usklađeno sa potrebama na tržištu rada i manjak finansijskih sredstava za mala i srednja preduzeća koja su glavni izvor zapošljavanja, naveo je 18. novembra šef sektora za evropske integracije Delegacije EU u Srbiji Frejk Janmat. On je pozvao vlasti da što pre vrate nivo aflatoksina u mleku na nivo dozvoljen u EU, kao i da ukinu zaštitne mere za uvoz mleka i svinjetine.\nSrbija bi trebalo da smanji nivo aflatoksina u mleku na 0,05 mikrograma po kilogramu koliko je dozvoljeno u EU, poručio je Janmat.\n"Pojedinačne kompanije sada moraju da dokazuju da ne premašuju taj limit od 0,05 mikrograma da bi izvozile. Pozivamo vlasti da ponovo usklade limit sa nivoom koji je u EU", rekao je on na brifingu o ekonomskom delu Izveštaja o napretku Srbije u evropskim integracijama.\nPodsetio je da je u tom izveštaju navedeno da je nivo smanjen, ali da su vlasti u oktobru ipak rešile da nivo povećaju na 0,25 mikrograma po kilogramu mleka, što je pet puta više nego u EU.\n"To bi trebalo da bude propraćeno konzistentnijim i temeljnijim sistemom inspekcija i kontrola", ocenio je Janmat, dodavši da je EU podržala i osnivanje Nacionalne referentne laboratorije.\nPostrojenja sedam kompanija za proizvodnju mleka i mlečnih proizvoda iz Srbije imaju zeleno svetlo za izvoz u EU, a to su Frikom, Nestle, Imlek, Mlekara Šabac, Somboled, Svislion (Swisslion) i Beokapra (Beocapra), navodi se na sajtu Direktorata za zdravlje i potrošače Evropske komisije. Evropska komisija smatra da zaštitne mere za uvoz mleka i svinjetine iz EU predstavljaju kršenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i poziva vlasti da ih što pre ukinu, izjavio je 18. novembra šef odeljenja za evropske integracije Delegacije EU u Srbiji Frejk Janmat.\nSrbija krši SSP\nJanmat je rekao da EU očekuje od Srbije da što pre ukine zaštitne mere na tržištu mleka i svinjetine, koje su uvedene u kontekstu straha od nekontrolisanog uvoza zbog embarga Rusije na uvoz iz EU, ali i ukidanja kvota za mleko u Uniji.\n"U konsultacijama smo sa srpskim vlastima. Najavili su da će mere trajati do 31. decemra ove godine i očekujemo da tada budu ukinute", rekao je Janmat novinarima, uz ocenu da bi bilo bolje ako bi bile ukinute i pre tog datuma.\nU izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije u ispunjavanju evropskih standarda navodi se da je Srbija u 2015. uvela zaštitne mere za uvoz mleka, sira, putera i svinjetine, uz ocenu da obrazloženje vlasti nije bilo dovoljno utemeljeno.\n"Smatramo da to (zaštitne mere za mleko i svinjetinu) predstavlja kršenje SSP i da nije opravdano s obzirom na situaciju u ovim sektorima", naveo je Janmat na brifingu o Izveštaju u Delegaciji EU u Srbiji.\nDržavna pomoć tri puta veća nego u EU\n"Državna pomoć i dalje je prisutna u Srbiji, a u 2014. je i povećana na 2,7% bruto domaćeg proizvoda, što je i dalje visoko s obzirom da je u EU 0,8% BDP", rekao je Janmat, dodajući da se ove godine beleži pozitivan trend jer su smanjene subvencije državnim preduzećima.\nNaveo je da EU poziva Vladu da preispita efikasnost državne pomoći i da preduzme odgovarajuće korake, kao i da se bolje poštuju propisi o državnoj pomoći, odnosno da se planirana pomoć na svim nivoima vlasti unapred prijavi Komisiji za kontrolu državne pomoći i da se ne isplaćuje pre odluke tog tela.\nJanmat je rekao da je pozitivno što Železara Smederevo od 1. februara nije dobila državnu pomoć, i dodao da se čekaju informacije od vlade da se potvrdi da li je ranija pomoć bila u skladu sa propisima.\nOn je ocenio da je integrisanost srpske ekonomije sa EU dobra, navodeći da je u prvih devet meseci ove godine 69% izvoza Srbije bilo u EU a 61% uvoza iz EU, dok ulaganja iz EU čine gotovo tri četvrtine direktnih stranih investicija Srbije.\nNaveo je da Srbija ipak treba da olakša trgovinu smanjenjem netarifnih barijera.\nU probleme je ubrojao spor pravosudni sistem sa mnogo predmeta na čekanju, kao i izraženu sivu ekonomiju, rekavši da vlada Srbije ima podršku Brisela za nastavak borbe protiv sive ekonomije.\n“Smatramo da su potrebni i dodatni napori za kontrolu parafiskalnih nameta na nacionalnom i lokalnom nivou. Potrebno je i pojednostavljenje pravnog okvira”, naveo je on.\nZnačajan posao u energetici\nPohvalio je sprovedene reforme, poput novog zakona o građevinskim dozvolama, kao i opredeljenost vlade za reforme i plan u tom pogledu.\nU finansijskom sektoru rekao je da je potrebna primena planirane strategije za rešavanje problema nenaplativih kredita, budući da su oni na visokom nivou od 22,8%, a potreban je i bolji pristup finansijskim sredstvima pre svega za mala i srednja preduzeća.\nKada je reč o energetici, Janmat je naveo da bi izgradnja gasnih interkonektora doprinela većoj konkurentnosti na tržištu, a mogla bi da doprinese i da Srbija dobija gas iz više različitih izvora i time poveća sigurnost snabdevanja.\n"Voleli bismo da vidimo mere za usklađivanje sa EU u oblasti obnovljivih izvora i energetske efikasnosti, stvaranje konkurentnijeg gasnog tržišta i da cene struje odražavaju realne troškove", naveo je Janmat.\nU ovoj oblasti EU od Srbije traži veće napore da bi se dostigao cilj za povećanje udela obnovljivih izvora energije na 27% do 2020. godine. Na manjkavosti u ovom sektoru ukazala je i Energetska zajednica.\n: Poljoprivrednici traže pomoć od Brisela zbog ruskog embarga\n: Usvojeno šest izveštaja o skriningu\n: Ukinute kvote za mleko u EU


Astrology Srbija - moda, lepota, lifestyle, horoskop... - Bejlijeva zvezdana prašina - donnasfreeastrology.info\nSCENA / Umetnost / Bejlijeva zvezdana prašina\nBejlijeva zvezdana prašina\nU Nacionalnoj galeriji portreta u Londonu 4. februara predstavljena je izložba Dejvida Bejlija, jednog od najcenjenijih i najistaknutijih fotografa na svetu.\nOva, dosad najobuhvatnija izložba Bejlijevog dela, pod nazivom ‘Bejlijeva zvezdana prašina’, prikazuje više od 250 maštovitih ali i provokativnih umetničkih portreta glumaca, pisaca, muzičara, političara, reditelja, manekena, umetnika i ljudi koje je fotograf susretao na svojim putovanjima. Portreti su nastali tokom Dejvidove skoro pola veka duge karijere, a bilo da su na njima poznate ličnosti ili potpuno nepoznate osobe, svaki je upečatljiv i nezaboravan. Brojni , do sad neobjavljeni radovi, kao i novi portret Kejt Mos, kod posmatraoca izazivaju osećaj dubokog divljenja Bejlijevom stvaralačkom opusu.\n‘Bejlijeva zvezdana prašina’ je organizovana tematski i prikazana kroz jake kontraste - pored portreta ljudi koji su bili ikone svog vremena postavljeni su portreti manje poznatih osoba, pored bogatih nalaze se siromašni, čuvena lica kraj ozloglašenih. Koncept, kao i sam naziv izložbe upućuje na ideju da smo svi nastali od zvezdane prašine i da joj se svi, na kraju, vraćamo. Snažne meditacije o rođenju i smrti prikazane su kroz slike lobanja i trudnica.\nDa su fotografija i moda usko povezane i isprepletene, prepoznali su i čelnici kompanije HUGO BOSS, koja je bila glavni sponzor Bejlijeve izložbe. Inače, HUGO BOSS je još pre dvadeset godina započeo program podrške umetnicima i njihovim projektima, baš iz razloga što je, kao i moda, umetnost inspirisana željom da zabeleži i oslika duh vremena u kome nastaje. HUGO BOSS je organizovao mnogobrojne poznate izložbe, a 1996, u saradnji sa Solomon R. Guggenheim muzejom osnovao je HUGO BOSS nagradu. Godine 2013. nagrada je dopunjena sa HUGO BOSS ASIA ART nagradom, koja se dodeljuje u saradnji sa Muzejom umetnosti Rockbund u Šangaju.


Zatvorske kazne aktivistima u Hong Kongu zbog bdenja za Tjenanmen\n15. septembar/rujan, 2021.\nAktivisti i aktivistkinje u znak podrške osuđenima za učešće u bdenju, ispred suda u Hongkongu, 15. septembar 2021.\nSud u Hongkongu osudio je devet pristalica prodemokratskog pokreta na kazne od šest do deset meseci zatvora zbog učešća prošle godine u bdenju u znak sećanja na represiju na trgu Tjenanmen u Pekingu.\nJoš tri osobe su osuđene uslovno zbog učešća na ilegalnom skupu ili zbog podsticanja drugih na učešće.\nPresude su donete nedelju dana posle podizanja optužnice protiv troje članova opozicionog udruženja "Hongkong Alajans" (Hong Kong Alliance), koje organizuje godišnje bdenje.\nBivša britanska kolonija, koja se 1997. godine vratila pod kinesku vlast uz obećanje poštovanja ljudskih prava i sloboda, tradicionalno održava najveće bdenje na svetu 4. juna. Ali, poslednja dva bdenja zabranila je policija pozivajući se na ograničenja zbog pandemije korona virusa na javnim okupljanjima.\nNestajanje opozicije u Hongkongu\nNakon masovnih prodemokratskih protesta u Hong Kongu 2019., mnogi aktivisti su zabranu videli kao pokušaj da se ugasi svaki znak otpora zvaničnom Pekingu. Vlasti Hong Konga su to demantovale.\nUprkos zabrani, hiljade ljudi došlo je da zapale sveće širom grada 2020. godine, a manje grupe su to učinile i 2021. godine.\nPolicija je prošle nedelje takođe pretresla prostorije zatvorenog muzeja 4. juna posvećenog žrtvama na Tjenanmenu.\nMuzej, koji je zatvoren 2. juna zbog istrage Odeljenja za higijenu hrane i životne sredine u vezi sa licenciranjem, ponovo je otvoren na mreži kao "8964 muzej" i sada radi nezavisno od Udruženja.\nProšlog juna, Peking je nametnuo opsežan zakon o nacionalnoj bezbednosti Hong Konga koji se odnosi na otcepljenje, subverziju i terorizam.\nPrema zakonu o nacionalnoj bezbednosti do sada je uhapšeno više od 100 ljudi. Zvaničnici Pekinga i Hong Konga kritikovani su zbog poništavanja sloboda obećanih Hong Kongu, podseća agencija Asošijejted pres (AP).


Zabrana Huaveja bi podigla troškove 5G u Evropi za 62 mlrd $\nTanjug 7. juna 2019. 14:11\nPARIZ – Zabrana kupovine telekomunikacione opreme od kineskih kompanija uvećala bi troškove uvođenja 5G mreže u Evropi za oko 55 milijardi evra (62 milijarde dolara) i odložila tu tehnologiju za oko 18 meseci, prema analizi telekomunikacione lobističke grupacije GSMA.\n„Polovina od tih dodatnih izdataka koji bi zadesili evropske operatere nastala bi kao posledica viših troškova inputa nakon znatnog gubitka konkurencije na tržištu mobilne opreme“, ocenjuje se u izveštaju GSMA, u koji je imala uvid agencijas Rojters.\n„Osim toga, operateri bi morali da zamene postojeću infrastrukturu pre sprovođenja nadogradnje 5G“, dodaje se u izveštaju.\n„Takvo odlaganje povećalo bi jaz između EU i SAD u uvođenju 5G mreže za više od 15 procentnih poena do 2025. godine“, navodi se u izveštaju.\nSAD su Huavej, najvećeg svetskog proizvođača telekomunikacione opreme, stavile na svoju „crnu listu“ u maju, što je navelo globalne tehnološke gigante da prekinu veze sa kineskom kompanijom i da počnu da vrše pritisak na evropske zemlje da slede taj primer.


Nema ozlijeđenih u ekspoziji plinovoda u Kanzasu -- Plodovi društva -- Sott.net\nPet, 15 Lip 2018 00:00 UTC\nU eksploziji gasovoda prirodnog gasa u ruralnom dijelu američke savezne države Kanzas zabilježeni su vatreni plamenovi visine do 23 m, pritom niko nije povrijeđen.\nPrethodno su u Oklahomi pri eksploziji gasovoda na koji je naletio traktor povrijeđeni vatragasac i četvorica radnika.\nAP prenosi da se prva eksplozija u Kanzasu desila jutros po lokalnom vremenu blizu grada Hestona, na oko 50 kilometara sjeverno od Vičite.\nPortparol kompanije "Southern Star Central Gas pipeline" Rob Sautard kazao je da su ljudi na bezbjednom, ali da je isporuka gasa prekinuta i da se čeka da višak gasa u cijevi izgori da bi se počelo sa popravkama.\nSautard je rekao da je u toku istraga uzroka eksplozije i dodao da u toj oblasti prije eksplozije nije bilo nikakvih iskopavanja.\nU Oklahomi je portparol vatrogasne službe u Tulsi kapetan Sten Mej saopštio da je vatrogasac, koji je zajedno sa radnicima povrijeđen u eksploziji oštećene cijevi gasovoda, hospitalizovan i nalazi se u stabilnom stanju.\nLokalna policija je navela da je eksploziju koja se desila juče popodne izazvao traktor, a gasovod je opravljen tokom noći.