Unutrašnji dug koji bh. firme potražuju od kupaca gotovo 11,5 milijardi KM - mojusk.ba\nUkupan unutrašnji dug koji bh. firme potražuju od kupaca dostigao je iznos od gotovo 11,5 milijardi KM u 2015., pišu Poslovne novine u novom broju.\nNavode da je “začarani krug” dužničko-povjereničkih odnosa i dalje “rak rana” bh. privrede, stoga je kompanija LRC iz Sarajeva pokrenula besplatni servis “Bonitetna ocjena potraživanja”, kao svojevrsni vid podrške bh. privrednicima koji žele povećati efikasnost u naplati vlastitih potraživanja.\nNaime, i pored pozitivnih pomaka koji su zabilježeni u finansijskim pokazateljima bh. privrede, milijarde KM “zarobljenog” kapitala i dalje se nalaze u “nedokučivoj zoni” i predstavljaju konstantno breme za efikasnije poslovanje. Ukupan iznos potraživanja bh. firmi od kupaca u protekle tri godine bilježi konstantan rast, a samo u 2015. imao je skok od 94 miliona KM i dostigao iznos od 11,416 milijardi KM. Gledajući po entitetima, na potraživanja firmi u Federaciji BiH otpada 7,473 milijarde KM, dok kompanije u Repulici Srpskoj potražuju od kupaca 3,943 milijarde KM.\nKako pišu Poslovne novine, zbog problema sa naplatom vlastitih potraživanja, bh. privrednici su suočeni i sa otežanim plaćanjem svojih obaveza, pa su obaveze prema dobavljačima u 2015. porasle čak za 63 miliona KM u odnosu na 2014. Tako je ukupan iznos neizmirenih obaveza prema dobavljačima dostigao cifru od 11,9 milijardi KM.\nIstiču da, uzimajući u obzir vrijednost ubrzanog pokazatelja likvidnosti koji podrazumijeva odnos sredstava spremnih za plaćanje u odnosu na tekuće obaveze, ne čudi činjenica da je kompletna bh. privreda, po ukupnoj prosječnoj ocjeni, na granici solventnosti i nemogćnosti servisiranja svojih tekućih obaveza. Prosječan broj dana naplate potraživanja za bh firme je 71, dok je taj period za plaćanje vlastitih obaveza prema dobavljačima 171 dan.\nAnaliza mogućnosti naplate i formiranje “Bonitetne ocjene potraživanja” su dostupni kao besplatan servis u sklopu LRC agencije za upravljanje potraživanjima. Ta usluga je svojevrstan vid podrške privrednicima u BiH koji žele povećati efikasnost u naplati vlastitih potraživanja, a samim tim omogućiti urednije izmirivanje svojih obaveza.\nBonitetna ocjena potraživanja predstavlja jedinstvenu procjenu mogućnosti naplate, a formira se na osnovu finansijskih pokazatelja, kao što su tekući i ubrzani pokazatelji likvidnosti koji su adekvatan pokazatelj koliko je kompanija u stanju svojim poslovanjem pokrivati svoje tekuće obaveze.\nTakođer, značajnu ulogu u kreiranju ocjene igraju i bogata, višegodišnja sudska praksa, više od 140.000 pokrenutih postupaka za naplatu potraživanja, informacije iz LRC registra dužnika, istorije blokada i aktivacija transakcijskih računa, iznos i starost dugovanja, te prethodne, registrovane platežne navike.


NA KONKURSE ZA RADNO MJESTO U JAVNOM SEKTORU PRIJAVLJUJE SE I DO STO KANDIDATA\nAgencija za državnu upravu RS, koja raspisuje većinu javnih poziva za zapošljavanje u ministarstvima, upravama, zavodima i pojedinim agencijama, u prosjeku objavi pet konkursa mjesečno za zapošljavanje u javnom sektoru.\n“Broj pristiglih prijava najviše zavisi od radnog mjesta na koje kandidati konkurišu. Ako je konkursnom procedurom predviđeno da se može prijaviti više lica sa različitim fakultetima, time i broj prijava značajno raste. Ima slučajeva da se po sistematizaciji u pojedinim konkursima za jedno radno mjesto traži i do pet različitih zanimanja - rekao je Radeta i dodao da je velika nezaposlenost glavni razlog što se veliki broj ljudi javlja na konkurse za posao u javnoj upravi”.\n“Pored toga, na njih utiče i sigurnost radnog mjesta, jer je mnogo manja vjerovatnoća da ćete dobiti otkaz u javnom nego u privatnom sektoru, a i manje je pritiska i stresa kojem su izloženi zaposleni”. kaže Vukajlović i dodaje da je zbog tih faktora očekivano da je javni sektor daleko privlačniji nezaposlenima nego privatni.\nČlan Udruženja ekonomista RS - SWOT Predrag Duduković ističe da je velika navala na konkurse za zapošljavanje u javnom sektoru posljedica i boljih uslova i manjeg obima posla nego kod privatnika.\n“Veliki broj ljudi koji radi u privatnom sektoru prijavljuje se na konkurse za zapošljavanje u javnom sektoru. Jednostavno, takav je trend da svi žele da se uhljebe u nekom ministarstvu ili nekoj drugoj državnoj instituciji”, rekao je Duduković i dodao da javni sektor, osim otvaranja novih radnih mjesta, popunjava i upražnjene pozicije zbog odlaska radnika u penziju, bolovanja ili porodiljskog odsustva zaposlenih.\nPoslovna zajednica već godinama preporučuje da budu ujednačena primanja zaposlenih na identičnim poslovima u javnom i privatnom sektoru kako bi privreda postala poželjnija za rad i mogla da privuče bolji kadar. Ispunjavanje tog zahtjeva je na dugom štapu, ali je Vlada RS za početak zatražila od svih institucija i javnih ustanova, preduzeća i fondova da dostave spisak primanja zaposlenih s ciljem usklađivanja plata. Ujednačavanje primanja zaposlenih na istim poslovima i sa istom stručnom spremom u javnom sektoru, istakli su u Vladi, uslov je da se krene i u izjednačavanje zarada u javnom i privatnom sektoru.\nU Ministarstvu uprave i lokalne samouprave RS kazali su da kandidat koji se prijavljuje za posao u opštinama, gradovima i republičkim organima snosi samo troškove kopiranja dokumentacije, ali ne i ovjere.\nPored toga, na jedinstvenom formularu potpisuje izjavu o nekažnjavanju i time garantuje da ispunjava i druge uslove konkursa. Kandidati koji prođu konkursnu proceduru imaju rok od sedam dana za dostavljanje originalnih dokumenata i potvrda - kazali su u Ministarstvu uprave i lokalne samouprave.\nIzvor: Vebsajt Glas Srpske, 04.08.2016.


Vučić: Kao mlad čovek nisam shvatao, ali sada znam... - 13.02.2018, Sputnik Srbija\nEkonomsko jedinstvo Zapadnog Balkana ključno je za političku stabilnost i srušiće barijere koje zemlje regiona dele od zajedničkog prosperiteta, a ujedno će nam... 13.02.2018, Sputnik Srbija\nEkonomsko jedinstvo Zapadnog Balkana ključno je za političku stabilnost i srušiće barijere koje zemlje regiona dele od zajedničkog prosperiteta, a ujedno će nam pomoći u pripremama za članstvo u EU, poručuje predsednik Srbije Aleksandar Vučić u autorskom tekstu za portal „Politiko“.\nSrbin iz Hrvatske Vučiću postavio „nezgodno“ pitanje (foto)\n13 Februar 2018, 12:48\n„Budućnost Balkana danas se čini svetlijom nego što su mnogi predviđali pre dve decenije“, ističe on u tekstu koji je objavio portal u svom evropskom izdanju.\nRatovi na Balkanu, podseća, odneli su više od 100.000 života, dok su milioni ljudi bili primorani da napuste svoja ognjišta.\n„Ekonomije u regionu su ruinirane, a mnogi naši najbolji i najblistaviji otišli su u velikom broju da drugde traže bolju budućnost. Politički lideri na suprotstavljenim stranama nisu verovali jedni drugima i nisu imali realnu viziju budućnosti.“\n„Kao mlad čovek u to vreme nisam shvatao kakvu korist može da donese saradnja nasuprot podelama. Ali sada znam da je moja zemlja platila visoku cenu za nacionalističke ekscese“, ističe Vučić.\nDanašnja situacija pokazuje da se barijere mogu srušiti uz dovoljno zajedničke volje, navodi on i ukazuje da su se odnosi između zemalja regiona znatno promenili tokom protekle decenije.\nDo te drastične promene je, kako objašnjava, došlo „jer smo odlučili da promenimo kurs“.\n„Odlučili smo da učimo na greškama iz prošlosti. Odlučili smo da naše zemlje i naš narod stavimo na prvo mesto.“\n„Da nismo verovali u zajedničku budućnost regiona i u to da smo deo sistema koji nas povezuje radi zajedničkog cilja, ne bismo mogli da prevaziđemo godine ljutog neprijateljstva koje nas je razdvojilo“, naglašava predsednik Srbije.\nTo postignuće, kaže, „trebalo bi da slavimo, ali takođe moramo da priznamo da nas čeka još teškog posla“.


Kfor odgovara Vučiću: Ko god je čitao vesti pre 10 dana, bio je obavešten - Sputnjik Srbija\n09:28 07 April 2020\nKfor odgovara Vučiću: Ko god je čitao vesti pre 10 dana, bio je obavešten\n08:09 30.05.2019 (osveženo 10:05 30.05.2019) Preuzmite kraći link\nPortparol Kfora Vinčenco Graso izjavio je da su svi bili obavešteni o akciji jedinice ROSU.\nVučić: Neka portparol Kfora kaže koga je obavestio, juče se nije ni javio\n„Ko god je pročitao te vesti, bio je obavešten“, rekao je Graso za „Politiku“ na konstataciju da je predsednik države Aleksandar Vučić demantovao njegovu izjavu da su svi bili obavešteni.\nOn je rekao da prekjuče nije bilo aktivnosti usmerenih protiv Srba, već da se radilo o „legitimnim policijskim jedinicama koje su sprovele operaciju, što je rezultiralo hapšenjem civila i policajaca različitih nacionalnosti“.\n„Dakle, nije bilo međuetničkog sukobljavanja“, rekao je Graso.\n„Nije bilo razloga da Kfor reaguje na policijsku operaciju, čiji je cilj bio suzbijanje kriminala i koja je za dobrobit svih“, rekao je Graso.\nOn je pozvao sve da se „suzdrže od retorike i provokacija, ne samo političare i ne samo Srbe“.\n„Prekjuče smo tokom čitave operacije imali dobru komunikaciju sa svim relevantnim lokalnim i međunarodnim institucijama, uključujući Vojsku Srbije“, rekao je Graso, povodom izjave Vučića da nije odgovarao na pozive iz Beograda.\n„Ljudi ne treba da izgube poverenje u Kfor, mi smo tu da pomognemo i to činimo na nepristrasan način“, rekao je Graso.\nodgovor, Vučić, Kfor, Srbija


YouTube ukinuo oglase na malim kanalima - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » W W W » YouTube ukinuo oglase na malim kanalima\nAutor: Ivan Bjelajac Datum: 10. 04. 2017. Rubrika: W W W | komentar : 0\nProteklih nedelja pisalo se o tome kako je YouTube stvorio paniku, jer su korisnici uočili da su algoritmi za smeštanje reklama uz video zapise u nekim slučajevima reklame prikazivali uz neprikladne sadržaje. Iz Google-a su odmah najavili nekoliko promena u politici oglašavanja, a još jednu novost odlučili su da uvedu naknadno.\nOd sada vlasnici “malih” kanala na YouTubeu više neće moći da zarađuju od njih, niti će korisnici koji posećuju takve kanale na njima videti reklame. Naime, donja granica da bi se reklame uopšte mogle prikazivati uz video s nekog kanala iznosi – ukupno 10.000 pregleda videa na kanalu. Tek nakon što prikupe 10.000 otvaranja svojih videa njihovi autori će moći da dođu u obzir za plasiranje reklama i deljenje zarade.


Struka protiv korone: Šta se dešava sa čulom mirisa i ukusa - NOVA portal\nStruka protiv korone: Šta se dešava sa čulom mirisa i ukusa\nDruštvo Autor:Jelena Bulajić14. dec. 202021:20 > 22:19\nJedan od simptoma kovid 19 je gubitak čula mirisa i ukusa. Lekari kažu da je to zato što koronavirus napada nervne receptore zadužene za ova čula. U kom periodu se, pošto prođe bolest, može očekivati povratak čula mirisa i ukusa? Da li preležani kovid može da ostavi trajne posledice na ta čula?\nNa ovo pitanje odgovara dr Anđela Gavrilović, neurolog i jedan od lekara koji su pristali da učestvuju u akciji portala Nova.rs u kojoj odgovaramo na pitanja građana o koronavirusu.\nPoremećaj mirisa i ukusa je čest, rani, ali i nespecifični simptom koji prijavljuje više do 80 odsto pacijenata obolelih od kovida.\n„Iako početna, retko su jedina manifestacija kovid 19 infekcije. Na magnetnoj rezonanci opisane su abnormalnosti mirisnih centara, a u dva obdukovana slučaja potvrđene su zapaljenske promene i oštećenje mirisnih puteva (direktna destrukcija virusom ili posledica mikrovaskularnih lezija). Pretpostavlja se i da SARS-CoV-2 odnosno koronavirus može mirisnim putevima dospeti direktno do moždanog tkiva preko nosne sluzokože“ objašnjava.\nDodaje da nedostaju podaci o dugoročnoj prognozi, ali da se, za sada, zna da oko 45 odsto pacijenata uspostavi mirisnu funkciju nedelju dana po povlačenju ostalih simptoma kovida 19.\nVažno je znati i da je gubitak ukusa indirektna posledica gubitka mirisa.\n„Ukoliko se čulo mirisa i ukusa vrati, bila je oštećena samo nosna sluzokoža u kojoj se nalaze receptori za miris. Ukoliko se ne vrati znači da je virus direktnim prodorom u olfaktivne (mirisne) centre razorio neurone zadužene za obradu informacija“ ističe.\nMeđutim, doktorka Gavrilović upozorava da za sada ne postoji mnogo proverenih podataka o slučajevima dugoročnih posledica na ova čula, ali veruje da će se o tome mnogo više znati po okončanju talasa epidemije.\nčulo mirisa i ukusadr Anđela GavrilovićposlediceStruka protiv korone


Srbija - (ne) samo usputna stanica na Putu svile - CEP Srbija - (ne) samo usputna stanica na Putu svile - CEP\nTokom svog prvog godišnjeg govora o stanju Unije pred Evropskim parlamentom, predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen je istakla kako je dosadašnja borba protiv pandemije COVID-19 pokazala u kojoj meri je prisutna „planetarna fragilnost“, kao i fragilnost zajednice vrednosti (kako je opisala Evropsku uniju) čiji su opstanak dovodili u pitanje kako oni izvan nje tako i oni koji joj pripadaju.\nAdresirajući ovaj komplikovani kontekst, Fon der Lajen je u svom govoru našla mesta i za Zapadni Balkan. Ipak, način na koji je to učinila je posebno upečatljiv, imajući u vidu da je istakla da je „Zapadni Balkan deo Evrope, a ne samo usputna stanica na Putu svile.“ Iako Komisiju često optužuju za tehnokratski jezik, ovakvo izražavanje predsednice Komisije predstavlja direktnu kritiku sve većeg prisustva Kine u ovom regionu, a posebno u Srbiji.\nMeđutim, neophodno je istaći da se ova izjava nadovezuje na prethodna upozorenja visokih zvaničnika EU, poput bivšeg komesara za proširenje Johanesa Hana koji je ukazivao da je EU potcenila Kinu na Zapadnom Balkanu, kao i bivšeg predsednika Evropske komisije Žan Klod Junkera koji je istakao da Kina ima upliva u Srbiji zbog toga što EU nije u potpunosti ispunila svoje obaveze. Ipak, ono što daje snagu izjavi Fon der Lajen u odnosu na Hana i Junkera, jeste što je ona to učinila na početku svog mandata, dok su njene kolege to uradile na kraju ili po završetku obavljanja svoje funkcije. Drugim rečima, čini se da je Komisija pod vođstvom Fon der Lajen spremna da se ozbiljnije uhvati u koštac po ovom pitanju i napravi korak dalje od prethodnog sastava Komisije.\nOvo je jako značajno imajući u vidu ne samo da je Fon der Lajen ponovila da Kina predstavlja „sistemskog rivala“ Evropskoj uniji, već je i istakla da EU treba glasnije i brže da reaguje kada su u pitanju represivna delovanja Pekinga u Hong Kongu, kao i kršenja ljudskih prava Ujgura u Ksinjangu. Na taj način, Fon der Lajen je iskorak ka ostvarivanju „geopolitičke Komisije“ od koje nismo mogli mnogo toga da vidimo od kako je otpočet njen mandat.\nUz to, ovakve izjave predsednice Komisije treba da budu znak upozorenja i za Srbiju, kao državu koja je do sada odbijala da se pridruži deklaracijama Unije koje su osuđivale delovanje Kine u Hong Kongu, dok je držala stranu Kini u UN kada su u pitanju prava Ujgura. Zapravo, ukoliko se pogleda ukupan broj deklaracija EU koje su se ticale Kine, istraživanje CEPa (čija je objava planirana za novembar) pokazuje da je Srbija, od 2008. godine pa do sada, 19 puta odbila da se usaglasi sa njima. Drugim rečima, bilo da se radilo o temi ljudskih prava ili o geopolitičkim pitanjima, Srbija je otvoreno stajala uz Peking umesto uz Brisel.\nS obzirom da se rivalitet između Unije i Kine povećava i zaoštrava, može se očekivati snažniji pritisak na Beograd da se progresivno usaglasi sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU, kako od strane institucija EU, tako i država članica koje su u sve većoj meri zabrinute zbog gotovo bezuslovne podrške koju je do sada Beograd pružao Pekingu.


IT Conference Banja Luka 2018 - 3D Republika\nDescription3D Republika je zvanični distributer uređaja za aditivnu proizvodnju, popularno poznatih kao 3D štampači, holandskog proizvođača Ultimaker i američkog Formlabs.\n3D Republika pokriva tržišta Srbije, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Crne Gore. Pored distribucije, kompanija je posvećena istraživanju inovativnih načina proizvodnje, kako kroz saradnju sa svojim klijentima tako i kroz saradnju sa obrazovnim sektorom.\nOd primene 3D štampe u procesu livenja čelika, preko proizvodnje lekova, do saradnje sa različitim studentskim timovima iz oblasti autonomne robotike, fabrikacije automobila visokih performansi i takmičarskih plovila za prevoz lakog tereta, 3D Republika otvara novo, uzbudljivo poglavlje u sferi hardverske izrade.\nCityBEOGRAD-NOVI BEOGRAD, Bulevar Zorana Đinđića 45a/10 Google map\nSaradnja u procesima proizvodnje i edukacije\nSaradnja u implementaciji aditivne tehnologije u postojeće procese proizvodnje, razvoj proizvoda i edukacija.\nKeywords: 3d štampaproizvodnjaedukacija


Vlasinka i JP „Srbijašume“ posadili 500 stabala smrče\nIzvor: JUGpress.com, 12.Apr.2021, 21:16\nPredstavnici Fabrike za proizvodnju i promet vode “Vlasinka”, koja posluje u sastavu Coca-Cola HBC Srbija su u saradnji sa JP „Srbijašume“ u zajedničkoj akciji posadili 500 stabala smrče u Leskovoj bari. Ova akcija predstavlja kontinuitet zajedničkih inicijativa predstavnika “Vlasinke” i lokalne zajednice u projektima zaštite životne sredine i poboljšanja životnog standarda meštana.\nFabrika vode „Vlasinka” poznata po vodi Rosa, u sastavu je Coca-Cola sistema već više od 15 godina. Tokom ovog perioda, kontinuirano je ulagano u razvoj lokalne zajednice, njenu privredu, turistički potencijal i očuvanje životne sredine Vlasine, kao predela izuzetnih odlika. Samo u periodu od 2012....\nVlasinka i Srbijašume posadili 500 stabala smrče (FOTO)\nIzvor: OkRadio.rs, 13.Apr.2021, 09:45\nPredstavnici Fabrike za proizvodnju i promet vode “Vlasinka”, koja posluje u sastavu Coca-Cola HBC Srbija su u saradnji sa JP „Srbijašume“ u zajedničkoj akciji posadili 500 stabala smrče u Leskovoj bari kod Surdulice. Ova akcija predstavlja kontinuitet zajedničkih inicijativa predstavnika...\n11:34: Obilježavanje Dana Vojske Republike Srpske\n11:34: Vaskrsija Janjić - naučnik svjetskog glasa, jedinstven i nepono...\n11:34: U Kantonu Sarajevo preminule tri osobe, 14 novozaraženih\n11:34: Vakcinisani mogu u Njemačku bez odlaska u karantin\n11:34: Pentagon uklanja kineski Xiaomi sa "crne liste"\n11:34: Strah od vakcine: "Potrebno je da ljudima date 3.000 dinara, da b...\n11:33: Dunav osiguranje s Tamarom u akciji - prijatelji na delu\n11:33: JEZIVE PRETNJE SMRĆU HRVATSKOM ISTORIČARU KLASIĆU: "Ubićemo t...\n11:33: Kako ubrzati legalizaciju objekata u Beogradu\n11:33: Nemački poverenik za zaštitu podataka zabranio Facebooku da kor...\n11:33: Croatian President: Serbia’s attempt to equate Mihailovic and T...\n11:32: Istraživanje: Čak 83 odsto ispitanika razmišlja da ode iz Srbi...\n11:32: U Boljevcima svi kao jedan\n11:32: Tojota uvećala profit\n11:32: Broj hospitalizovanih u Kazanju 23, od toga 20 dece\n11:32: Dostupna digitalna potvrda o vakcinaciji i testovima na kovid\n11:32: NADA TOPČAGIĆ OSTAJE BEZ KUĆE Primorana da je proda, van sebe:...\n11:32: RASKOL U STAROJ DAMI: Bufon napušta Juventus zbog trenera!\n11:31: Prvih 30 evra ležu na račune danas i sutra\n11:31: Premijera baleta "Madam Baterflaj" u SNP-u (AUDIO)\n11:31: Samardžić: Logika Zagreba je da Beograd ne talasa\n11:30: DIPLOMATSKE VARNICE Izraelski ambasador: Priznali smo Kosovo uz p...\n11:30: Srbija postaje zemlja sa primorskom klimom, Beograd kao Atina


Univerzitet u Novom Sadu među 300 najboljih | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Univerzitet u Novom Sadu među 300 najboljih\nUniverzitet u Novom Sadu među 300 najboljih\nVIDEO K9: Univerzitet u Novom Sadu našao se između 200. i 300. mesta na QS svetskoj rang listi univerziteta po oblastima i to u oblasti poljoprivrede i šumarstva. Prema rang listi, Univerzitet u Novom Sadu je prema važećim kriterijumima plasiran oko 251. mesta. Na istoj poziciji nalazi se i Univerzitet u Beogradu. Na prvom mestu je Univerzitet Vageningen u Holandiji.\nKriterijumi na osnovu kojih se rangiraju univerziteti su akademska reputacija, citati po radu, H-indeks citiranja i reputacija zaposlenih.\nKako pojašnjavaju u Rektoratu, u istraživanju u kom učestvuje oko 80.000 istraživača iz različitih oblasti jedno od pitanja je i nabrajanje 10 domaćih i 30 međunarodnih institucija u svojoj oblasti koje smatraju vrhunskim za istraživanja u datoj oblasti. Ovo predstavlja akademsku reputaciju ustanove. Reputacija Univerziteta u Novom Sadu ocenjena je sa 52.4, dok je, na primer, reputacija Univerziteta Vageningen, koji je prvoplasirani, 100.\n“Za razliku od drugih rang lista, QS svetska rang lista univerziteta koristi kao jedan od kriterijuma broj citata po publikaciji, a ne po broju zaposlenih. Citati se preuzimaju iz baze Skopus i obuhvataju petogodišnji period. Novi Sad je, prema ovom kriterijumu, dobio ocenu 70, dok je prvoplasirani Univerzitet Vageningen ocenjen sa 90.6.”\nOvo je treća svetska rang lista na kojoj se Univerzitet u Novom Sadu našao u proteklih godinu dana.\nTokom 2016. godine Univerzitet se prvi put našao među prvih 1.000 univerziteta na Webometrics listi i to na 886. mestu. Takođe, Univerzitet se prvi put pojavio na Lajden rang listi, na 756. mestu.\nqs svetska rang lista\nPrethodni tekstAktuelni povrtarski radovi\nSledeći tekstDom zdravlja Liman: Lakše merenje očnog pritiska


Sastanak ministara spoljnih poslova Zapadnog Balkana u Varšavi, u okviru Berlinskog procesa: Učesnici pozdravili pomoć Evropske komisije u osnivanju REKOM – Mreža za izgradnju mira\nUčesnici sastanka ministara spoljnih poslova Zapadnog Balkana održanog u Varšavi iskazali su nedvosmislenu opredjeljenost ka pomirenju u regionu i pozdravili pomoć Evropske komisije u osnivanju REKOM (Regionalna komisija za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenim na teritoriji nekadašnje SFRJ od 1. januara 1991. do 31. decembra 2001. godine).\nU okviru Berlinskog procesa, Poljska je 11. i 12. aprila 2019. godine u Varšavi bila domaćin sastanka ministara spoljnih poslova zemalja Zapadnog Balkana, na kome su učestvovali i predstavnici Evropske komisije, kao i Evropske službe za spoljne poslove. Oni su razgovarali o regionalnoj saradnji i napretku u razumijevanju i rješavanju bilateralnih pitanja.\nTokom sastanka, Generalni direktor Evropske komisije za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Christian Danielsson ukazao je da je tokom proteklih deset godina bilo dosta razgovora o nalaženju mehanizma za suočavanje sa prošlošću koji bi omogućio saradnju vlada i civilnog društva uz podršku udruženja žrtava, navodeći Inicijativu za osnivanje REKOM kao dobar primer.\nMi smo spremni da podržimo takve inicijative – inicijative koje se došle iz regiona i koje su dobre za region. Zato smo zamolili bivšeg Generalnog direktora EK Pierre Mirela da pomogne u pronalaženju najboljeg načina da se ovakva inicijativa i ostvari”, rekao je.\nDanielsson je zaključio i da je agenda Evropske unije “agenda koja promoviše mir i izgradnju zajedničke budućnosti”, primjetivši da dobrosusjedski odnosi ne mogu biti nametnuti spolja, jer zahtevaju političku opredjeljenost svih lidera zemalja u regionu.\nUčesnici sastanka su potvrdili nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana podsjetivši na značaj Strategije Evropske komisije iz februara 2018. godine u kojoj je ukazano na “podršku pomirenju i dobrosusjedskim odnosima”, a u cilju pronalaženja inkluzivnih rješenja za bilateralna pitanja na Zapadnom Balkanu.\nOni su istakli svoju opredjeljenost ka pomirenju i pozdravili pomoć Evropske komisije u osnivanju REKOM-a. Učesnici su se saglasili da region mora da potvrdi svoju opredjeljenost prema izgradnji zajedničke istorije, otporne na revizionizam, zbog čega su izrazili podršku Inicijativi za osnivanje REKOM kao mogućem načinu suočavanja sa prošlošću u kome učestvuju vlade zemalja, ali i organizacije civilnog društva i udruženja žrtava.\nBerlinski proces je platforma koju je pokrenula Nemačka, a koja ima za cilj unapređenje saradnje između Evropske unije i Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Kosova, Sjeverne Makedonije i Srbije.


Iz Vlade FBiH tvrde: Radnici u Federaciji nisu najsiromašniji u Evropi | Kakanj-X\nMuriz Memić ispred Suda BiH: Mislim da Dupovac i Mutap moraju ostati u pritvoru\nS obzirom na pogrešno interpretiranje podataka “Eurostat-a” o visini najniže plaće od strane određenih medija iz kojih su onda maliciozno izvukli naslov „kako su radnici u Federaciji Bosne i Hercegovine najsiromašniji u cijeloj Evropi“, radi tačnog i istinitog informiranja javnosti iz Vlade Federacije BiH uputili su saopćenje.\nPodsjećaju da “Eurostat“ radi istraživanje za države, te da “statistika Eurostata uzima u obzir zemlje članice EU i zemlje kandidate, te tako ne obuhvata BiH, koja još nema kandidatski status””, navodi se u saopćenju Vlade.\nNavođenjem podataka zagarantirane najniže plaće u Federaciji BiH (406 KM) i Republici Srpskoj (520 KM), upućuje na pogrešan zaključak “kako su radnici u Federaciji BiH najsiromašniji u Evropi“”, navodi se u saopćenju.\nNapominju da se uz zagarantiranu najnižu plaću radnicima u Federaciji BiH isplaćuju i neoporezive naknade (topli obrok, prevoz …) u iznosu od 195 KM, čime dolazimo do podatka da je zagarantirana najniža plaća u Federaciji BiH 601 KM, a što je za 81 KM više od najniže zagarantirane plaće u Republici Srpskoj.\nVlada FBiH je prije nekoliko godina uputila u parlamentarnu proceduru Zakon o doprinosima i Zakon o porezu na dohodak. Usvajanjem tih zakona će automatski doći do povećanja minimalnih plaća i tada ćemo dobiti i puno jasniju sliku kolika je realna minimalna plaća, odnosno pokazat će se da će ona biti značajno veća od postojećih 406 KM”, poručuju iz Vlade FBiH.


Struja Novice Tončeva smenila disciplinskog sudiju Nikolića\nČlanovi Izvršnog odbora FSRIS izglasali nepoverenje Ivanu Nikoliću.\nNa sastanku Izvršnog odbora FS Regiona istočne Srbije, u Nišu, izglasano je nepoverenje Ivanu Nikoliću, disciplinskom sudiji ovog saveza. Nikolić je, inače, i predsednik Disciplinske komisije FS Srbije!? Protiv smene Nikolića, glasali su predstavnivi FS Pomoravskog, Rasinskog i Nišavskog okruga.\nU pripremi skupa ništa nije nagoveštavalo ovakav rasplet jer je izveštaj Ivana Nikolića, o jesenjoj sezoni u Srpskoj ligi „Istok” i četiri grupe zone na području ovog saveza, na prethodnom sastanku Izvršnog odbora 21. decembra, jednoglasno usvojen, a u međuvremenu se ništa nije desilo da bi se našao na tapetu ovog organa.\nPredlog o smeni Ivana Nikolića uvršen je u dnevni red naknadno, na inicijativu Dejana Brankovića, predsednika Trenerske organizacije FSRIS, a odmah je dobio podršku i Saše Starčevića, prvog čoveka FS Jablaničkog okruga, uz obrazloženje da „nije podržao predstavnike svog saveza ”. Iako to nije javno rečeno na skupu u Nišu, to znači da, kao predsednik Disciplinske komisije FSS nije sačuvao od kazne Novicu Tončeva, predsednika FSRIS, i njegovog sina Stanislava, predsednika superligaša Radnika. Zbog ulaska u svlačionicu sudija u poluvremenu utakmice Radnik – TSC Novica Tončev je kažnjen sa devet meseci zabrane rada u fudbalu, a Stanislav sa šest.\n- Ivan Nikolić je karijerista i vodi računa samo o svojim interesima. Nije vodio računa o FS Jablaničkog okruga, FSRIS i klubovima, imao je različite aršine kod izricanja kazni.\nSastankom je rukovodio Miroslav Milivojević, potpredsednik i prvi čovek zonaša Car Konstantina:\n- Ivan Nikolić je izgubio poverenje Izvršnog odbora da obavlja dužnost disciplinskog sudije i odmah smo pokrenuli pitanje pred FSS da bude smenjen i sa funkcije predsednika Disciplinske komisije. Očigledno je došlo do narušavanja međuljudskih odnosa i IO nije mogao da dozvoli da nastavi posao i u prolećnoj sezoni, da ne bi ispaštali klubovi i sportski radnici.\nIvan Nikolić nije bio na sastanku IO u Nišu, ali odmah je imao sve informacije o smeni:\n- Moj izveštaj o jesenjoj sezoni na terenima FSRIS usvojen je bez problema i ovo je očigledno bila reakcija Novice Tončeva na kaznu na nivou FSS. Predsedavao sam sastankom Disciplinske komisije FSS i na osnovu svega što smo saznali o ovom slučaju nismo mogli da olako pređemo preko svega i izrekli smo odgovarajuću kaznu. Satisfakcija mi je što su predstavnici tri najveća okružna saveza istočne Srbije glasali protiv i podržali moj rad u FSRIS, ali i FSS.\nMiloš Mitrović, prvi čovek FS Nišavskog okruga, nije imao dileme oko podrške Ivanu Nikoliću:\n- Ništa se od 21. decembra, kada smo jednoglasno usvojili izveštaj disciplinskog sudije, nije promenilo da bismo sada glasali o smeni. Nikolić je dobro radio, nije mu pala nijedna odluka i, očigledno, u pitanju su druge stvari na višem nivou. Glasao sama protiv smene i ubeđen sam da sam ispravnom postupio.\nGašić: Bio sam protiv jer je Nikolić dobro radio\nVladan Gašić, predsednik FS Rasinskog okrug, takođe, nije imao dilemu i glasao je protiv smene disciplinskog sudije:\n- Nikolićev rad, krajem decembra, dobio je visoke ocene, ali ni na nivou FSS nije se ogrešio. Cela Srbija videla je i čula šta se dogodilo u Surdulici i reagovao je na osnovu toga, ubeđen sam da nije pogrešio, iako ne želim da ulazim u visinu kazne. Ako nekome ne odgovara nešto, nije rešenje da se poteže smena nekoga ko radi kako treba.\nGašić je podsetio da je i prošle godine bio u sličnoj situaciji kada je bio protiv zahteva da se kazne sudije sa područja FS Rasinskog okruga:\n- Sudijska organizacije FSRIS zatražila je kazne za sudije, a na IO uspeo sam da ih zaštitim i sačuvam, jer sam bio ubeđen da nisu bili krivi, da su časno obavljali posao.


“Jedini sam političar koji je izrazio žaljenje zbog žrtava u Srebrenici”\nAutor: ZASREBRENICU.ba\t Aug 13, 2018\nPredsjednik Narodnog demokratskog progresa (NDP) Dragan Čavić obratit će se danas na sjednici Narodne skupštine Republike Srpske (RS) uoči rasprave o izvještaju Komisije za Srebrenicu, te smatra da se ta osjetljiva tema ne bi trebala koristiti u predizborne srvhe.\nČavić, koji je bio predsjednik RS u vrijeme kada je usvojen izvještaj Komisije za Srebrenicu, rekao je na konferenciji za novinare u Banjoj Luci da nije izabran povoljan trenutak da se o tom izvještaju rasprava, budući da će se za mjesec i po dana održati izbori.\nKaže da je on jedini političar koji se 2004. godine, kada je Vlada usvojila izvještaj Komisije za Srebrenici, obratio javnosti i izrazio žaljenje zbog žrtava bošnjačke nacionalnosti.\n– Nesporno je da je Komisija radila pod pritiskom stranaca – tvrdi Čavić ističući da je sada vrijeme da se prihvati inicijativa Vlade da se formira nova komisija međunarodnog karaktera, koja će sačiniti cjelovit izvještaj o ratnim dešavanjima na tom području i stradanjima i Srba.\n– Ako je namjera Vlade da se na taj način pristupi ovom pitanju, NDP će to podržati – rekao je lider NDP-a ističući da izvještaj treba izmjeniti, ukoliko su utvrđene određene netačnosti, a ostaviti potvrđene činjenice.\nI potpredsjednik NDP-a Zdravko Krsmanović je rekao da je aktuelna Vlada trebalo da pripremi svoj stav uoči ove sjednice.\nČavić je potvrdio da ni predstavnici NDP-a, SDS-a ni PDP-a neće večeras prisustvovati konsultacijama koje je uoči skupštinskog zasjedanja sazvao predsjednik RS-a Milorad Dodik, prenosi “Fokus.ba“.\nUgledni profesor iz Amerike vodi humanitarnu kampanju u saradnji sa MEĐUNARODNIM FORUMOM SOLIDARNOSTI EMMAUS za Srebrenicu


Općina Centar se obavezala da neće graditi male hidroelektrane bez konsultacija sa građanima - Antikorupcija\nOpćina Centar se obavezala da neće graditi male hidroelektrane bez konsultacija sa građanima\nNačelnik Općine Centar Sarajevo Srđan Mandić (NS) potpisao je 22.06. Deklaraciju "Općine bez brana" čime se obavezao da neće izdati nikakvu koncesiju, dozvolu ili preporuku za izgradnju brana ili hidroelektrana na teritoriji ove općine bez konsultacija sa građanima.\n“Na našoj teritoriji nemamo nijednu malu hidroelektranu (MHE) i nemamo namjeru da gradimo ili podržavamo njihovu izgradnju. Svjestan sam negativnih ekoloških i socijalnih utjecaja MHE. Nedavni slučajevi, kao na primjer sukob između investitora i lokalne zajednice okupljene oko rijeke Neretvice, potvrđuju da od takvih projekata ljudi nemaju koristi i zbog toga ih ne možemo podržati”, rekao je načelnik Mandić.\nKako su saopćili iz Općine Centar, deklaracija “Općine bez brana” dio je aktivnosti koje zajedno implementiraju Arnika (Češka), Koalicija za zaštitu rijeka Bosne i Hercegovine i Centar za životnu sredinu uz finansiranje Evropske unije i Programa za promociju tranzicije Češke.\nZasnovana je na, kako su naveli, “Deklaraciji o zaštiti rijeka Zapadnog Balkana” koja je donesena 2019. godine na međunarodnoj konferenciji održanoj u Sarajevu.\nČlan Koalicije za zaštitu rijeka Bosne i Hercegovine Saudin Merdan, i predsjednik udruženja Centar dr. Stjepan Bolkay istakli su da je Općina Centar postala deseta potpisnica inicijative “Općine bez brana”.\n“Drago nam je da je Općina Centar Sarajevo, potpisivanjem Deklaracije, potvrdila da neće podržati izgradnju MHE. Zaista se nadamo da će broj potpisnica Deklaracije nastaviti da raste, kao i svijest građana i lokalnih vlada o štetnosti ovih projekata”, kazao je Merdan, saopćili su iz Općine Centar Sarajevo.\nOznakeMHE Općina Centar Sarajevo Srđan Mandić


"Južni tok" bi mogao da bude sveden na svega jednu liniju - Bizlife.rs\n„Južni tok“ bi mogao da bude sveden na svega jednu liniju\n22:36 Moskva, 13/02/2012\nUkoliko ruski „Gasprom“ uspe da dobije na upravljanje deo ukrajinskog sistema za transport prirodnog gasa, tada bi projekat izgradnje gasovoda „Južni tok“ mogao da bude oštro sveden, na samo jednu liniju, a ako ne uspe da se dogovori s Ukrajinom, tada će biti izgrađene četiri linije, objavio je danas ruski list „Izvestija“.\nList je preneo da su, tokom susreta rukovodstva „Gasproma“ s predstavnicima investicionih banaka i kompanija na skupu „Dan investitora“ koji je održan u „Gaspromu“ u petak, razmotrene i maršrute za isporuke ruskog gasa u Evropu.\nIzvršni direktor „Gasprom eksporta“ Aleksandar Medvedev je tom prilikom izjavio da će projekat „Južni tok“ u svakom slučaju biti realizovan , čak i ako „Gasprom“ dobije na upravljanje deo ukrajinskog sistema za transport gasa, samo je pitanje koliko će linija biti izgrađeno – jedna ili četiri.\nAko se „Gasprom“ dogovori s Kijevom i dobije udeo u ukrajinskom gasno-transportnom sistemu, taj projekat gasovoda će biti realizovan po minimalnoj varijanti, odnosno, biće izgrađena samo jedna linija, kapaciteta 15,8 milijardi kubnih metara gasa godišnje. Ako dve strane ne uspeju da se dogovore, tada će biti izgrađene sve četiri linije gasovoda, kapaciteta 63 milijarde kubnih metara gasa godišnje, piše „Izvestija“.\nList podseća da u konzorcijumu za upravljanje ukrajinskim sistemom za transport gasa „Gasprom“ i evropski učesnici mogu da dobiju po 33 odsto udela, a Ukrajina 34 odsto, objavljeno je na sajtu Oilcapital.ru.\nIzvršni direktor „Gasproma“ Aleksej Miler je krajem decembra u razgovoru sa premijerom Rusije Vladimirom Putinom rekao da ukrajinska strana procenjuje vrednost svog gasno-transportnog sistema na 20 milijardi dolara, plus popust u ceni gasa. Miler je precizirao da bi pri obimu od 40 milijardi kubnih metara gasa godišnje, predviđenim važećim sporazumom, taj popust iznosio devet milijardi dolara godišnje.\nCena izgradnje „Južnog toka“ je, pak, prošlog proleća procenjena na 15,5 milijardi evra, što je gotovo dva puta jeftinije od pribavljanja udela u ukrajinskom sistemu za transport gasa, podseća „Izvestija“. Prema mišljenju stručnjaka koje je anketirao taj list, pri bilo kom scenariju izgradnje „Južnog toka“ trebalo bi da se smanje problemi zemalja južne Evrope, slični onima koji su ih pogodili ove zime.\nAnalitičar kompanije „VTB Kapital“ Aleksandar Kirevnjin smatra da bi u slučaju da „Gasprom“ dobije znatan uticaj u ukrajinskom gasnotransportnom sistemu izgradnja „Južnog toka“ s ekonomske tačke gledišta mogla da izgleda suvišna. Po njegovom mišljenju, transport gasa „Južnim tokom“ bi u svakom slučaju bio skuplji od transporta preko Ukrajine.\n„Kupcima u Evropi je svejedno kojom maršrutom će dobijati gorivo. Sporazum s ‘Gaspromom’ je vezan za cene nafte, a troškovi transporta u tom sporazumu nisu posebno naznačeni“, ukazao je Kirevnjin.\nGeneralni direktor kompanije „East European gas analysis“ Mihail Korčemkin smatra da su šanse za dogovor s Ukrajinom ravne nuli, zbog čega je Rusija zainteresovana za izgradnju „Južnog toka“.\nAleksej Miler je ranije izjavio da parametri za izgradnju „Južnog toka“ zavise od usaglašavanja paketa dokumenata u oblasti gasa s Ukrajinom . Neki stručnjaci su već ranije iznosili pretpostavke da bi, u slučaju uspeha u pregovorima s Kijevom, projekat „Južni tok“ mogao da bude redukovan na jednu do dve linije.\nsvet južni tok gasprom


Zbog Kurban-bajrama moguće pomjeranje izbora? – Radio Feral\nOvogodišnji opšti izbori u BiH moguće je da ne budu održani prve nedjelje u oktobru zbog podudaranja sa obilježavanjem Kurban-bajrama, a Centralna izborna komisija (CIK) sačekaće mišljenje Rijaseta islamske zajednice u BiH.\nPortparol CIK-a Maksida Pirić izjavila je Srni da se prema Izbornom zakonu izbori održavaju prve nedjelje u oktobru ukoliko se taj dan ne poklapa sa vjerskim praznikom.\n“CIK treba od vjerske zajednice da ima potvrdu o tome da li je tad vjerski praznik, zbog čega su sa Islamskom zajednicom u BiH obavljeni razgovori u vezi s tim”, rekla je Pirićeva.\nO aktivnostima u vezi sa predstojećim raspisivanjem i održavanjem opštih izbora u oktobru ove godine, juče su sa poglavarom Islamske zajednice Huseinom Kavazovićem razgovarali predsjednik CIK-a Stjepan Mikić i član Komisije Suad Arnautović.\n← Roditelji iz Konjević-Polja se nakon četiri mjeseca vraćaju kući\nZajednički nastup 4 općine TK za nabavku parkomata →\nNatprosječno toplo u BiH do početka aprila


U SLOVENIJI CENTRALNA PROSLAVA 70 GODINA OD OSLOBOĐENJA DRŽAVA EX JU\nCentralna proslova povodom 70 godina od oslobađanja bivših jugoslovenskih prostora biće održana 15. maja ove godine u Sloveniji, gdje su vođene završne ratne operacije, u kojima je učestvovala i Treća crnogorska proleterska brigada, dogovoreno je na sastanku koji je upravo završen u banjskom lječilištu Smajerske Toplice, saopšteno je Portalu Analitika iz SUBNOR-a Crne Gore.\nSvečanost će biti sjećanje na zajedničku četvorogodišnju borbu uz poštovanje za sve žrtve u istorijskoj borbi za slobodu, ali i poruka snagama koje oživljavaju fasizam, koji je u ratu pobijedjen, ali u miru na različite načine traži svoju novu šansu.\nJer, borci i antifašisti ne mogu mirno gledati bujanje fašističkih pojava, posebno u Evropi, čija je budućnost izuzetno važna za sve narode. Zato, naglasio je prof. dr Ljubomir Sekulić, koji predvodi delegaciju SUBNORA Crne Gore, svi borci i antifašisti u Evropi posebno na bivšim jugoslovenskim prostorima moraju biti stalno budni, jer fašizam je opasnost koja se ne smije potcijeniti.\nTo posebno treba da znaju mlade generacije, koje nijesu iskusile ratne strahote - ocjena je predstavnika boračko-antifašističkih organizacija iz Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Crne Gore i delegacije ruskih veterana koja je kao gost prisustvovala sastanku, na kojem i pored poziva nije bilo delegacije iz Srbije.\nInače, na poziv ratnih veterana Rusije, delegacije boračkih organizacija iz bivših jugoslovenskih republika učestvovaće u Moskvi krajem marta na Evropskom Kongresu boraca i antifašista i 9. maja na centralnoj proslavi povodom 70 godina pobjede nad fasizmom.\nNa sastanku je razgovarano i o mjestu i ulozi veterana Evrope u Svjetskoj federaciji veterana, naročito u svjetlu uspješnog zasjedanja Evropskog komiteta čiji je domaćin minulog ljeta na Cetinju bio SUBNOR-a i antifasita Crne Gore.


Vesti – Strana 7 – FK Napredak\nDragan Ivanović, šef stručnog štaba Fudbalskog kuba Napredak rekao je da Napredak vidi svoju priliku, najavljujući subotnju utakmicu protiv Radničkog iz Niša: ” Radnički ima šansi da dođe do Evrope kroz ligaško takmičenje i za njih utakmica ima veliki značaj. U ovom momentu neću da pravim pritisak na igrače. Ovo je treća nedelja našeg upoznavanja …\nIgrači Napretka utakmicu posvećuju žrtvama korona virusa Read More »\nIvanović po drugi put među Čarapanima\nDragan Ivanović novi je šef stručnog štaba Fudbalskog kuba Napredak. Potpredsednik kluba Bojan Miladinović predstavio je danas zvanično novog Šefa struke, kao i njegovog pomoćnika Trivu Ilića: ” Nakon kratkih pregovora sa iskusnim stručnjakom Draganom Ivanovićem potpisan je ugovor na dve godine. Nadamo se dobrim rezultatima i veliko mi je zadovoljstvo da Šefu poželimo dobrodošlicu, …\nIvanović po drugi put među Čarapanima Read More »\nNapredak počinje treninge\nFudbalski klub Napredak će u ponedeljak 11.maja početi treninge za nastavak sezone 2019/20, koja je prekinuta pre nešto više od mesec i po dana. Sa željom da sačuvamo sve zaposlene, kao i igrače i stručni štab FK Napredak je pre početka sa redovnim treninzima na stadionu Mladost u Kruševcu u petak 8. maja izvršio testiranja …\nNapredak počinje treninge Read More »


► Netanjahu danas postao premijer sa najdužim stažom u Izraelu\nNetanjahu predvodi zemlju 13 godina i 128 dana (4.876 dana), dan duže od Ben-Guriona.\nOn je bio premijer od 1996. do 1999. i ponovo neprekidno od 2009. godine.\nKada je prvi put pobedio na izborima postao je najmlađi izraelski premijer sa 46 godina.\nOn je takođe prvi izraelski lider rođen nakon stvaranja države Izrael 1948. godine, podseća Bi-Bi-Si (BBC).\nNetanjahuova najnovija pobeda na izborima u aprilu ove godine pretvorila se u neuspeh jer mu nije pošlo za rukom da formira vladajuću koaliciju.\nTaj zadatak poverio mu je predsednik Izraela Ruven Rivlin jer je izgledalo da za to ima najviše šansi, imajući u vidu veći broj poslanika koje su osvojile desničarske i verske partije.\nNetanjahu se odlučio na nove izbore 17. septembra, pre saslušanja u oktobru, posle čega bi mogao biti optužen za korupciju.\nOn, međutim, tvrdi da nije ništa loše učinio i da je slučaj protiv njega politički motivisan.\nMnoge njegove pristalice smatraju da dobro rukovodi malom zemljom u nestabilnom regionu i da je zaslužan za diplomatske preokrete i ekonomski rast.\nKritičari navode da je demonizovao političke portivnike i arapsku manjinu svojim populizmom i da je često stavljao lične ambicije pre nacionalnog interesa, navodi Frans pres.\nNetanjahu, lider konzervativne partije Likud ima reputaciju čvrstorukša u odnosu na izraelsko-palestinski mirovni proces.\nIako je delimično povukao izraelske snage iz Hebrona na okupiranoj Zapadnoj obali 1998. godine i predao veći deo tog grada Palestinskoj upravi on se protivi formuli "predaji zemlje za mir".\nNetanjahu sada obećava da neće biti više evakuacije jevrejskih naseljnika ni jevrejskih naselja pod njegovom vladavinom, a ni Palestinci neće imati državu u punom smislu.\nOd poslednjih pregovora sa palestinskim rukovodstvom Netanjahu je nastojao i uspeo da potisne na margine pitanje izraelske okupacije palestinskih teritorija.\nU toj strategiji zdušno mu je pomagao predsednik SAD Donald Tramp.\nTakođe je uspeo da uspostavi savezništva i ojača veze s arapskim zemljama naglašavajući da imaju zajedničkog neprijatelja, Iran.\n"Dokazali smo da Izrael, mala zemlja na ivici Bliskog istoka, može postati velika sila u svetu", rekao je on u intervjuu za izraelske medije ove nedelje.\nNetanjahu će se suočiti sa jakim izazovom političkih protivnika koji teže da ga smene na predstojećim izborima.\nNa pitanje da li se Netanjahu i Ben-Gurion mogu porediti, profesor političkih nauka u penziji na Univerzitetu Bar-Ilan kraj Tel Aviva Šmuel Sandler je rekao AFP da je to vrlo teško jer su vladali u različita vremana i zbog ugleda heroja prvog izraelskog premijera.\n"Tvorac države ostaje uvek iznad", rekao je profesor.


Projekcija filma „Sandžak i manjinska politika u Srbiji: Šta mladi misle?“ - Minority News\nU četvrtak, 22. decembra, u Medija centru održana je projekcija filma pod nazivom „Sandžak i manjinska politika u Srbiji: Šta mladi misle?“. Nakon projekcije održana je i debata sa mladim istraživačima iz Sandžaka.\nFilm je realizovala Akademska inicijativa „Forum 10“ a uz podršku Fondacije za otvoreno društvo.\nFilm je proizveden prema predlozima i sugestijama 10 mladih iz Sandžaka koji su se u svojstvu istraživača/ica u proteklih nekoliko meseci bavili istraživanjem različitih aspekata manjinske politike. U filmu svoje stavove o navedenim temama iznose isključivo mladi ljudi iz Sandžaka.\nFahrudin Kladničanin, koordinator Akademske inicijative „Forum 10“ je istakao da je cilj ove inicijative da omogući mladim ljudima pristup Bošnjačkom nacionalnom vijeću kroz seminare. Dodao je da je „Forum 10“ radio i na jugu Srbije i sa albanskom zajednicom, kao i da imaju dobru saradnju sa BNV-om, ali i da postoje određene nesuglasice.\nAleksandra Šanjević, programska koordinatorka u Fondaciji za otvoreno društvo je prisutne podsetila da FOS ima program „Položaj i prava etničkih manjina u Srbiji“, da su aktivni i u Sandžaku, a, takođe, sarađuju i sa BNV-om. Kako je rekla odlučili su da finansiraju ovaj projekat zbog toga, jer ima budućnost, održivost i perspektivnost.\n„U manjinskim zajednicama nema dovoljno autentičnosti, što nije slučaj sa Sandžakom. Organizacije civilnog društva koje su tamo aktivne čine pripadnici Bošnjaka”, rekla je Šanjević. O mladima koji su zastupljeni u filmu rekla je da svoje stavove izražavaju i pohvalno i kritički. Navela je da je mladima teško da ostanu u Srbiji i bave se društvenim pitanjima.\nGovoreći o ovoj problematici prisutne je obavestila da je ideja Foruma 10 da se formira Odbor za mlade pri BNV-u. Kako je rekla vreme je da u svim sektorima dođe do smene generacija.\nMeđu govornicima je bio i Fatmir Mavrić, istraživač koji se tokom 6 meseci bavio implementacijom nastave na bosanskom jeziku. Njegov zaključak je da je BNV u startu imalo problem sa roditeljima, da roditelji nisu bili dovoljno informisani o nastavi na bosanskom jeziku. Istakao je da su najveći problemi kada je u pitanju nastava na bosanskom jeziku opštinama Prijepolje, Priboj i Nova Varoš. Njegova preporuka BNV-u je da se pozabave mladima u oblasti kulture. Smatra da je BNV dosta zatvoren.\nJasmina Elesković, istraživačica na projektu, bavila se upotrebom bosanskog jezika i pisma, posebno u opštini Tutin. Navela je da je u Tutinu pun kapacitet upotrebe bosanskog jezika i pisma. „Problem je samo kod državnih institucija gde se to vrši samo na zahtev stranke“, rekla je Elesković i preporučila BNV-u da poradi na komunikaciji među institucijama, da druge opštine obavesti da imaju pravo na informisanje na manjinskom jeziku, kao i da podigne informisanost i svest zajednice da što više koriste jezik i pismo.\nPrema mišljenju Harisa Ibrahimovića, istraživača na projektu, jedan od načina uključivanja mladih u BNV je da predlažu rešenja, da deluju. Kao drugi je naveo organizovanje mladih u grupacije kako bi preuzeli deo odgovornosti manjinske politike.\nIspred BNV-a je govorila Vasvija Gusinac, potpredsednica BNV-a. Ona smatra da je ovaj projekat pozitivan, ali da sam film gleda nerealno. Kako je rekla učesnici filma vide BNV kao nekakav parlament, vladu, ali to nije istina. Smatra da je greška što su samo radili intervjue. Napomenula je da se BNV stalno bavi ostvarivanjem prava koja im se uskraćuju. Istakla je da treba da se pridržavaju Okvirne konvencije i Evropske povelje o regionalnim ili manjinskim jezicima. Istakla je da će uvek podržati ovakve inicijative, ali zamerila istraživačima na manjkavosti o izvorima u BNV-u.\nFahrudin Kladničanin je ponovo istakao da BNV treba da vidi mlade ljude kao resurs, da pomognu oko pitanja koja su mladima bitna, a koja možda BNV ne smatra važnim.\nTokom diskusije se moglo čuti da je BNV politizovano i da nisu mladi krivi što ih tako vide, kao i da je na facebook stranici BNV-a objavljen članak o gostovanju Ugljanina u emisiji Kažiprst na B92, ali da je bio predstavljen kao član partije, a ne predsednik BNV-a, i da tome nije mesto tu. Takođe, da BNV nema dobru komunikaciju sa Kancelarijom za ljudska i manjinska prava i Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave.\nNa diskusiju se nadovezala i Aida Ćorović koja takođe smatra da postoji velika politizovanost ne samo kod BNV-a nego i kod drugih nacionalnih saveta. Takođe smatra da se podvlači prevelika granica između mladih i starih, da treba da se obezbedi mladima transfer znanja, ali da i mladi moraju da pokažu malo interesovanja, da se organizuju seminari.\nOznake:\tbošnjačko nacionalno vijeće, Sandžak, Sandžak i manjinska politika u Srbiji: Šta mladi misle?


VIK: Ekipe na terenu, najkritičnije bilo na Bentbaši, Baščaršiji, Rajlovcu i Lužanima\nPodvožnjak, koji vodi prema sarajevskom naselju Buća Potok, opet je poplavljen zbog obilnih padavina\nRadnici Pogona „Kanalizacija“, odnosno Služba za održavanje i rekonstrukciju kanalizacione mreže i pripadajuće Odjeljenje za održavanje kanalske mreže, objekata i hitne intervencije od sinoć se nalaze na terenu.\nNa terenu je bila i ekipa Civine zaštite Kantona Sarajevo, kojoj se priključio i Pogon „Kanalizacija“ sa radnicima, te se zajedničkim akcijama pristupilo aktivnostima, koje je zahtijevala novonastala situacija.\nCijela Služba, odnosno četiri ekipe, odmah su se rasporedile i „pokrile“ svojim aktivnostima najkritičnije lokacije. Radilo se na pročepljenju i čišćenju kanala, šahtova, slivnika na lokalitetima općina: Stari Grad, Centar, Novo Sarajevo, Novi Grad i Ilidža. Najkritičnije u gradu bilo je na lokalitetima: brana na Bentbaši, Vijećnica, Baščaršija, BBI centra, zgrade Kantona Sarajevo, u Rajlovcu kod “Robota”, kod Centra OBI, naselje Lužani, lokalitet Butila…\nPodvožnjak, koji vodi prema sarajevskom naselju Buća Potok, opet je poplavljen zbog obilnih padavina, a naše ekipe su tokom noćnih sati bile i na toj lokaciji, kaže se u informaciji VIK-a i dodaje.\n– Zbog ogromne količine vode, koja se pumpnim sistemom crpi sa tog lokaliteta, a pumpe su u nadležnosti Cesta Federacije, moralo se čekati da se nivo vode smanji, kako bi se pristupilo čišćenju rešetki i slivnika na ovom lokalitetu.\nOvom prilikom napominjemo, iako se kanali i ostali kanalizacioni objekti redovno održavaju, postojeći kanalizacioni sistem ne može da prihvati ovako veliku količinu oborinskih voda, kao što je to bilo tokom ovog olujnog nevremena. Mnogobrojni poklopci sa šahtova ne iskaču iz razloga začepljenih kanala, nego usljed bujičnih voda, koje preopterete kanale velikim količinama vode, te svojim pritiskom izbacuju poklopce na šahtovima, kaže se u saopćenju za javnost.\nSnažna oluja izazvala velike poplave, klizišta nosila ceste, ima žrtava\nSituacija u selima oko Konjica i dalje dramatična, pogledajte snimke iz zraka\nFederalna inspekcija upozorila da se nezakonito odlaže materijal u vodotok


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Nastavljaju sa donacije, 250.000 od United grupe\nBORBA SA KORONOM 30. 03. 2020. 16:14 >> 16:57 0\nDruštveno odgovorne kompanije, partije i pojedinci nastavljaju sa donacijama Nacionalnom koordinacionom tijelu u borbi sa korona virusom.\nUnited Grupa pomaže zemljama u regionu sa tri miliona dolara\n"U danima u kojima je svima potrebna hrabrost i podrška, United Grupa želi da pomogne da svi zajedno što prije prebrodimo jednu od najvećih svjetskih zdravstvenih kriza i da olakša medicinskim radnicima obavljanje posla, a građanima omogući dodatnu sigurnost", poručuju iz kompnaije.\n"Zbog epidemije koja je uslovila ostanak građana kod kuće United Grupa već je otključala TV kanale na svojim platformama u cijelom regionu za koje je dobila dozvole, uvjerena da je bitno da svi budemo solidarni i da je svaka podrška građanima važna", navode u saopštenju.\nCBCG donirala 100.000\n"Naša država, Vlada, ekonomija, kao i oni koji se nalaze na prvoj liiji odbrane od novog koronavirusa - zdravstveni radnici, pred najvećim su izazovom u posljednjih nekoliko decenija. Ovom donacijom želimo da damo svoj doprinos u borbi protiv pandemije i podržimo one kojima je to u ovom trenutku najpotrebnije", saopšteno je iz CBCG.\nSindikat uprave CG poziva na donacije NKT-u\nPredsjedništvo Sindikata uprave Crne Gore sugeriše svim predsjednicima sindikalnih organizacija, članovima i zaposlenima na nivou državne i lokalne uprave, da u skladu sa svojim mogućnostima, doniraju određena sredstva Nacionalnom koordinacionom tijelu (NKT) za zarazne bolesti i borbu protiv koronavirusa koja bi bila u ovom trenutku veliki doprinos zdravstvenom sistemu.\n‘’U ovim momentima važno je da se svi u skladu sa raspoloživim mogućnostima, priključe nacionalnoj borbi protiv ove zarazne bolesti kako bismo sačuvali živote naših građana i svjedočili brzom oporavku od njenih posljedica’’, poručuju iz Sindikata.\nSindikat Uprave Crne Gore je nedavno uputio i punu podršku Vladi Crne Gore, Kriznom štabu i Koordinacionom tijelu u borbi protiv korona virusa.\nDPS Budva donira odborničke mjesečne naknade\n‘’Na ovaj način želimo dati skroman doprinos naporima i radu svih onih koji se bore protiv koronavirusa koji je zadesio ne samo našu Crnu Goru već i čitav svijet. Takođe, želimo pozvati sve druge subjekte i pojedince da pokažu solidarnost onoliko koliko su u mogućnosti, a građane da obavezno poštuju preporuke i mjere Nacionalnog koordionacionog tijela za zarazne bolesti’’, saopštili su iz DPS-a.\nSNP donira mjesečni odbornički paušal Narodnoj kuhinji MCP\nOdbornički klub DF-SNP u barskoj Skupstini, koji čine Dejan Đurović i Vasilije Lalošević , doniraće mjesečni-martovski, odbornički paušal Narodnoj kuhinji Mitropolije crnogorsko -primorske pri Sabornom hramu u Podgorici.\n‘’U vremenu pandemije i opasnosti koja se nadvila nad stanovništvom Crne Gore, imamo dužnost i odgovornost da na skroman način pomognemo onima kojima je ta pomoć najpotrebnija, a to su korisnici ove narodne kuhinje kojih ima na stotine’’, kažu iz SNP-a.\n"Donator kids-land" uplatio 20.000 eura\nPreduzece Donator kids-land iz Podgorice uplatilo je nacionalnom koordinacionom tijelu za borbu protiv zaraznih bolesti 20. 000 eura, saopšteno je iz tog preduzeća.\nSportsko ribolovni klub „Lipljen“ iz Pljevalja donirao 10.000\nSportsko ribolovni klub „Lipljen“ iz Pljevalja donirao je deset hiljada eura Nacionalnom koordinacionom tijelu za zarazne bolesti.\nOdluku o donaciji jednoglasno je donio petočlani Upravni odbor Kluba u sastavu Mevludin Kečević, Vaso Knežević, Dragutin Šestović, Dragan Milić i Haris Klepo.\n„Željeli smo da pokažemo društvenu odgovornost u ovom momentu. Htjeli smo lično Bolnici u Pljevljima da doniramo pomoć, ali smo ispoštovali pravila Nacionalnog koordinacionog tijela“, rekao je za TVCG Vaso Knežević, predsjednik „Lipljena“.\nOd pojave korona virusa u Crnoj Gori u Pljevljima je izražena visoka doza dobročinstva i humanosti. Brojni su primjeri donacija lokalnim zdravstvenim ustanovama ali i NKT.\nPrethodno su radnici „Grijanja“ kojima se duguje sedam plata sakaupili i donirali Opštoj bolnici 1.000 eura, a najnovija donacija toj Ustanovi stigla je od Rotari kluba Pljevlja u vidu 50 zaštitnih vizira i pratećih visokokvalitetnih zaštitnih maski.\nDoprinos u obezbjeđivanju zaštitne opreme medicinarima dali su i zaposleni u Američkom uglu u Pljevljima. Oni su uz upotrebu sopstvenog 3D štampača i materijala izradili određen broj vizira koje su dostavili zaposlenim u pljevaljskoj jedinici Zavoda za hitnu medcinsku pomoć, a kako su kazali, nastaviće rad sve dok bude bilo potrebe ili materijala.


Đurić: Tači nije tražio odobrenje za posetu Beogradu - 18.04.2015, Sputnik Srbija\nPredsednik Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da zamenik kosovskog premijera Hašim Tači nije tražio bilo kakvo odobrenje za posetu... 18.04.2015, Sputnik Srbija\n11:45 18.04.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nPredsednik Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da zamenik kosovskog premijera Hašim Tači nije tražio bilo kakvo odobrenje za posetu Beogradu.\n„Nikakav skup koji organizuje Srbija, niti bilo koja međunarodna organizacija te vrste, ne postoji niti postoji zahtev za tom posetom. Reč je o pokušaju odvraćanja pažnje sa značajnijih tema“, rekao je Đurić za RTS i dodao da su sve to medijske spekulacije.\nTačija dovode Britanici i Amerikanci?\n17 April 2015, 18:18\nUpitan zbog čega je Tačiju na taj način potrebno odvraćanje od značajnijih tema, Đurić je objasnio da je bilo mnogo „loših izjava koje su Tači i kosovski premijer Edi Rama davali prethodnih dana“.\n„Bilo je mnogo loših izjava koje su davali Tači i Rama prethodnih dana i oni su pretrpeli određenu političku štetu u međunarodnim krugovima i regionu zbog pozivanja na destabilizaciju regiona. Kao da je bilo potrebno da se odjednom baci u fokus neka izmišljena, druga tema, da bi se sa toga skrenula pažnja“, smatra Đurić.\nGovoreći o zvaničnoj proceduri za dolazak Tačija, Đurić je precizirao da 72 sata ranije, preko oficira za vezu, dolazi do obaveštenja o poseti pokrajinskog zvaničnika.\nUpitan kakva bi bila reakcija srpskih vlasti ako bi se Tači ipak pojavio u Beogradu, Đurić je rekao da pravosudni organi Srbije tretiraju svakog građanina na isti način.\n„U tom smislu i taj naš građanin bi se u skladu sa našim zakonima našao kao predmet rada određenih institucija, ali to je posao za te institucije“, izričit je Đurić.


Mokra Gora proglašena za jedno od najboljih turističkih sela na svetu u 2021. - Jutarnje.rs\n„Mokra Gora u Srbiji je sa razlogom proglašena za jedno od najboljih turističkih sela 2021. godine u svetu. Svetska turistička organizacija prepoznala je Mokru Goru kao izuzetan primer ruralne destinacije sa ogromnim potencijalom za unapredjenje seoskog turizma. To je turističko selo koje neguje kulturu i čuva tradiciju, slavi raznolikost, pruža mogućnosti za razvoj održivog turizma i čuva biodiverzitet“, rekla je Matić.\nPrethodni tekstTadić: Rio Tinto došao u vreme Koštuničine vlasti\nSledeći tekstSrbija ima više od 700.000 ljudi sa invaliditetom, nezaposlenost veliki problem\nPopularnost manastira Tumane među vernicima je velika, svakodnevno ima više desetina posetilaca. Vernici smatraju da mošti svetaca sahranjenih u tom manastiru imaju sposobnost isceljenja...


Košarac: Ustavni sud u slučaju hidroelektrane “Buk Bijela” izlazi iz nadležnosti - Glas Srpske\nKošarac: Ustavni sud u slučaju hidroelektrane “Buk Bijela” izlazi iz nadležnosti\nSrna 29.11.2021 17:26\nSARAJEVO - Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac izjavio je da Ustavni sud BiH odlukom u vezi sa Hidroelektranom “Buk Bijela” izlazi iz okvira nadležnosti, te da, suprotno Zakonu o koncesijama BiH, pokušava dati legitimitet bošnjačkim poslanicima u Parlamentarnoj skupštini BiH da budu strana u sporu pred Komisijom za koncesije BiH.\n"Takva namjera Ustavnog suda BiH je nezakonita i predstavlja nasrtaj na pravni poredak, budući da 24 poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH ne mogu da budu strana u sporu pred Komisijom za koncesije BiH. Postupak u skladu sa Zakonom o koncesijama u ime BiH može da vodi isključivo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara ili drugi organ BiH koji odredi Savjet ministara”, upozorio je Košarac.\nUoči sjednice Ustavnog suda BiH, zakazane za 2. i 3. decembar, a na kojoj bi trebalo da bude razmatran zahtjev 24 poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH u vezi sa dođelom koncesija za izgradnju i korištenje Hidroelektrane “Buk Bijela”, Košarac je ocijenio da je neprihvatljivo da Ustavni sud BiH ignoriše nadležne institucije na nivou BiH, dajući legitimitet i ovlašćenja pojedinim političkim strukturama da budu strana u sporu pred Komisijom za koncesije, što je u suprotnosti sa Zakonom o koncesijama BiH.\n“Informisani smo da je u proteklom periodu bila zakazana sjednica Zajedničke komisije za koncesije, ali da nije bilo kvoruma za rad, budući da njen bošnjački član nije mogao prisustvovati sjednici iz zdravstvenih razloga. Komisija je tada zatražila produženje definisanog roka za rješavanje ovog pitanja i nadamo se da će Komisija nastaviti sa radom čim se steknu uslovi za to”, naveo je Košarac.\nOn je naglasio da su institucije Republike Srpske preduzele aktivnosti na izgradnji Hidroelektrane “Buk Bijela” u skladu sa svojim ustavnim i zakonskim nadležnostima, pri čemu nije došlo do povrede ili odstupanja u odnosu na nadležnosti institucija na nivou BiH.\n“Izgradnja Hidroelektrane žBuk Bijelaž dio je Okvirne energetske strategije BiH do 2035. godine, koju su podržali i bošnjački članovi Savjeta ministara. Ne postoji nijedan opravdan razlog da sada bilo ko bude protiv izgradnje ovog postrojenja. Zaista je nerazumljivo i krajnje bespotrebno da bošnjački politički predstavnici politizuju ovo pitanje”, poručio je Košarac.\nOn je naglasio da će Hidroelektrana “Buk Bijela” biti važan energetski resurs Republike Srpske, koji će omogućiti ekonomski rast i otvaranje novih radnih mjesta.\n“To je projekat od kojeg će korist imati svi građani Republike Srpske i Federacije BiH, ali i način da afirmišemo regionalnu saradnju. Zbog toga u potpunosti podržavam izgradnju žBuk Bijelež i ponovo pozivam Federaciju BiH da se uključi u ovakve projekte zajedno sa Republikom Srpskom, Srbijom i drugim regionalnim zemljama”, zaključio je Košarac.\nUIO prikupila rekordnih osam milijardi i 445 miliona KM poreza\nJovanović: Na institucijama Srpske je da odluče o putu zaštite svojih interesa\nSamanta Pauer u trodnevnoj posjeti BiH\nNovaković Bursać: SNSD za rješenje krize i djelovanje u skladu sa zaključcima NSRS\nSarajevske partije traže izgovore: Na Dodikov prijedlog odgovaraju slučajem “Pudarić”


Poništen tender za KC Niš\nRepublička komisija za zaštitu prava ponuđača poništila je tender za medicinsku opremu namenjenu Kliničkom centru, pišu Južne vesti. Prema njihovim navodima, tender Ministarstva zdravlja, vredan skoro dve milijarde dinara (17 miliona evra), Komisija je poništila zato što je „tekst tendera pisan tako da je njme ograničena konkurentnost ponuđača“.\nNaime, Komisija je utvrdila da je Ministarstvo napravilo takav tender da svu opremu – od najjednostavnije do najsavremenije – mora da isporuči ista firma, što „nije mogla da ispuni nijedna firma iz Srbije“.\nKako piše portal Južnih vesti, ugovor o nabavci opreme je sklopljen pre odluke Komisije, pa je deo opreme već ugrađena u KC Niš, a građanski nadzornik koji je kontrolisao ovu javnu nabavku je izjavila da je Ministarstvo dužno da poništi tender, da raskine ugovor sa kineskom kompanijom China Sinopharm International Corporation, da vrati svu robu isporučenu u KC Niš, ali i da plati pola miliona dinara nadoknade šabačkoj firmi Medicom, koja je uputila žalbu.\nPre nekoliko dana, ministar zdravlja Zlatibor Lončar se požalio da ga „boli glava“ zbog KC Niš, jer nije završen do kraja marta, ali tada nije spominjao da je tender za opremu poništen.\nDemokratska stranka Srbije je još početkom godine saopštila da je tender za opremu u KC Niš „namešten za unapred dogovorenog ponuđača“, a da je oprema koja se kupuje „tehnološki zastarela“, i da za savremenom opremom „zaostaje i 15 godina“.\nSaša Janković osnovao pokret EPS izvozi struju


Radio TV Stara Pazova - SKUPŠTINA: Usvojeni planovi rada javnih ustanova i mesnih zajednica, novi direktori javnih preduzeća\nSKUPŠTINA: Usvojeni planovi rada javnih ustanova i mesnih zajednica, novi direktori javnih preduzeća\nLokalni parlament zasedao je danas po prugi put i tom prilikom dodelio sedam mandata novim odbornicima Skupštine opštine Stara Pazova, koji položili odborničku zakletvu.\nSve predložene tačke obimnog dnevnog reda, njih 40, većinom glasova su i usvojene. Staropazovački odbornici usvojili su Plan rada i Finansijski plan Narodne biblioteke Dositej Obradović, Centra za socijalni rad, Doma zdravlja, Cetra za kulturu, Turističke organizacije, Crvenog krsta Stara Pazova, PU Poletarac iz Stare Pazove i PU Radost iz Novih Banovaca za ovu godinu.\nData je saglasnost i na planove i programe rada svih 10 mesnih zajednica u opštini Stara Pazova. Završni budžet opštine Stara Pazova takođe je razmotren i usvojen, kao i odluka o izmenama Odluke o taksi prevozu.\nNa dnevnom redu je bilo i obrazovanje komisije za sprovođenje konkursa za izbor direktora javnih preduzeća, od kojih su neki razrešeni dužnosti a imenovani su i vršioci dužnosti. Umesto Jovice Gagrice, na čelo JKP "Čistoća" je imenovan Goran Vranješ kao vršilac dužnosti direktora. Umesto Saše Milićevića na čelo Opštinske stambene agencije je takođe kao vršilac dužnosti direktora imenovan Vladimir Jovanović, pravnik iz Vojke. Vladimir Kerkez će i u naredne četiri godine biti direktor Centra za kulturu.\nNa funkciju zamenika predsednika SO Stara Pazova izabran je Branko Kabić iz SPS-a.\nDanašnjoj skupštini prisustvovao je i predsednik Opštine Đorđe Radinović sa saradnicima i načelnicima kao i republička poslanica u Skupštini Srbije Maja Grbić.


IZNENADNI PANDEMIJSKI TURNIR Ovako je Novak Đoković izgubio "finale Indijan Velsa", hiljade navijača - UŽIVALO! /FOTO/ :: Sportal\nDarko Nikolić - Vest objavljena: 09:36 - 24.03.2020\nAsocijacija teniskih profesionalaca je, usled pandemije novog korona virusa, odlučila da se masters u Indijan Velsu "odigra" virtuelno.\nNa tviter nalogu ATP-a urađena je simulacija žreba i rezultata tako određenih parova, a Novak Đoković potom - "nije uspeo" da osvoji titulu. Iako je "pobedio" i Nika Kirjosa.\nNaime, kao prvi nosilac, Novak Đoković je glasovima publike redom pobeđivao Aleksa de Minaura, Fabija Fonjinija i potom Nika Kirjosa (6.318 učesnika anktete u tom polufinalu, 51,9% je bilo za Noleta), a onda je na red došao i meč za titulu sa Kristijanom Garinom.\nČileanac je "pobedio" sa 6:3, 6:3, i to kada su ljubitelji tenisa glasali po segmentima meča, kraćim od seta.\nNajpre je Garin sa 47,6% glasova publike poveo sa 4:1 iako je imao brejk zaostatka na početku, potom je 59,5% učesnika ankete glasalo za scenario da zadrži stečenu prednost, a onda je krenula njegova dominacija kada se radi o stavovima ljubitelja belog sporta koji su se sve više opredeljivali za autsajdera.\nNa 4:3 za njega i brejk loptu bio mu je dosuđen aut, ali je 69% publike glasalo da sudija promeni prvobitnu odluku, da bi potom virtulni Indijan Vels osvojio odserviravši trijumf.\nOd naših tenisera "učestvovao" je i Filip Krajinović, koga je Gael Monfis odmah eliminisao, dok je Rafael Nadal dogurao do drugog gola, ali ga je tamo iznenadio Dijego Švarcman.\nPodsetimo, zbog pomenute pandemije SARS-Cov-2 tipa korona virusa, teniski turniri se ne održavaju do daljnjeg, a svakako neće početi pre 7. juna, kako su to saopštili ATP i Ženska teniska asocijacija (VTA).\nTenis Novak Đoković Koronavirus COVID - 19 Virtuelni turnir ATP Indijan Vels


Politika\t04.09.2018 21:44\nNijedan dolar od ukupno 1,46 milijardi, koliko je vredna kineska ponuda za Rudarsko-topioničarski basen „Bor” (RTB), neće otići u budžet, nezvanično je potvrđeno „Politici” u Vladi Republike Srbije. „Zijin majning” će 1,26 milijardi dolara praktično uložiti u kompaniju u kojoj će ova grupa biti većinski vlasnik, sa udelom od 63 odsto. Preostalih 200 miliona dolara biće iskorišćeno za vraćanje starih dugova kompanije, po osnovu Unapred pripremljenog plana restrukturiranja (UPPR), koji predstavlja dogovor RTB-a sa bankama. Indirektno, država od ove transakcije može da dobije novac samo po osnovu vraćanja dugova državnim poveriocima.\n– Novac se u tom slučaju unosi u preduzeće da bi se poboljšale njegove performanse. To, ipak, ne znači da država neće ostvariti indirektnu korist, a u ovom slučaju taj efekat je važan. Odnosi se pre svega na prihode od poreza na zarade, PDV, ali i od poreza na profit. Ako je u planu eventualno novo zapošljavanje, i po tom osnovu država može da ostvari indirektnu korist. U slučaju RTB „Bor” to se moralo uraditi, jer je novac iz budžeta curio ka kompaniji i tog odliva para više neće biti. Takođe, bili smo pod stalnim pritiskom Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke da se taj problem reši, jer je kompanija predstavljala opterećenje za budžet. Godinama je ovo preduzeće subvencionisano i ova dokapitalizacija je korak ka restrukturiranju firme – kaže Đuričin.\n„Zijin majning” uložiće 1,26 milijardi dolara u kompaniju u kojoj će ova grupa biti većinski vlasnik, sa udelom od 63 odsto\nU prilog tome govori i podatak da je RTB „Bor” prvi na spisku najvećih dužnika „Elektroprivrede Srbije” (EPS). Tri zavisne kompanije (RTB „Bor”, Rudnik bakra „Majdanpek” i „Topionica”) za struju duguju više od sedam milijardi dinara.\nĐuričin dodaje da je od posebnog značaja što su sačuvana radna mesta, što je obezbeđen kontinuitet proizvodnje, i to u kraju u kome je populacioni rizik ogroman. Loše je to što su samo siromašne zemlje prinuđene da prodaju svoja rudna bogatstva – zaključuje Đuričin.\nKada je reč o izvorima sredstava, 350 miliona dolara je novac od dokapitalizacije, a ostalo će „Zijin majning grupa” obezbediti iz kredita. U Vladi Srbije nezvanično kažu da država sigurno neće biti garant za kredite koje će ova kompanija uzimati kako bi ostvarila svoj biznis plan. Nezvanično se čuje da su biznis planom investicije usmerene u tri smera: u rudarstvo, zatim u topionicu, flotaciju i fabriku sumporne kiseline i, na kraju, u ekologiju i zaštitu životne sredine.\nCeo biznis plan je poslovna tajna kineske kompanije, ali je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić neke detalje već otkrio. Kako je naveo, 320 miliona biće uloženo u rudnik „Cerovo”, a u ekologiju će biti investirano 136 miliona. Planirano je i ulaganje u „Topionicu” (nije rečeno koliko), kako bi se proizvodni kapaciteti povećali i do 150.000 tona. Trenutni maksimalni kapacitet proizvodnje iznosi 80.000 tona, a proizvodi se upola kapaciteta.\nPregovori manjinskog i većinskog partnera počeće za nekoliko dana, kada tim menadžera iz „Zijin majninga” dolazi u Beograd. Za sada je poznato da će većinski vlasnik postavljati svoju upravu. A tek će se pregovarati o tome koje odluke neće moći da donese bez manjinskog vlasnika. Očekuje se da se ugovor potpiše već krajem ovog meseca, a operativno upravljanje kompanijom Kinezi će preuzeti od sledeće godine. Da bi se „Zijin” upisao kao većinski vlasnik kompanije do kraja godine mora da uplati najmanje 100 miliona dolara obavezne dokapitalizacije. Ministar energetike Aleksandar Antić već je izjavio da ima naznaka da će uplatiti oko 300 miliona dolara.


U Sarajevu ozvaničili kampanju: Predstavljeni kandidati Nezavisne bh. liste – Kakanj Info\nNaslovna / BiH / U Sarajevu ozvaničili kampanju: Predstavljeni kandidati Nezavisne bh. liste\nU Sarajevu ozvaničili kampanju: Predstavljeni kandidati Nezavisne bh. liste\nkakanjinfo.com 8 Septembra, 2018\nU našoj stranci ima mnogo načelnika općina na području Federacije BiH i mi znamo gdje su najveći problemi. Sa ovakvim zakonima, nemoguće je da BiH konačno ‘profunkcioniše’ – kazao je.\nUpravo zbog toga sa jedne strane imamo jedan posto milionera i 99 posto siromašnog stanovništva – istakao je.


ISTRAŽUJEMO Dok raste broj osiguravajućih društava u BiH\nStanovništvo slabo informirano o benefitima\nGrađani Bosne i Hercegovine posljednjih godina imaju širok izbor odabira osiguravajućih društava ukoliko žele osigurati svoju imovinu ili uzeti neku od polica životnog osiguranja. Prema podacima Agencije za osiguranje BiH, trenutno je registrirano 26 društava za osiguranje i jedno za reosiguranje. Od tog broja njih 11 djeluje u Federaciji BiH, a 15 ih je u entitetu Republika Srpska (RS).\nIako je na ovako malom tržištu samo u posljednjih pet godina osnovano pet novih društava za osiguranje i da premija osiguranja u BiH iz godine u godinu raste, u našoj zemlji još nema značajnijeg povećanja broja građana koji uzimaju police osiguranja koje nisu obavezne.\nTako se može reći da je za većinu građana BiH plaćanje osnovnog osiguranja za stanove, kuće ili drugu imovinu od eventualnih rizika još luksuz i dodatni trošak.\nOva činjenica zasigurno itekako ima veze s tim što u zemlji s oko 3,5 miliona stanovnika, od kojih je oko pola miliona nezaposlenih, a više od milion jedva sastavlja „kraj s krajem“, pa je jasno da mnogi jednostavno ne mogu izdvojiti sredstva za neobavezne police osiguranja.\nPotvrdila je to u razgovoru za „Avaz“ i Emina Jahić, direktorica Agencije za osiguranje BiH.\n- U odnosu na ekonomski razvoj, unutrašnje uređenje zemlje, iznos prosječne plaće od 850 KM, stopu nezaposlenosti od 20,5 posto, nedostatak investicija, možemo reći da je tržište osiguranja u BiH još u periodu razvoja.\nPrema osnovnim pokazateljima, tržište je još nerazvijeno. U ukupnoj aktivi finansijskog sektora društva za osiguranje i reosiguranje učestvuju sa 5,57 posto ukupne aktive. U finansijskom sektoru dominiraju banke sa 87,81 posto učešća u ukupnoj aktivi - kaže Jahić.\nJahić: Tržište osiguranja još u razvoju\nOna ističe da je ukupno ostvarena premija osiguranja za prvih šest mjeseci prošle godine iznosila 358,9 miliona KM, od čega je u FBiH ostvareno 247,2 miliona KM, a u RS 111,7 miliona maraka. Međutim, pola od ovog iznosa odnosi se na obaveznu vrstu osiguranja, gdje, kaže Jahić, dominira premija osiguranja od odgovornosti za motorna vozila.\nJahić naglašava da, iako je jedna od osnovnih prepreka u razvoju tržišta osiguranja u BiH zakonska regulativa, to nije i jedina prepreka za razvoj i uvođenje nekih vidova osiguranja kao obaveznih.\n- Osim lošeg ekonomskog položaja stanovništva, potpuni izostanak edukacije odnosno nedovoljna edukacija stanovništva o potrebi i značaju osiguranja razlog je zašto su u BiH ostale vrste osiguranja koje nisu obavezne još na niskom stepenu razvoja. Slaba informiranost stanovništva, ali i vladajućih struktura o benefitima koje osiguranja donose u zaštiti, naprimjer, imovine od elementarnih nepogoda kao što su poplave, klizanje tla, odron terena i zemljotres, doprinose tome da se o ovoj temi malo razgovara. A različitim poreznim olakšicama i podsticajima za određene vrste osiguranja, kao što su osiguranja poljoprivrednika od raznovrsnih utjecaja prirodnih i klimatskih promjena, država može značajno povećati dobrovoljna osiguranja i ujedno stvoriti preduvjete za uvođenje novih obaveznih osiguranja - kaže Jahić.\nDa bi se situacija na tržištu osiguranja u BiH promijenila, naglašava Jahić, moralo bi doći do promjene sveukupne situacije u zemlji, prije svega povećanja stranih investicija.\n- Povećanje investicija, a naročito stranih, može dovesti do povećanja premije na tržištu osiguranja, jer strana investicija znači i sveobuhvatno pokriće svih rizika. Kako naprimjer od gradnje nekog proizvodnog objekta pa do samog njegovog puštanja u pogon, a pri tome treba imati u vidu da bi bili osigurani i radnici, mašine, objekti… Ovo je ključni faktor i za razvoj samog sektora osiguranja, odnosno samih osiguravajućih kuća koje su u stanju ili nisu da ponude takva pokrića - pojašnjava ona.\nUsklađivanje zakona s EU regulativom\nJahić ističe da će usklađivanje zakona u oblasti osiguranja u oba bh. entiteta sa zakonskom regulativom Evropske unije, što je obaveza koja proizilazi iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, biti veliki izazov za BiH.\n- U dosadašnjem periodu ove aktivnosti između entiteta nisu se odvijale kontinuirano pa kao rezultat toga na tržištu imamo trenutno neusklađene propise i veći stepen međusobne neusaglašenosti nego što je bio ranije. Problemi koji proizilaze iz ove neusklađenosti su da se ne obezbjeđuje jednaka pravna zaštita za ugovarače osiguranja i podnosioce odštetnih zahtjeva na teritoriju BiH, te nejednak i neravnopravan odnos prema svim društvima za osiguranje u oba entiteta i Brčko Distriktu.\nUkupno ostvarena premija osiguranja u prošloj godini iznosila je 683 miliona KM. Od tog iznosa na neživotno osiguranje odnosilo se 544 miliona KM, a na životno 139 miliona maraka. U FBiH ostvareno je 475 miliona KM, a u RS 208 miliona maraka.\nNi sva državna imovina nije osigurana\nNekadašnja pločica današnjeg Sarajevo osiguranja: Skoro svaka kuća bila osigurana\nO uređenosti tržišta osiguranja u BiH najbolje govori podatak da čak ni sva državna imovina nije i po sadašnjim pravilima ne mora po zakonu biti osigurana. Dok je u bivšoj državi bilo striktno propisano ko sve mora imati osiguranje prvenstveno od rizika elementarnih i drugih nepogoda.\nNajilustrativniji primjer gdje jedna ustanova nije bila osigurana, a pretrpjela je višemilionske štete jeste onaj Kantonalne bolnice u Bihaću, koju je prije nekoliko godina zahvatio požar, a štete se nisu mogle naplatiti od osiguranja, jer nisu ni imali policu. Takvo nešto je nepojmljivo u uređenim zemljama, a i u bivšoj državi, gdje je i na privatnim kućama često bila vidljiva pločica koja je dokazivala da je taj objekt osiguran. Oni koji su živjeli u tom vremenu zasigurno se uglavnom sjećaju pločice s natpisom “Osigurava ZOIL osiguranje”, koje je današnje „Sarajevo osiguranje“.\nNema upita za osiguranje dijelova tijela\nI dok u evropskim zemljama i Sjedinjenim Američkim Državama uglavnom javne ličnosti poput glumaca, pjevača ili sportista od rizika osiguravaju na basnoslovne sume i određene dijelove tijela, u BiH, kako saznajemo u osiguravajućim kućama, nisu se susretali sa takvim zahtjevima. U „Sarajevo osiguranju“ kazali su za „Avaz“ da se često i ne susreću s upitima za osiguranje određenih dijelova tijela, izuzev u rijetkim situacijama.\n- Predstavnici sportskih klubova su se obraćali s upitom, većinom samo u slučajevima razmjene ili kupovine igrača, sportista, i to kada partneri traže dodatno obezbjeđenje - naveli su iz „Sarajevo osiguranja“ za „Avaz“.\nBiH Osiguranje Emina Jahić Agencija za osiguranje\nDanas u "Dnevnom avazu" čitajte: Pomozite, moj sin je nestao


Pravda za rad na dan | Nova Ekonomija\nPravda za rad na dan\nKako ste našli tetu za čuvanje dece? A ko vam čisti stan posle krečenja, agencija ili žena na preporuku? Očekivano, kod ovakvih usluga svima je najvažnija dobra usluga, da ne plate mnogo, a malo ko razmišlja da u svojim nedrima u stvari gaji sivu ekonomiju jer se za ove poslove radnici, po pravilu, plaćaju na ruke. Oni koji imaju napad poreske savesti i žele na belo da angažuju recimo čistačicu, brzo odustaju od te ideje jer ta adminstrativna igra košta i vremena i para.\nVlada Srbije, odnosno resorno Ministarstvo rada, je prošle godine formiralo radnu grupu za izradu zakona o sezonskim poslovima kojim bi sistem prijave sezonskih i povremenih radnika bio proširen, ali i uvedena dodatna ograničenja kako bi se sprečile zloupotrebe. Kako Nova ekonomija saznaje, uveliko se radi na nacrtu, i očekuje se da će se prvi konkretan predlog pojaviti već najesen. Pregovori zainteresovanih strana ne idu lako. Poslodavcima se dopada ideja, ali je ovo pitanje uznemirilo sindikalne duhove koji tvrde da se iza ovoga krije namera države da privremeni poslovi postanu večno privremeni i da ovi radnici nikad ne dobiju priliku za sigurniji posao.\nIz sivog u belo\nZoran Stojiljković, predsednik UGS Nezavisnost, kaže kategorički da je inicijativa za izmenu zakona i proširenje grupa poslova – neprihvatljiva za ovaj sindikat.\nOn ne spori da ima poslova koji se obavljaju povremeno, ali ovu inicijativu vidi kao pokušaj vlasti da tu ugura čitave sektore i delatnosti koje nemaju kratkoričan karakter. Širenjem tih poslova rad dobija sve više prekarni karakter, kaže on za Novu ekonomiju.\nU Nacionalnoj alijansi za lokalni ekonomski razvoj (NALED) koja je jedan od inicijatora uvođenja pojednostavljanog prijavljivanja sezonskih radnika, kažu da je njihov fokus sve vreme na suzbijanju sive ekonomije i neformalnog rada. Odnosno, ovaj sistem bi bio tranzicija iz sive ekonomije u sigurnije forme rada. Svi su zainteresovani da budu prijavljeni, i država, i radnici, i oni koji ih angažuju, tvrde u NALED-u pozivajući se na svoja istraživanja.\nPrijava je jednostavna, u aplikaciju sezonskiradnici.gov,rs vlasnik gazdinstva ukuca JMBG radnika i iz drugih sistema se povlače podaci o radniku. Poslodavac plaća poreze i doprinose samo za dane angažmana. Dva dana bereš višnje – dva dana si prijavljen.\nNe zaostaje mnogo ni kućni poslovi – čuvanje dece, starih, popravke, čišćenje isl. Čak 55.877 domaćinstava u Srbiji (2,3%) u proseku godišnje angažuje radnike, a svaki drugi radi neformalno, navodi se u NALED-ovoj analizi.\nŠta bi se dogodilo da sutra proradi elektronska prijava za čistačice, radnike na ispomoći u ugostiteljstvu, bejbisiterke ili žene koje povremeno pomažu u seoskom turizmu?\nRampa za prevare\nNakon prvih mačića bačenih u vodu, i dve godine primene sistema pokazale su se i neke manjkavosti baš kad je reč o „rupama“ u sistemu. Uz spomenuto proširenje liste delatnosti, sada se predlažu dodatna ograničenja kako bi se sprečile zloupotrebe aplikacije: Do 15 dana angažmana u jednom mesecu; da se radniku ne može otkazati ugovor o radu i prebaciti na sistem dnevne prijave; treći predlog je da naredne godine poslodavac mora „radniku na dan“ da ponudi posao, ako ima otvorenu tu poziciju.\nPoslodavci u ugostiteljstvu sa kojima je Nova ekonomija razgovarala, kažu da bi ovakav sistem značajno olakšao prijavu radnika koje angažuju samo nekoliko dana. Vlasnici ugostiteljskih objekata koji u sezoni imaju više posla potpisuju ugovore o PP poslovima na dva ili tri meseca. Sa druge strane, su oni kojima radnici trebaju iznenada, kad je veća svadba ili kao ove godine – olimpijada koju gosti prate uz pivo, iz bašte kafića.


Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan otvorio je novi aerodrom u Istanbulu, koji bi trebalo da bude najveći na svetu.\nAerodrom počinje da radi na 95. godišnjicu osnivanja turske republike, ali će prvobitno raditi ograničeno. Do kraja godine, Istanbulski novi aerodrom, kako mu je privremeno ime, zameniće Međunarodni aerodrom Ataturk.\n"Nadam se da će aerodrom koristiti našem regionu i celom svetu. Istanbul nije samo najveći grad naše zemlje, on je i najveći brend. Zato smo ovom velikom delu dali ime 'Istanbul'", rekao je Erdogan.\nAerodrom na Crnom moru bi u prvoj fazi trebalo da ugosti 90 miliona putnika godišnje, a plan je da do 2028. njegov kapacitet bude 200 miliona putnika. To je skoro duplo više od sadašnjeg svetskog lidera po broju putnika, aerodroma u Atlanti, u SAD.\nTurska agencija Anadolija je nabrojala da su na svečanosti "ugošćeni svetski lideri, uključujući predsednike Albanije, Kirgistana, Kosova, (međunarodno nepriznate) Turske Republike Severni Kipar, Makedonije, Moldavije, Pakistana, Srbije i Sudana, zatim predsedavajući Saveta ministara Bosne i Hercegovine, predsednik Skupštine Azerbejdžana, premijer Bugarske i ministri i visoki zvaničnici raznih drugih zemalja".\nErdogan je blisko pratio izgradnju aerodroma na evropskoj strani Istanbula, nedaleko od Crnog mora. Izgradnju su obeležila odlaganja zbog štrajkova radnika koji su tražili bolje uslove rada, prenosi Beta.\nZbog mnogih kašnjenja aerodrom će u potpunosti proraditi 29. decembra. Do tada će s njega poletati pet aviona dnevno, a aerodrom "Ataturk" ostaće otvoren.\nPoseban izazov biće prenošenje opreme s "Ataturka" na novu lokaciju.\nAviokompanija “Turkish Airlines” najavila je prvi let za Ankaru za sredu i već planira da iskoristi kapacitete novog aerodroma da bi povećala ponudu.\n"Sledeće godine planiramo da floti dodamo 40 aviona. Do 2023. godine prevozićemo 120 miliona putnika godišnje", rekao je izvor iz "Turkish Airlines”-a.\nNovi aerodrom je, uz treći most preko Bosfora i tunel ispod tog moreuza, jedan od velikih Erdoganovih infrastrukturnih projekata. Turski lider želi da transformiše Tursku do obeležavanje stogodišnjice Republike, 2023. godine.\nNorveški suvereni fond kupuje zgradu u Bostonu za 205 miliona dolara


Momirović: Luka Antverpen zainteresovana za izgradnju Luke Beograd\nBeta 20. juna 2022. 18:05\nJedna od najvažnijih investicija za sledeću godinu, ukupne vrednosti skoro pola milijarde evra, je Luka Beograd, čija grdnja mora da započne sledeće godine, čime će ona postati najveća regionalna luka“, rekao je danas ministar gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović.\nOn je danas uzvratio gostoprimstvo predstavnicima Luke Antverpen, vožnjom brodom u Beogradu.\n„Zadovoljstvo nam je da smo imali priliku da napravimo radni ručak sa predstavnicima Luke Antverpen, najveće luke po površini, ali i druge najveće luke po pretovaru robe u Evropi“, rekao je Momirović.\nDodao je da „nismo ni svesni koliko je naša ekonomija i naša država napredovala kada je postala predmet interesovanja jednog ovako važnog lučkog operatera, ne samo za zapadnu Evropu već i za ceo svet“.\nSrbija, kako je rekao, sa svim investicijama koje sprovodi i sa velikim brojem fabrika koje su se otvorile u prethodnim godinama postala predmet interesovanja najvećih ekonomskih subjekata u Evropi.\nInvesticioni talas u vodnom sektoru, prema njegovim rečima, obuhvata ulaganja u luke u Bogojevu, Prahovu i Sremskoj Mitrovici, pored već započetih radova u Luci Novi Sad.\nGeneralni menadžer BESIX, predsednik EIC (European International Contractors) i potpredsednik CICA (Confederation of International Contractors Associations) Filip Desoj zahvalio je u ime delegacije Luke Antverpen na gostoprimstvu i još jednom podvukao zainteresovanost ove kompanije da učestvuje u realizaciji projekta izgradnje nove luke u Beogradu.\nU februaru ove godine na poziv uprave Luke Antverpen Momirović je obišao istoimenu luku, najveću po površini u Evropi, koja zapošljava 150.000 ljudi i predstavlja motor ekonomskog razvoja ne samo Belgije, već i cele Evropske unije.\nZašto disleksija nije "poremećaj" već evoluciona prednost


Hrvatska ekonomija za trećinu veća od srpske – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Hrvatska ekonomija za trećinu veća od srpske\nRTV Vojvodina 05/07/2017 Ekonomija\nLONDON – Veća i konkurentnija ekonomija i jače institucije koje proističu iz ulaska zemlje u Evropsku uniju podržavanju bolji kreditni rejting Hrvatske (Ba2 stabilan) u odnosu na Srbiju (Ba3 stabilan), ali će strukturne reforme i snažan zaokret prema izvozu podupreti ekonomske performanse Srbije narednih godina, ocenjuje agencija za kreditni rejting Mudis.\nU upravo objavljenoj uporednoj analizi ekonomija dve zemlje, potpredsednik Mudisa i koautor analize, Evan Vohlman, navodi da je hrvatska ekonomija približno za trećinu veća od srpske i da je njeno članstvo u EU podstaklo sveobuhvatnu reformu institucija.\n“S druge strane, veći reformski zamajac u Srbiji poslednjih godina podržaće konvergenciju prihoda, a investicijama će verovatno ići na ruku poboljšanje poslovnog okruženja zemlje u poslednje vreme”, ocenjuje Vohlman.\nObe zemlje, kako dodaje, nose velik teret dugova, ali će fiskalna konsolidacija dovesti do postepenog poboljšanja.\nNivoi duga u obe zemlje su znatno viši u odnosu na prosek zemalja koje imaju slične ocene rejtinga, navodi se u izveštaju, ali je srpski dug manji:\n“Udeo duga Hrvatske u bruto domaćem proizvodu (BDP) iznosio je 2016. godine 84,2 posto, dok je u Srbiji on iste godine bio 74 procenta BDP-a, u poređenju sa prosekom od 47,6 odsto BDP-a u zemljama sa Ba rejtingom”.\nU izveštaju se napominje da, uprkos poboljšanju fiskalne situacije od finansijske krize, sektor državnih preduzeća u Srbiji i dalje predstavlja veći fiskalni rizik, ali i dodaje da su “u toku reforme za smanjenje rizika budućih zahteva državnih preduzeća prema budžetu, uključujući i restrukturiranje gubitaških javnih preduzeća”.\nIpak, za razliku od Hrvatske, Srbija nije podložna propisima EU o državnoj pomoći, koji ograničavaju mogućnosti za direktnu državnu pomoć i obezbeđuju određeni stepen eksternog nadzora, primećuje Mudis.\nStope nezaposlenosti u obe zemlje su smanjene, konstatuje agencija i ističe da su zakonodane reforme u Srbiji koje su sprovedene 2014. godine dovele do većeg stope aktivnog stanovništva i snažnijeg rasta zaposlenosti zahvaljujući privatnom sektoru.\n“Nastavak integracija sa EU i kontinuirani napori za poboljšanje investicione klime ključni su za ubrzanje potencijala rasta u oba zemlje”, zaključuje se u izveštaju Mudisa.\nNova cena struje 6,6 dinara za kilovat\nUgovoren izvoz hrane u ZND za 7 miliona evra\nSU: Voćari očekuju dobar izvoz u Rusiju\nŠta jesti tokom letnjih vrućina i kako hranom zaštititi kožu


13. Jun 2000 15:25 (GMT+01:00)\nGardijan: Prerano za održavanje izbora na Kosmetu\nNož u srce demokratiji\nLONDON (FoNet) - Član misije OEBS na Kosovu pre sedam godina Lesli Abdela u utorak u Gardijanu iznosi tezu da je prerano održati opštinske izbore na Kosovu u septembru ili oktobru, kako je planirao Kušner.\nU tekstu se objašnjava da prerano održavanje izbora na Kosovu verovatno predstavlja zabadanje "noža u srce" demokratiji u pokrajini, zbog autokratske prošlosti pod vlašću otomanskog carstva, Tita i Miloševića, kao i zato što je evropskim društvima trebalo više vekova, a ne šesnaest meseci, da razviju ključne činioce demokratije.\nGardijan povodom godišnjice dolaska međunarodnih snaga na Kosovo piše da je to neprijatna godišnjica za UN i NATO. Za UN zato što raste broj napada na Srbe, što su Srbi napustili organe prelazne vlasti i što će verovatno bojkotovati izbore na jesen. A za NATO, godišnjica je neprijatna zbog serije izveštaja koji kritikuju vazdušne napade i greške pre početka bombardovanja.\nAbdela opisuje kao verovatne glasine da je oko 200.000 Albanaca prešlo granicu pretvarajući se da su stanovnici Kosova, da je za 95.000 Srba, koji nisu otišli, fizički opasno da izađu iz kuća i da kosovske političke stranke uglavnom nisu mnogo više od klanova koje vode mladi ratnici, borci OVK.\nMnogi od njih, dodaje autor analize u Gardijanu, vide politiku kao put do lične slave i bogatstva, a neki od njih dobro su poznati međunarodnoj policiji kao gangsteri i šefovi mafija povezanih sa organizovanim kriminalom u Evropi, Aziji i Severnoj Americi.


Rasadnik dobio nove kontejnere za smeće - KruševacGrad\nPlastični kontejneri za komunalni otpad koji su ovog vikenda postavljeni u naselju Rasadnik, donacija su Ministarstva za zaštitu životne sredine. Sa akcijom zamene dotrajalih kontejnera nastaviće se i u narednom periodu\nU celom naselju postavljena su 63 nova zelena kontejnera zapremine 1,1 kubika, umesto starih metalnih koji su već bili dotrajali.\n-S obzirom da su kontejneri plastični bilo je veoma bitno da se izabere naselje, odnosno, deo grada gde je bezbedno što se tiče žara, pepela i ostalih vrućih elemenata koje, nažalost, naši građani neretko deponuju u kontejnere. Ovde imamo centralno grejanje i zato smo odlučili da na teritoriji celog ovog naselja postavimo nove PVC kontejnere- kazala je Snežana Radojković, direktorka ovdašnjeg Javnog komunalnog preduzeća.\nUz apel građanima da čuvaju nove kontejnere, direktorka JKP još jednom je zamolila sugrađane da smeće odlažu u kontejnere a ne pored njih, da ne prave divlje deponije pored posuda za smeće.\nSa akcijom zamene dotrajalih kontejnera nastaviće se i u narednom periodu, na drugim lokacijama u gradu. Ianče, nedavno su nove metalne posude za smeće postavljene u delu naselja Ujedinjene nacije, kada su napravljene i nadstrešnice i ograde oko kontejnera.\n01.06.2022 0 324\n10.01.2022 1 568


Sportske.net - Moskovljani ''zatrpali'' koš Efesa, ubedljiva pobeda CSKA\nMoskovljani ''zatrpali'' koš Efesa, ubedljiva pobeda CSKA\nVečerašnji evroligaški program započeo je utakmicom u Moskvi, u kojoj je domaćin bio izuzetno šuterski raspoložen.\nU prvoj utakmici 14. kola Evrolige, ekipa CSKA je na svom parketu savladala Anadolu Efes sa ubedljivih 102-84.\nTo je jedanaesta pobeda ''Armejaca'' koji su se učvrstili na trećem mestu na tabeli, dok je Efes pretrpeo peti poraz.\nPosle ravnopravnog početka, CSKA je u završnici prve četvrtine uspeo da stekne nešto osetniju prednost, ovaj deo igre završen je rezultatom 31:24 u njihovu korist, a do kraja drugog kvartala Efes je uspeo da uhvati rezultatski priključak.\nIpak, ono što je obeležilo prvo poluvreme, jeste ogroman broj poena na obe strane, kao da odbrane nisu postojale, pa je na semaforu posle 20 minuta igre stajalo 56:54 za CSKA.\nU nastavku, gosti su znatno teže dolazili do koša rivala, a s druge strane, napad CSKA je i dalje odlično funkcionisao, pa sam finiš meča nije doneo nikakvu neizvesnost, postavljalo se samo pitanje hoće li Moskovljani preći ''stotku'' i kojom razlikom će dobiti ovaj meč.\nNajefikasniji u njihovim redovima bio je Vil Klajburn sa 24 poena i 11 skokova, pratio ga je Nando De Kolo sa 21 poenom, 5 skokova i 6 asistencija, a zapaženi su bili i Otelo Hanter sa 13, odnosno Danijel Heket sa 12 poena.\nRodrig Buboa je sa 24 poena predvodio goste iz Istanbula, u čijim redovima je naš reprezentativni plejmejker Vasilije Micić upisao 7 poena, 2 skoka i 5 asistencija.


Verbić medju 20 izabranih bivših ministara obrazovanja na svetu\nBeta 19. marta 2017. 18:30\nBivši ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije Srdjan Verbić danas je na trećem Globalnom forumu obrazovanja i veština u Dubaiju imenovan za člana novoformirane Atlantis grupe, koju čini 20 bivših ministra obrazovanja i šefova država, saopštila je Opservatorija društvenih inovacija.\nVerbić je rekao da obrazovanje u svetu nikada nije imalo više izazova, ali ni više mogućnosti, navodeći da će Atlantis grupa svojim iskustvom i autoritetom pomoći da se obrazovanje promeni i da promene budu koherentne, promišljene i zasnovane na pouzdanim i relevantnim podacima.\n„Pitanje je samo da li smo svesni i jednog i drugog. Razlike izmedju obrazovnih sistema su velike i splet okolnosti i detalja na nacionalnom nivou dominantno utiče na promene u obrazovanju. Ipak, ako postoji jedna zajednička crta za sve onda je to da moramo da osnažimo ljude u sistemu, da im damo veću slobodu i zahtevamo veću odgovornost“, rekao je Verbić.\nAtlantis grupu je osnovala fondacija Varki (Varkey) s ciljem da „sakupi znanja i iskustva bivših ministara obrazovanja, kao i bivših šefova država zainteresovanih za obrazovanje sa svih krajeva planete kako bi pomogli u suočavanju sa trenutnim izazovima obrazovanja globalno“, piše na sajtu Opservatorija društvenih inovacija.\nNavodi se da će Atlantis grupa delovati kao savetodavno telo državama i ministarstvima na celom svetu u rešavaju pitanja obrazovanja u svojim zemljama.\nVarki fondacija poznata je po programima i projektima vezanim za unapredjivanje obrazovanja.