Dolaze teški dani za Super Maria - IT magazin\nDolaze teški dani za Super Maria\nLoša prodaja Nintendove konzole za igranje Wii U mogla bi kompaniji koja je napravile legendarnog Super Maria da napravi ozbiljne finansijske probleme, jer je sasvim izvesno da će Nintendo zbog nje zabeležiti gubitke.\nU saopštenju koje je Nintendo objavio 17. januara kompanija je dramatično smanjila prognozu prodaje konzole Wii U za godinu dana sa 9 na svega 2,8 miliona, sa prognozama da se prodaja smanji i u narednoj godini. To bi bila već treća godina u kojoj kompanija beleži operativne gubitke, što neke stručnjake plaši da se Nintendo neće oporaviti.\nPotencijalni kupci izgleda radije biraju igre na smartfonima i tabletima, kategoriji koja je prosto eksplodirala od kada je pre nekoliko godina (2006.) Nintendo lansirao svoju Wii konzolu.\nMeđutim Nntendo je sada ostao "nasukan" u trenutku kada su obični igrači pronašli druge platforme za igranje, a revidirana prognoza o broju prodatih konzola dolazi kao logičan rezultat koše prodaje i u 2012. godini kada je takođe predviđena prodaja 9 miliona, a broj se zaustavio na samo 3,45 miliona prodatih komada.\nSony i Microsoft na drugoj strani postižu veliki uspeh sa svojim igračkim konzolama PlayStation 4 i Xbox-One, a mogu da očekuju dobru prodaju i u narednom periodu kada na tržište stignu željno iščekivane nove igre. Procena je da su Microsoft i Sony već sada po prodaji konzola prestigli Nintendo.\nNintendo pak, nije pristao da svoje najpoznatije igre sa likovima Maria i Zelde prilagodi korišćenju na pametnim telefonima i tabletima, što stručnjaci karakterišu kao "pucanje u sopstvenu nogu", jer se svesno odriču potencijalno velikog tržišta koji se meri milijardama dolara.\nZa razliku od Nintenda, rivalska japanska kompanija Sega, koja je prestala da pravi hardver još 2001. godine, nudi igre na različitim platformama koje im donose ozbiljne prihode.\nStručnjaci zato smatraju da Nintendo mora da se odmakne od dosadašnje prakse i poslovnog modela u proizvodnji hardvera i da svoju delatnost proširi, u protivnom vrlo lako se može desiti da uđe u probleme koji će se završiti bankrotom.\nBrojke o poslovanju im možda daju za pravo, jer je kompanija smanjila svoje prognoze o prodaji sa oko 9 milijardi dolara na oko 6 milijardi, a umesto predviđenog profita od oko 500 miliona dolara zabeležiće gubtak od oko 249 milona.


PKS: Resursi i domaća potražnja ključni za stabilnost privrede\nBeta 17. novembra 2021. 13:50\nPrivredna komora Srbije (PKS) saopštila je danas da rezultati kvartalne ankete pokazuju da su ključni faktori koji utiču na realizaciju poslovnih aktivnosti domaćih kompanija raspoloživost, cene resursa i tražnja na domaćem tržištu, kao i da kompanije očekuju stabilan nivo izvoza i broja zaposlenih do kraja godine.\nKvartalna anketa „Poslovna aktivnost privrednih subjekata u Republici Srbiji“, u kojoj su privrednici ocenili poslovanje u trećem i izneli očekivanja za četvrti kvartal ove godine, pokazuje da u četvrtom kvartalu 80 procenata anketiranih očekuje povećan ili nepromenjen promet, dok smanjenje prometa očekuje petina ispitanika.\nKako je navedeno u saopštenju, posebno se ističe optimizam anketiranih iz oblasti elektronskih komunikacija, gde čak 78 odsto očekuje rast prometa, a veću neizvesnost očekuju ispitanici iz sektora turizma, gde polovina ispitanika predvidja pad prometa u četvrtom kvartalu.\nŠto se tiče kretanja izvoza, privrednici pokazuju izraženi optimizam – 36 odsto očekuje rast medjukvartalnog izvoza, dok polovina očekuje nepromenjen nivo izvoza.\nOd ukupnog broja ispitanika koji su realizovali uvoz u trećem kvartalu ove godine, što je polovina ukupnog broja anketiranih, povećan ili isti obim uvoza imalo je 81 odsto uvoznika. Za poslednje tromesečje ove godine, 86 odsto njih očekuje isti ili povećan uvoz.\nDodato je i da su očekivanja privrednika u pogledu ulaganja u četvrtom kvartalu pozitivna, što pokazuje podatak da 83 odsto ispitanika planira povećan ili isti obim investicija u odnosu na treći kvartal ove godine.\nKao i u prethodnim istraživanjima, ispitane kompanije planiraju da u narednom periodu najviše ulažu u uvoznu opremu, a potom u gradjevinske objekte i zemljište i domaću opremu.\nKako je saopšteno, u trećem kvartalu 2021. godine zaposlenost je bila stabilna, imajući u vidu da je 87 posto anketiranih održalo ili povećalo broj radno angažovanih.\nZaposlenost je smanjena kod 13 odsto anketiranih, a u poslednjem tromesečju ove godine 92 odsto anketiranih preduzeća ne očekuje smanjenje broja radnika.\nAnketa PKS o poslovnoj aktivnosti privrede realizovana je na uzorku od 1.275 privrednih subjekata koji zapošljavaju gotovo 270.000 radnika.\nPredstavnik predsednika Putina: „Rusija može da se…


KRZNO IMA ALTERNATIVU - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nKRZNO IMA ALTERNATIVU\nDatum kreiranja četvrtak, 16 avgust 2018 12:53\n* U Srbiji zvanično ima 17 proizvođača krzna pa se ne može govoriti o ekonomskoj koristi od ovog posla, a evidentan je loš uticaj proizvodnje na životnu sredinu\nU okviru Zakona o dobrobiti životinja postoji odredba na osnovu koje se zabranjuje gajenje i ubijanje životinja isključivo zbog proizvodnje kože i krzna. Iako je Zakon usvojen još 2009. ova odredba nije stupila na snagu, jer je zakonodavac želeo da omogući odgajivačima ovih životinja da se preorijentišu na neku drugu proizvodnju. Rok dat za to je 10 godina i ističe 1. januara 2019. godina, kada bi odredba trebalo da počne da se primenjuje. Iako je do nedavno bilo samo pitanje formalnosti da taj period istekne i odredba stupi na snagu, uoči njene punovažnosti počeli su da rastu pritisci odgajivača krznašica, ali i sa vrha vlasti da se stupanje na snagu ove odredbe prolongira ili da se ona potpuno ukine.\nOvim povodom nedavno je zasedao i skupštinski Odbor za poljoprivredu čiji predsednik se zalaže za odbacivanje ove odredbe navodeći da bi se porodice koje se još uvek bave ovim poslom, a zvanično ih ima 17, ostavile bez sredstava za život.\nIz organizacije ORKA, međutim, navode da postoji mnogo više razloga da se prestane sa uzgojem krznašica u zakonom predviđenom roku. Ova proizvodnja, kako ističu iz ove organizacije, je jedna od najprljavijih i mnoge evropske države su je ukinule, druge su, slično kao i mi, propisale prelazne rokove za prestanak uzgoja, dok su treće usvojile rigorozne uslove zbog kojih su proizvođači uglavnom odustali od posla.\nNe postoji, tvrde u organizaciji ORKA, mogućnost da se industrijski uzgoj krznašica obavlja na human način, a leševi i hemikalije, koje se koriste u ovom poslu, trajno zagađuju životnu sredinu. Ako se posmatara etičnost ovog posla ne može se prenebregnuti činjenica da je za jedan kvadratni metar krzna potrebno ubiti stotinu činčila. Ni ekonomska računica nije na strani proizvođača krzna jer, barem od ovih koji posluju u legalnim tokovima, mada se sumnja da ima i onih u sivim tokovima, država nema veće materijalne koristi.\nImajući u vidu sve navedeno, pomalo iznenađuje jačina otpora koju pružaju proizvođači u želji da sačuvaju ovu proizvodnju u Srbiji. Moguće je da računaju na to da će zbog zabrane uzgoja krznašica u EU, naše tržište dobiti na značaju i imati mogućnost da se ubrzano razvije. Takvo razmišljanje nije daleko od pameti ali se postavlja pitanje koji je cilj naše države u ovom pogledu i da li nam takav biznis uopšte treba.\nPitanje koje se postavlja je da li treba da postanemo izvor sirovina bogatom zapadu u jednoj prljavoj i neetičkoj proizvodnji ili bi bilo bolje da im ponudimo zdravu hranu, koju imamo i možemo da proizvedemo. Krzno ima kvalitetne i jeftine alternative, ali ih nemaju, na primer organska proizvodnja, proizvodnja tradicionalnih i proizvoda sa zaštićenim geografskim poreklom. To je ono što bi Srbija trebalo da razvija i podstiče, jer na taj način se čuva životna sredina, ali i forsira razvoj kvalitetnih proizvodnji koje ne traže prevelika ulaganja, a mogu da obezbede veliku materijalnu korist i ujednačen regionalni razvoj.


Mihajlovićeva: Zatražiću od vlade da naloži Srbijagasu da završi reformu | NS Reporter\nOBRENOVAC – Potpredsednica vlade i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović najavila je danas da će zatražiti od Vlade Srbije da naloži Srbijagasu da završi reformisanje i da se zaista odvoji delatnost transporta i distribucija gasa. Na pitanje novinara dokle se stiglo sa reformom preduzeća u energetskom sektoru i da li ima po tom pitanju razmimoilaženja sa koalicionim partnerom, Mihajlović rekla:\n“Reforma se pre svega odnosi na Srbijagas. Ministarstvo energetike ponovo sprema dokument za vladu kojim ćemo ponovo naložiti ono što je trebalo da se uradi 2014. a nije urađeno. To znači da se završi reformisanje Srbjagasa i da se zaista istinski odvoji delatnost transporta i distribucije gasa. Verujem da će svi članovi vlade imati razumevanja što to ponovo stavljam na sednicu vlade”.\nKako je rekla, mora da bude jasna poruka da mi to moramo da završimo ne zgog “ministra energetike ili direktora Srbjagasa” već zbog budućnosti gasnog sektora.\n“Ne govorim čak ni o potencijalnim sankcijama koje možemo da trpimo i koje verujem da ćemo da trpimo od Energetske zajednice već o tome šta gasni sketor može da donese, a može da donese profit i mnogo bržu i bolju reliaciju invesitcije za građane”, naglasila je Mihajlović.


Organska proizvodnja u našem kraju – Radio Požega 94.7 FM\nOrganska proizvodnja u našem kraju\nGrupa poljoprivrednika iz Užica, Požege i Čačka vratila se nedavno sa pozitivnim utiscima sa 29. Međunarodnog sajma organske hrane u Nirnbergu. Na najvećoj takvoj manifestaciji u svetu upoznali su se sa trenutnom ponudom ali i sa mogućnostima koje ovakav način proizvodnje nudi. Na čeli delegacije iz našeg kraja bio je prof. dr Nikola Bajić, direktor Centra za organsku poljoprivredu u Užicu, koji godinama unazad propagira ideju da je organska proizvodnja budućnost i da nema alternativu.\nPreko užičkog centra do sada je rađeno najviše na razvoju kozarstva i organskoj proizvodnji jaja. Organizovana je grupna sertifikacija prozvoda i za sada je prijavljeno 25 poljoprivrednih proizvođača iz oblasti kozarstva, živinarstva, malinarstva, pčelarstva, lekovitog bilja i šumskih proizvoda.\nDr Bajić kaže da naš kraj ima fantastične prirodne potencijale za ovakav vid poljoprivrede, ali je uprkos tome trenutno tek negde oko 0.5 % obradivih površina pod organskim zasadima. Sa plasmanom proizvoda, tvrdi, nema problema, a i Ministarstvo poljoprivrede daje veće subvencije za ovakav vid proizvodnje.


Američki predsednik Donald Tramp najavio je u govoru povodom Dana nezavisnosti pobedu protiv "radikalne levice" i istakao da zemlja napreduje u borbi protiv korona virusa, u trenutku dok se u toj zemlji beleže rekordni porasti broja novoobolelih.\nTramp je na svečanosti ispred Bele kuće, kojoj su prisustvovali pripadnici voske i medicinari sa prve linije fronta, ocenio da je 99 odsto slučajeva korona virusa u SAD "potpuno bezopasno". On je ponovio da Kina mora da "snosi punu odgovornost" jer nije sprečila širenje virusa.\nIzrazio je uverenje da će SAD imati rešenje u vidu terapije ili vakcine "daleko pre kraja godine". Tramp je u govoru osudio nameru demonstranata da se uklone spomenici istorijskim ličnostima kao "pokušaje da se unište SAD" i ponovio optužbe na račun "radikalne levice".\n-Na putu smo da porazimo radikalnu levicu, anarhiste, agitatore, lopove i ljude koji, u mnogim slučajevima, apsolutno nemaju pojma šta rade. Nikada nećemo dozvoliti ljutoj bandi da sruši naše statue, izbriše našu istoriju i poučava našu decu, poručio je Tramp.\nAmerički predsednik je obećao da "ćemo zaštititi i očuvati američki način života, koji je počeo 1492. godine kada je Kolombo otkrio Ameriku".\n-Uvek je bilo onih koji su lagali o prošlosti da bi zadobili moć u sadašnjosti, onih koji lažu o našoj istoriji, koji žele da se stidimo onoga što smo, rekao je Tramp, dodajući da je njihov cilj razaranje.\nSličnu poruku on je uputio i tokom proslave Dana nezavisnosti u u petak uveče u Maunt Rašmoru u Južnoj Dakoti, kojoj su se protivili američki starosedeoci koji tu smatraju da im je taj deo zemlje ukraden pre više od jednog veka.\nUprkos tome što su zvaničnici pozivali Amerikance širom zemlje da izbegavaju gužve i ograničae proslave praznika, Tramp je u Vašingtonu organizovao veliku proslavu "Pozdrav Americi", sa preletom vojnih aviona i velikim vatrometom. Na Nacionalnom molu u Vašingtonu se međutim okupio manji broj ljudi nego tokom prošlogodišnje proslave 4. jula, a mnogi su nosili maske.\nNedaleko od mesta gde je Tramp govorio, održani su mirni protesti za rasnu jednakost, a demonstranti su prošetali blokiranim ulicama oko Bele kuće, trga "Životi crnaca su važni" i spomenika Abrahamu Linkolnu. Predsednik je prethodno, u video poruci Amerikancima upućenoj povodom Dana nezavisnosti, rekao da je zemlja na putu do "izvanredne pobede" nad Kovidom 19 i da će "biti bolja neko ikada pre".\nU mnogim delovima zemlje, vlasti su pokušale da ograniče masovna okupljanja nakon ubrzanog rasta broja slučajeva Kovida-19, koji nije zabeležen ni tokom najsmrtonosnije faze pandemije tokom proleća.\n4th of July: Fireworks light up night sky amid protests in Washington, D.C.\nBroj potvrđenih slučajeva raste u 40 država, a u petak je oboren još jedan rekord - 52.300 novozaraženih za dan, prema podacima Univerziteta Džons Hopkins. Na Floridi i Teksasu u subotu je ponovo zabeležen rekordan broj novozaraženih.\nBajden: Iščupajmo sistemski rasizam iz korena\nPredsednički kandidat Demokratske stranke Džo Bajden pozvao je u video poruci povodom Dana nezavisnosti Amerikance na borbu protiv rasne nejednakosti, ističući da "imamo priliku da iščupamo sistemski rasizam iz korena".\n-Naša nacija je zasnovana ne jednostavnoj ideji: Svi smo stvoreni jednaki. To nikada nismo ostvarili - ali nikada nismo prestali da pokušavamo. Na Dan nezavisnosti, ne bi trebalo samo da slavimo te reči, već treba da se obavežemo da ćemo ih konačno ostvariti, istakao je Bajden u snimku objavljenom na Tviteru.\nOsvrćući se na američku dugu istoriju rasne nejednakosti, od robovlasništva da smrti Džordža Flojda, pozvao je Amerikance da teže idealu jednakosti na kojem je zemlja osnovana, prenoosi Foks njuz.\n-Američka istorija nije bajka jer zemlja nikada nije ispunila reči iz Deklaracije o nezavisnosti da su svi ljudi stvoreni jednaki, istakao je Bajden.\nTRESLA SE BANJALUKA Zemljotres osetili grđani na višim spratovima\nUŽIVO, RADNIK - PARTIZAN Crno-beli preuzeli inicijativu, nižu se šanse pred golom Surduličana\nU čemu je tajna ljudi koji se NIKAD NE RAZBOLE?


DAČIĆ U ANTALIJI: Srbija pouzdan i iskren prijatelj Turske! - Informer\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić razgovarao je danas u Antaliji sa turskim kolegom Mevlutom Cavušogluom i tom prilikom rekao da je Srbija otvorena za sve vidove saradnje i da je pouzdan i iskren prijatelj Turske, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije\nDačić je danas u Antaliji, zajedno sa turskim ministrom otvorio Konzulat Srbije.\nIstovremeno, turska agencija Anadolija je prenela Dačićevu izjavu kako Srbija nikada neće biti deo nikakve koalicije onih koji žele da rade protiv Turske.\n- Srbija nikada neće biti deo nikakve koalicije onih koji žele da rade protiv Turske, uključujući i neke od ovih organizacija koje se nalaze u zemljama u našem regionu i Srbija nikada neće pružati utočište nekome ko bi se borio protiv turskih interesa, turske države i naših turskih prijatelja - izjavio je Dačić.\nKako navodi MSP, ministri su razmotrili bilateralnu saradnju i regionalna pitanja i zajednički ocenili da su bilateralni odnosi na zavidnom nivou, čemu su podsticaj dali lični odnos dva predsednika, a potvrdu su dobili i u vrlo frekventnoj razmeni poseta na najvišem nivou.\nNa sastanku je ponovljeno i da je ekonomska saradnja posledično doživela svoj uspon i sada trgovinska razmena iznosi jednu milijardu USD na godišnjem nivou, a cilj je podići je u najskorije vreme na tri milijarde, navodi se u saopštenju MSP.\nBroj turista iz jedne u drugu zemlju je u stalnom porastu, a sada iznosi oko 100.000 turskih turista u Srbiji i 140.000 srpskih u Turskoj, što su takođe pokazatelji produbljivanja odnosa i uspona bilateralne saradnje i međusobnog razumevanja.\nOcenjeno je da Srbija i Turska imaju visok stepen podudarnosti u stavovima po nizu međunarodnih pitanja, kao i da treba nastaviti zajednički rad u cilju poboljšanja položaja obe države na međunarodnom planu. Borba protiv terorizma, otvaranje kulturnih centara i saradnja u oblasti investicija, samo su neka od polja na kojima će se produbljivati dalja saradnja.\nObostrano je potvrđeno da se radi na izgradnji takvih odnosa, ali i da prijateljstvo Srbije i Turske predstavlja zajedničko ulaganje u buduće naraštaje.\nIstovremeno, turska agencija Anadolija je prenela da je Dačić, govoreći o saradnji dve zemlje, posebno u oblasti turizma, ocenio da može da se radi još mnogo više.\n- Naše dve zemlje su ukinule vize. To je jedan od najviših stepena prijateljstva između zemalja. Uveli smo takođe, režim slobodne trgovine, tako da mi nastavljamo dalje našu saradnju - dodao je Dačić.\nOn je podsetio da u Turskoj postoji veliki broj građana koji vode poreklo iz Srbije, a takođe u Srbiji postoji i "jedan broj Turaka, ali i muslimanskog stanovništva, bilo da se oni zovu Bošnjaci ili muslimani, koje ima posebne simpatije prema Turskoj".\n- Mi sve to moramo i treba da koristimo da bude u funkciji zajednickog života i zajednickih interesa Srbije i Turske - zaključio je Dačić, navodi Anadolija.\nIvica Dačić Šef diplomatije Srbija-Turska Antalija


BEOGRAD – Odlične vesti za Srbiju. Dobio sam potvrdu od naših prijatelja da ćemo u nekoliko faza, do kraja februara i marta, obezbediti još gotovo milion vakcina. Živela Srbija!, objavio je jutros u video-snimku na zvaničnom Instagramu Budućnost Srbije predsednik Aleksandar Vučić.\nPredsednik je kazao i da je od jutros imao “više važnih telefonskih razgovora s našim prijateljima širom sveta, sa ciljem da bude obezbeđeno što je moguće više vakcina za naše građane”. “Ponosan sam na naše ljude što su razumeli značaj vakcinacije, što su shvatili da je zdravlje važnije i preče od svega za našu zemlju”, rekao je Vučić.\n“Znate da se ne pozivam na ugovore jer po ugovorima smo obezbedili šest i po miliona vakcina, ali sad ne pričamo o ugovorima, pričamo o stvarnim vakcinama. Pre početka marta, dakle za samo mesec dana, dobićemo još milion vakcina i dobio sam tvrdo obećanje, Živela Srbija!”, porucio je Vučić.\n← IZMENJEN PRAVILNIK: Rešen PROBLEM koji je mučio mnoge pri registraciji automobila\nPROLEĆE NA SNAZI SAMO DANAS, OD SUTRA PONOVO ŠALOVI I RUKAVICE: Pred nama četiri dana vremenske vrtoglavice →\nSPC o rezoluciji EP: Na nas ne utiču ni Istok ni Zapad\nVAŽNO ZA NAŠE GRAĐANE: Austrija se zalaže za uvođenje novih pravila koja se tiču vakcinacije


Vreme 929 - Vreme uspeha: Biznis -->\nAkcije: Traže se novi Coca-Cola talenti\nCoca-Cola HBC Srbija, u saradnji sa Ministarstvom prosvete, treću godinu zaredom raspisala je konkurs "Coca-Cola talenti" za stipendiranje sedam studenata. Najuspešniji će dobiti mogućnost da se profesionalno razvijaju u kompaniji Coca-Cola i novčanu pomoć od 2000 evra po godini studija. "Cilj je da mlade lidere i menadžere motivišemo da ostanu u Srbiji. Naš program se razlikuje od drugih zato što ne pomažemo studente samo finansijski već i kroz stručne obuke i praksu sa top menadžmentom kompanije. Ovo je dugoročan projekat, kao i naše potrebe za znanjem i entuzijazmom mladih talenata", istakao je Stefanos Vafidis, generalni direktor Coca-Cole HBC. Konkurs je otvoren od 15. oktobra do 15. novembra, a pravo učešća imaju svi studenti koji su dali uslov za upis treće godine, prosek ocena 8,5 ili više i odlično poznaju engleski jezik i rad na računaru. "Podržavamo ovaj projekat jer želimo da mladi ostanu u zemlji i svoje znanje stave u službu razvoja i ekonomskog rasta Srbije", rekao je ministar prosvete Žarko Obradović.\nTransferi: Direktor iz Srbije\nApatinska Pivara, članica InBeva, dobila je prvog generalnog direktora iz Srbije, mladog i uspešnog čoveka, Iliju Šetku. Tokom svoje petogodišnje karijere u Apatinskoj Pivari, sve do oktobra ove godine, Ilija Šetka uspešno je odgovarao na zahteve koje sa sobom nose različite pozicije – od menadžera prodaje za Srbiju za Pivaru Trebjesa do komercijalnog direktora za Crnu Goru. Šetka je diplomirao na Ekonomskom fakultetu u Beogradu 1997. godine a prva radna iskustva stekao je u kompanijama Unilever i Reckitt Benckiser. Na mesto direktora postavljen je nakon odlaska Hansa Vilhelma Šutea, koji se posle dvoipogodišnjeg vođenja Apatinske Pivare vratio u rodnu Namibiju. U toj zemlji Šute će nastaviti poslovnu karijeru u industriji cementa.\nSaradnja: Sve na jednom mestu\nVolksbank i Delta Generali Osiguranje zaključili su ugovor o zastupanju u poslovima osiguranja, koji će omogućiti prodaju polisa u svim ekspoziturama ove banke na teritoriji Srbije. Tako će građani putem mreže Volksbanke, pored svih proizvoda i usluga koje ona nudi, moći da ugovore i višegodišnje štedno životno osiguranje, kao i kasko osiguranje vozila, osiguranje kuće ili stana i osiguranje života uz dugoročne stambene kredite. S obzirom na to da su neke polise, kao što je osiguranje stana, neophodne za dobijanje hipotekarnih kredita, klijentima će u ekspoziturama banke biti omogućeno da na jednom mestu obezbede polisu. Volksbank ne naplaćuje proviziju klijentima za kupovinu osiguranja Delta Generali.\nInvesticije: Nov vozni park\nIndustrija mesa Carnex A.D. iz Vrbasa kupila je devet novih hladnjača i kombija od Iveco distributera iz Novog Sada, čime je poboljšala kvalitet dostave robe do kupaca u svim gradovima Srbije. Na osnovu tehničkih karakteristika i dodatne prateće opreme, sva nova vozila u potpunosti zadovoljavaju HACCP standarde. "Carnex planira da kompletno obnovi vozni park u naredne dve godine, a ova investicija predstavlja samo deo ukupnih ulaganja u kompaniju koja iznose 60 miliona evra", izjavio je generalni direktor Hju Mekrejnolds.\nPromocije: Voćna družina Froovy\nKompanija Fruvita, poznata po stalnim inovacijama i pomeranju granica dobrog ukusa, ponovo je napravila nešto novo i jedinstveno na našem tržištu. To su Froovy: visokokvalitetni, ukusni voćni sokovi i nektari u PET ambalaži od jednog i 0,33 litra, bez dodatka konzervansa, veštačkih boja i aroma. Ova voćna družina, namenjena mladim i aktivnim ljudima, ima četiri atraktivna ukusa koje su u Fruviti nazvali: Neodoljiva Froovy jabuka, Zavodljiva Froovy mango& marakuja, Osvežavajuća Froovy narandža i Uzbudljivi Froovy exotic.\nPoslovanje: Prvi depozit\nPrva ostvarena transakcija u Moskovskoj banci Beograd bio je depozit od 41 milion dinara, čime je prva ruska banka na domaćem tržištu 13. oktobra zvanično počela rad sa klijentima. Za naredne dane najavljeni su depoziti pravnih lica u iznosu od više stotina miliona dinara. "Kao banka sa likvidnim bilansom, što naročito dolazi do izražaja u svetlu globalne finansijske krize koja na našu i matičnu Bank of Moscow nije uticala, poslovne planove sprovodimo po unapred utvrđenoj dinamici", saopšteno je iz beogradske centrale. Takođe se navodi da Moskovska banka klijentima garantuje apsolutnu sigurnost depozita i mogućnost plasiranja kredita iz sopstvenih i sredstava matične banke.\nBanke: Vreme izazova\nPiše: Filippos Karamanolis, predsednik izvšnog odbora Eurobank EFG\nOd trenutka svog osnivanja, Eurobank EFG u Srbiji beleži odlične rezultate, i za kratko vreme stekla je epitet jedne od najdinamičnijih banaka na tržištu. Eurobank EFG je sada među vodećih pet banaka po visini ukupne aktive, i među tri prve banke u većini segmenata poslovanja sa stanovništvom, gde ima tržišni udeo od preko deset odsto (štednja, potrošački krediti, kreditne kartice, hipoteke, itd). Takođe imamo najširi spektar specijalizovanih ogranaka u zemlji preko kojih možemo da odgovorimo na raznovrsne potrebe svojih klijenata na najbolji mogući način.\nBankarski sektor u Srbiji je dobro pripremljen za suočavanje sa trenutnom svetskom finansijskom krizom. Zbog regulatornih mera koje primenjuje NBS (posebno u pogledu minimalnih obaveznih rezervi i kapitala), lokalne banke su izuzetno likvidne i sa dobrim kapitalom. U normalnim okolnostima, ove mere bi imale negativan uticaj na ukupan finansijski učinak banaka, ali u ovim nesigurnim vremenima omogućile su da celokupan bankarski sektor u Srbiji ostane jak i stabilan. Nemoguće je, međutim, da Srbija u potpunosti izbegne posledice trenutne krize. Očekuje se da se ekonomski rast uspori, jer će krediti najverovatnije postati skuplji i biće teže da se dobiju. Kompanije će smanjiti investicije a potrošači će smanjiti potrošnju. Banke će se više usmeriti ka štednji, upravljanju računima, kontroli troškova i upravljanju rizikom. Naš prioritet u ovo vreme izazova je da dalje razvijamo odnos poverenja i kreativne saradnje sa klijentima. Periodi kriza takođe predstavljaju mogućnost da dobre, jake banke kao što je Eurobank EFG ostvare dobre rezultate i uvereni smo da ćemo na kraju ovog perioda biti jači, veći i još cenjeniji na srpskom tržištu.\nPoslovno geslo: Rad nas ostvaruje\nPiše: Saša Vučković, generalni direktor Vršačkih vinograda\nIdeje su ono što nas pokreće, rad je ono što nas ostvaruje.\nImamo snagu, znanja, otvoren duh prema idejama sa osnovom dugogodišnje tradicije i iskustva. Kreacija u stvaranju novih ukusa kao plod saznavanja i sazrevanja, kao zahvalnost na ukazanom poverenju potrošača.\nUGOVOR: ComTrade Group sklopila je sa južnokorejskom kompanijom LG Elecrtonics ugovor o prodaji njenih proizvoda u Srbiji, za početak plazma televizora, mobilnih telefona i DVD plejera, a kasnije i frižidera, veš-mašina, klima-uređaja i usisivača.\nINVESTITOR: Perutnina iz Ptuja je u svoju fabriku Topiko u Bačkoj Palanci od privatizacije uložila oko deset miliona evra, a od 2009. do 2011. investiraće još 40 miliona evra.\nPRVI: Prema istraživanju agencije Mediana Adria, 60 odsto od 8259 ispitanika smatra da je Vinjak VS, kruševačkog Rubina, lider u Srbiji, dok je za drugi, Navipov vinjak, glasalo 17 odsto anketiranih.\nPOSAO: Srpska kompanija Multikom Inženjering dobila je posao projektovanja lanca od 32 hotela Holiday Inn u istočnoj Evropi.\nBUREK: Preduzeće iz Prokuplja Hameum International planira da na tržišta Nemačke, Holandije i Švajcarske izveze 12 tona smrznutog bureka sa mesom i nadevima od povrća i voća.\nPROPAO: Na tender za prodaju 45,9 odsto državnog kapitala u beogradskom Progresu niko se nije odazvao.\nPavle Marjanović, Generalni direktor Sanofi-aventis d.o.o., Beograd: Urbana mlada generacija promeniće Srbiju\nDOBITNICI: Ljudi iz urbane mlade generacije za koju ne postoji stereotip devedesetih, kojima je sasvim OK da letuju u Hrvatskoj i koji završavaju fakultet u Beogradu da bi master završili na nekom evropskom univerzitetu. To je generacija koje će promeniti Srbiju.\nGUBITNICI: Najveći su penzioneri, zatim svi koji su ostali bez posla u velikim državnim sistemima i čekali da pomoć odnekud stigne, a zadržali su stare radne navike i način razmišljanja po kojem su svi krivi za nastalu situaciju.\nMilan Miličić, marketing i PR menadžer Asusa, Beograd: Promena sistema je pogodila starije\nDOBITNICI: Kratkoročno, svi koji su se obogatili pre tranzicije, a dugoročno, mladi koji tek stasavaju za poslovni vek.\nGUBITNICI: Svi sredovečni i stariji ljudi jer je njima najteže da se priklone novim pravcima i uslovima rada. U trenutku kada je trebalo da poslovno budu najsposobniji, sistem u kome su radili se urušava i pojavljuje neki sasvim novi...


U Beogradu, ovog jutra najveće gužve beleže se na Autokomandi, mostu Gazela i na autoputu.\nPojačan saobraćaj na Autokomandi\n- Kao i svakog jutra, pojačan saobraćaj je u centru grada. Najviše vozila ima na Autokomandi, kod Železničke stanice, Sajma i u Nemanjinoj ulici - potvrdili su za "Blic" iz GPS-a.\nTakođe, kolone vozila možemo zateći i u Jurija Gagarina, kao i na Brankovom mostu.\nViše vozila zatiče se i u Jurija Gagarina\n- Ogromna gužva od jutros beleži se od hotela Srbija ka Dušanovcu, a u ostalim delovima grada pojačan je intezitet saobraćaja zbog kiše, ali nema zastoja - rekli su iz "Žutog taksija".\nDelovi Beograda prvog radnog dana u nedelji, bez gužve su kružni tok Novi Beograd, Bogoslovija i Bulevar despota Stefana.\nPOVRATAK U ŠKOLE I NA POSAO Beogradske ulice vrve od vozila, evo gde su NAJVEĆA ZAKRČENJA


Lancia Aurelia test Klasika\nLepota koja traje\nLancia Aurelia je bila i ostala jedna od onih automobila od čije pojave zastaje dah\nPočetkom pedesetih godina prošlog veka, Italija se i dalje borila sa odjecima rata i ogromnim političkim i socijalnim problemima, nastalim nakon godina razaranja i diktature. U takvim društvenim uslovima, niko nije očekivao da sa Apeninskog poluostrva dođu automobili od kojih zastaje dah i koji opčinjavaju svojim tehničkim rešenjima i čistom lepotom pojave.\nBaš takav automobil je i čuvena Lancia Aurelia, koja predstavlja još jedno remek delo na točkovima bez obzira iz kog ugla se posmatra. Kada je 1950. godine ugledala svetlost dana i lice javnosti, uspela je da na najbolji način pokaže da je famozni latinski duh i te kako živ i da ga ništa ne može uništiti.\nPriča o ovom automobilskom biseru počinje još početkom četrdesetih kada Francesco de Virgilio, inženjer Lancie i specijalista za V6 motore, dobija naređenje da započne razvoj novog agregata. Iako je prvi prototip V6 motora bio ubrzo gotov, veliki problemi sa vibracijama i balansiranjem zabrinjavali su konstruktore. Rešenje je pronađeno u povećanju ugla između cilindara sa početnih 39 na 45 stepeni. Motor je napravljen, ali automobil u kom bi on trebao da se nađe još nije.


Voda pamti (VIDEO) – Alternativno\nDuh Misterije Panorama\nFebruary 2, 2018 alternat\t0 Comments\nPre nego što nekome izgovorite ružne i grube reči, setite se da dve trećine ljudskog organizma čini voda, a japanski naučnik je dokazao da reči izazivaju promene u molekularnoj strukturi vode.\nIstraživačka radoznalost i ideja da se voda ponaša kao živ organizam, koji ima sposobnost da apsorbuje i pamti, navele su Emota na dalji tok eksperimenta. Uzeo je čistu, destilovanu vodu, stavio ju je u epruvete i na svaki uzorak zalepio etikete sa odštampanim rečima i porukama. Na jednima je pisalo – hvala, volim te, anđeo, lepo, mir, a na drugima – budalo, mrzim te, ubiću te, đavo, rat. Rezultati tog eksperimenta su naučniku i njegovom timu bili zapanjujući.\n← Samoubistvo dva čuvena programera na istom mestu otvorilo Pandorinu kutiju zavera protiv američke vlade\nFitnes aplikacija otkrila gde su američke tajne baze →


Brnabić: Uskoro poništavanje odluke Vlade Srbije u vezi sa Rio Tintom, referendum legitiman - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Brnabić: Uskoro poništavanje odluke Vlade Srbije u vezi sa Rio Tintom, referendum legitiman\nA. Mandić17.01.2022. 15:16\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je danas u Novom Sadu na uručenju ključeva stanova pripadnicima vojske i policije da su na jučerašnjem referendumu građani Srbije „uradili veliku stvar“, te da nema mesta spekulacijama o legitimnosti jučerašnjeg referenduma bez obzira na nisku izlaznost, i ponovila da će odluke Vlade u vezi sa kompanijom Rio Tinto biti povučene „uskoro“, odbivši da precizira šta to znači.\nPremijerka je nisku izlaznost pripisala „velikom broju ljudi koji su pozitivni na korona virus“ i onima koji su se zbog epidemijske situacije plašili da izađu na birališta, dodavši da je otežavajuća okolnost i to što je trenutno sezona odmora u Srbiji, ali i da tema referenduma „nije bila prijemčiva za građane“.\nIstakla je i da bez obzira na sve one koji nisu izašli i glasali, „nema govora“ o dovođenju u pitanje legitimnost jučerašnjeg procesa, jer je i „velika većina bila za“.\n– Oni koji kažu da je referendum pokazatelj da ćemo izgubiti na izborima, to je potpuno moguće, ali na referendumu smo pobedili, i to je jedino važno u ovom trenutku – istakla je Ana Brnabić\nNa pitanje ko je pobedio na referendumu, s obzirom da to nije stranačko pitanje, Brmabićeva je objasnila da je pobedila „ona većina koja je izgurala amandmane, dvotrećinska većina, Vlada koja se borila za to pitanje i koja je zagovarala da se glasa potvrdno“.\nOna je istakla da su „svi po prvi put jednaki pred licem pravde“, ali i da su sa jučerašnjim danom pojedinci „pokazali licemerje i neodgovornost“ pozivajući da se glasa protiv protiv akta o promeni Ustava, optuživši krajnju levicu i desnicu, uključujući stranke Zavetnici, Dveri i Ne davimo Beograd uz organizacije civilnog društva, , da „žele po svaku cenu da zaustave demokratizaciju Srbije samo kako bi bili protiv Aleksandra Vučića, Vlade i Skupštine“.\n„Za Rio Tinto kriv Zelenović“\nPredsednica Vlade kazala je da se „uskoro očekuje poništavanje odluke Vlade Srbije u vezi sa Rio Tintom“, nakon konsultacija sa predsednikom Srbije, ponovivši da „da Vlada ne voli da na takav način odgovara na zahteve koji su joj isporučeni od strane udruženja koja su finansirana iz inostranstva“, i istakla da aktuelna vlast „nema problem sa tim jer ih oni nisu doveli u Srbiju“ i da ugovor sa Rio Tintom ne postoji.\nNa pitanje da li uskoro znači nekoliko dana, nedelja ili meseci, Brnabić je odbila da objasni šta to znači.\n– Nismo od onih koji su danas protiv Rio Tinta i blokiraju međunarodne saobraćajnice a taj Rio Tinto su doveli u Srbiju, dali im istražna prava 2004. godine i dve godine kasnije promenili čitav zakon kako bi izašli u susret toj kompaniji i 2012. godine im dali dozvole – poručila je premijerka i dodala da joj nije jasno „zašto se ne razgovara sa drugima i Nebojšom Zelenovićem“, te da njega treba pitati „zašto je doveo Rio Tinto, zašto je 2004 dao istražna prava, zašto su promenili zakon o rudarstvu i energetici tako da bi se omogućili eksplataciona prava onima koji nisu imali ta prava“.\nPonovila je i optužbe da blokade i protesti koji se svakog vikenda događaju širom Srbije „nemaju veze sa ekologijom“ i da su opozicioni lideri Dragan Đilas, Marinika Tepić, Mlađan Đorđević, Dušan Petrović „prodavali zemlju toj kompaniji“ i zaključila da „što se nje tiče Rio Tinto ne mora da bude u Srbiji“.\nAna BrnabićNovi SadPremijerkareferendumrio tintoNovi Sad


Predsedniku Srbije zabranjen ulazak na Kosovo - Sputnjik Srbija\n19:14 05.01.2017 (osveženo 22:51 08.01.2017) Preuzmite kraći link\nMinistarstvo spoljnih poslova tzv. države Kosovo saopštilo je da predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću nije dalo dozvolu za ulazak na KiM. U međuvremenu, iz kabineta predsednika Srbije saopšteno je da se poseta Kosovu zvanično otkazuje.\nMinistarstvo spoljnih poslova tzv. države Kosovo, koje je nadležno za izdavanje dozvola za posetu srpskih zvaničnika, saopštilo je da je zahtev Tomislava Nikolića odbijen.\nTaj zahtev je, kako se navodi, odbijen pošto nije dostavljen onako kako je predviđeno sporazumom o međusobnim posetama visokih zvaničnika.\n„Vlada Kosova smatra da su poslednje ponašanje Srbije i izjave koje se svakodnevno daju protivne duhu međudržavne saradnje i dostignuća dijaloga, kako bi se izgradili zdravi mostovi saradnje dve države i naroda“, navodi se u saopštenju kosovskog ministarstva spoljnih poslova.\nKosovsko ministarstvo je navelo da su poslednje izjave iz Srbije protivne interesima Srba koji žive na Kosovu i koji su odlučni da tu žive.\nVlada Kosova je odbila zahtev predsednika Srbije Tomislava Nikolića da povodom pravoslavnog Božića poseti Kosovo, javila je prištinska televizija KTV.\nU međuvremenu, najavljena poseta Štrpcu predsednika Srbije Tomislava Nikolića i direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića, danas je i zvanično otkazana.\nU Kabinetu predsednika Republike ranije je potvrđeno Sputnjiku da su saradnici iz Nikolićevog Kabineta na administrativnom prelazu tokom dana bili praktično maltretirani nekorektnim ponašanjem osoblja.\nPredsednik Nikolić trebalo je da u petak, na Badnji dan, boravi u Štrpcu.\notkazano, poseta, Tomislav Nikolić


Međunarodni dan SOS Dečijih sela | SOS Dečija sela Srbija\nObeležili smo Međunarodni dan SOS Dečijih sela\n23. jun je Međunarodni dan SOS Dečijih sela.\nPrvo SOS Dečije selo osnovano je 1949 u Imstu (Austrija). Danas su SOS Dečija sela međunarodna organizacija, koja u 135 zemalja i teritorija sveta pomaže više od 1.200.000 ljudi. U 571 SOS Dečijem selu živi 84.500 mališana, kroz 533 Programa jačanja porodica SOS Dečija sela, širom sveta, pomažu 492.700 dece i 90.600 porodica, a kroz 30 Programa hitne pomoći u 23 zemlje, pomogli smo desetine hiljada najugroženijih ljudi, prvenstveno dece.\nSOS Dečija sela Srbija obeležila su 23. jun, Međunarodni dan SOS Dečijih sela u svim svojim programima, nizom manifestacija i aktivnosti u Beogradu, Nišu i Kraljevu.\nTako je, u beogradskom parku Tašmajdan, mobilni edukativni tim „Super autobus“ održao niz kreativnih aktivnosti i radionica za decu i odrasle.\nDeca i zaposleni u SOS Dečijem selu Kraljevo pripremili su priredbu za partnere, prijatelje i saradnike, u okviru koje su, u znak podrške, nastupili i Bojana i Nikola Peković, pobednici šou programa „Ja imam talentat“, mladi i talentovani muzičari iz Kraljeva.\nProgram jačanja porodica „Putokaz“, u saradnji sa Dečijim kulturnim centrom, odrganizovao je akciju u parku Čair u Nišu. Nišlije su imale priliku da prisustvuju kreativnoj radionici, učestvuju u pravljenju porodičnog stabla i kreiranju kreativnih čestitki za SOS Dečija sela.\nProgram jačanja porodica Zemun obeležio je ovaj dan kroz radionice i kreativne aktivnosti za decu u naselju Dr Ivan Ribar. Na kreativan način, uz igru i zabavu razgovarali smo o porodičnim vrednostima i značaju porodice za rast i razvoj deteta.\nU okviru Programa “Solidarnost”, Međunarodni dan SOS Dečijih sela obeležili smo kroz kreativne radionice i aktivnosti sa decom i porodicama na svim lokacijama na kojima pružamo podršku izbeglicama.


Herceg Novi:DOO Kovaèica oštetila budžet za 60.000 eura?\nSubject: Herceg Novi:DOO Kovaèica oštetila budžet za 60.000 eura? Thu 26 Dec 2013 - 19:59\nHercegnovska policija, jedinice za suzbijanje privrednog kriminala je danas podnela kriviènu prijavu protiv pravnog lica – preduzeæa „Kovaèica“ D.O.O. iz Herceg Novog i protiv odgovornog lica u pravnom licu- izvršnog direktora pomenutog preduzeæa Gluvakov Ðura (61.god), državljanina Republike Srbije iz mesta Crepaja,sa privremenim boravkom u Herceg Novom.\nSumnja se da je Gluvakov poèinio pomenuto krivièno delo na naèin što je u svojstvu izvršnog direktora preduzeæa „Kovaèica“, od 01. januara 2008. godine do momenta kontrole 04. novembra 2013. godine, neprijavljujuæi steèeni prihod pomenutog preduzeæa, izbegao plaæanje poreskih obaveza – poreza na dodatu vrednost i poreza na dobit pravnih lica, èime je oštetio Budžet Crne Gore za iznos od preko 60.000 eura.


Zabavne činjenice o filmu "Pirati sa Kariba: Salazarova osveta" - Hej! magazin\nMy Time\t May 11, 2017\t 1 Comment\nPre nego što kreneš u bioskop, pročitaj zabavne činjenice o filmu “Pirati sa Kariba: Salazarova osveta”\n1. Novopridošli član piratske porodice Henry, koga tumači glumac Brenton Thwaites, fan je “Pirata sa Kariba” još od prvog dela koji je gledao kao mali u Queenslandu, u Australiji. Stoga, niko na svetu nije bio srećniji od njega kada je dobio ulogu u “Salazarovoj osveti”, koja se uglavnom snimala u… Queenslandu!\n2. Kao i prilikom snimanja prethodnih delova “Pirata sa Kariba”, tokom kojih se stvaralačka ekipa borila sa prirodnim nepogodama širom planete, ni “Salazarova osveta” ih nije bila pošteđena. Naime, set je bio na udaru ciklona nazvanog Marcia, koji je nedeljama zasipao ekipu kišom.\n3. Detaljan set grada St. Martin, koji je dizajnirao Nigel Phelps se prostire na preko 20 hiljada kvadratnih metara. Iako se većina zgrada sastoji samo od fasade, dve zgrade su podignute u potpunosti: Grimesova taverna i Swiftova kuća mapa. Pojedine građevine su dizajnirane od lakih materijala tako da su mogle da se ručno prenesu na različite lokacije čime se sticao utisak da je grad veći nego što jeste.\n4. Svaka prodavnica u St. Martinu je imala neke artikle izložene ispred ulaza, poput sušenog oktopoda i lignje koji su bili pravi i smrdeli kao pakao usled prženja pod filmskim reflektorima tokom nekoliko dana snimanja.\nJoš zanimljivosti o ovoj piratskoj avanturi pročitajte u novom broju HEJ!-a koji je u prodaji!\nZaboravili ste ono najbitnije: Will i Elizabeth se vracaju 😀\nMy Time\t 02/12/2016\nTom Cruise i Rassell Crowe u filmu “Mumija” koji izlazi na leto\nJe li on loš dečko?\nMy Time\t 19/12/2016\nPOKLANJAMO: “Odabrana” je knjiga o bespoštednoj borbi za krunu\nFashion & Beauty Mix\t 09/04/2018\n“It” boja nove generacije je žuta


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović i ministar odbrane Zoran Đorćević paljenjem sveća ispred ambasade Ruske Federacije odali su poštu tragično nastradalim u eksploziji u metrou u Sankt Peterburgu.\nStefanović i Đorđević su povodom tragičnog događaja, u ime Vlade Srbije, izjavili najdublje saučešće ruskom narodu, ruskoj državi i porodicama nastradalih u ovom napadu.\n"Još uvek ne znamo da li se radi o terorističkom napadu, o aktu organizovanog kriminala ili nečem sličnom, ali ovo je svakako zločin koji je počinjen protiv ruskog naroda, protiv nevinih ljudi, koji su stradali samo zato što su se našli na meti nekih koji su želeli da nanesu veliko zlo", kazao je Stefanović.\nMinistar Stefanović je poručio da Rusija u ovom trenutku može da računa na podršku Srbije, na dobru saradnju, prijateljstvo i partnerstvo, kao što je to bilo do sada i dodao da postoji odlična saradnja sa bezbednosnim službama, u borbi protiv organizovanog kriminala i svih vidova ugrožavanja bezbednosti.\n"I ako postoji bilo šta što bi Srbija mogla da pomogne, stojimo im na raspolaganju. Nadamo se da će ruska država imati snage da brzo pronađe počinioce i potraži pravdu za ljude koji su stradali potpuno nevini", rekao je Stefanović.


Alen Smailagić intervju za Sputnjik o reprezentaciju, Obradoviću, Pešiću...\nAlen Smailagić, košarkaš Partizana i reprezentativac Srbije, govorio je za Sputnjik o pozivu seleketor Svetislava Pešića, odazivanju na isti, kao i o radu sa Željkom Obradovićem.\nSmailagić je prošlog leta potpisao višegodišnji ugovor sa Partizanom, nakon što je dve godine proveo u Sjedinjenim Američkim Državama igrajući za Golden Stejt Voriorse. Mladi srpski košarkaš imao je atipičan put, pošto je do NBA došao iz Razvojne lige (takmičenja ispod NBA) u koju je direktno prešao iz KK Beko iz Koteža. Međutim, kada je dospeo do NBA, stvari se nisu odvijale onako kako je on želeo, te je za dve sezone odigrao 29 utakmica i prosečno je na terenu provodio samo osam minuta. Popularni Smajli, što na engleskom jeziku znači „nasmejan“, nije uspeo da se nametne u Voriorsima.Zbog toga njegova budućnost u ekipi nije bila sigurna, situacija je bila teška i sve to je uticalo da prošlog leta, pre nego što je prešao u Partizan, odbije poziv tadašnjeg selektora Igora Kokoškova za kvalifikacije za Olimpijske igre. Smailagić je svestan svega toga i sada kada je miran, kada je čvrsto nogama na zemlji, u smislu da ima višegodišnji ugovor i stabilnu situaciju, kaže da će biti uz reprezentaciju uvek kada dobije mogućnost.Pred košarkašima Srbije su kvalifikacije za Svetsko prvenstvo 2023. godine, a prvu utakmicu u ovom ciklusu odigraće protiv Letonije u četvrtak u 20 časova u dvorani Aleksandar Nikolić.Selektor Svetislav Pešić, kao ni njegovi prethodnici, ne može da računa na košarkaše iz Evrolige i Orlovi će u podmlađenom sastavu odmeriti snage protiv Letonije, a zatim i tri dana kasnije na gostovanju protiv Belgije.Jedan od nosilaca biće Smailagić, koji briljira u dresu Partizana na startu sezone.„Osećaj je sjajan, to je naša zemlja i mi ćemo da se borimo za te boje. Očekujemo pobede i mislim da će biti lepo iskustvo za nas, mlada smo ekipa, i to će nam pomoći u daljem nastavku karijere“, kazao je Smajli.Kada je reč o nastavku karijere, za sada se ispostavlja da je 21-godišnji košarkaš doneo pravu odluku što je potpisao za Partizan. Igra jako zrelo, prepoznaje situacije, kako ofanzivno, tako i defanzivno, i za Sputnjik kaže da zasluge za ovakvu igru idu iskustvu koje je stekao u NBA, ali i Željku Obradoviću.„Ima svega, u NBA nisam imao velikih minuta, ne mogu da kažem da je preterano iskustvo, ali sam imao vizuelni pogled, mogao sam da vidim najbolje košarkaše sveta kako igraju, kako se kreću, a ima mnogo i do Željka Obradovića“, istakao je Smailagić.Smajli je posebno impresivan bio u derbiju protiv Crvene zvezde kada je bio jedina svetla tačka u Partizanu. Pokazao je sve ono što trener voli da vidi kod mladog košarkaša – drskost, neustrašivost, želju za nadmetanjem...Dobre igre nisu ostale neprimećene, Smajli je dobio poziv Pešića, odazvao se i raduje se saradnji sa još jednim legendarnim srpskim trenerom. Smailagić je pravo osveženje u srpskoj košarci, u ABA ligi prosečno beleži 10,5 poena i 6,1 skokova, uz 15 indeksnih poena prosečno, dok je u Evrokupu na sličnih 10,6 poena i 5,8 skokova.Impresivno za 21-godišnjaka, u kojem je Srbija, kao i Partizan, dobila košarkaša za budućnost i kojeg ćemo na delu, u dresu reprezentacije, videti već u četvrtak kada Orlovi dočekuje Letoniju. ► Tri meseca u Srbiji – više nego tri godine u Americi► Iz NBA u Partizan – Smailagić šesto pojačanje crno-belih!► „Ko je lud da na njih ne računa?“: Pešić otkrio šta će biti sa Kalinićem i Lučićem\nsport, košarka, alen smailagić\n21:12 24.11.2021 (Osveženo: 12:13 26.11.2021)\n© Sputnik / Lola ĐorđevićAlen Smailagić\nAlen Smailagić, košarkaš Partizana i reprezentativac Srbije, govorio je za Sputnjik o pozivu selektora Svetislava Pešića, odazivanju na isti, kao i o radu sa Željkom Obradovićem.\nSmailagić je prošlog leta potpisao višegodišnji ugovor sa Partizanom, nakon što je dve godine proveo u Sjedinjenim Američkim Državama igrajući za Golden Stejt Voriorse.\nMladi srpski košarkaš imao je atipičan put, pošto je do NBA došao iz Razvojne lige (takmičenja ispod NBA) u koju je direktno prešao iz KK Beko iz Koteža.\nMeđutim, kada je dospeo do NBA, stvari se nisu odvijale onako kako je on želeo, te je za dve sezone odigrao 29 utakmica i prosečno je na terenu provodio samo osam minuta.\nPopularni Smajli, što na engleskom jeziku znači „nasmejan“, nije uspeo da se nametne u Voriorsima.\nZbog toga njegova budućnost u ekipi nije bila sigurna, situacija je bila teška i sve to je uticalo da prošlog leta, pre nego što je prešao u Partizan, odbije poziv tadašnjeg selektora Igora Kokoškova za kvalifikacije za Olimpijske igre.\n© Sputnik / Lola ĐorđevićAlen Smailagić sa novinarem sportske redakcije Sputnjika\nAlen Smailagić sa novinarem sportske redakcije Sputnjika\nSmailagić je svestan svega toga i sada kada je miran, kada je čvrsto nogama na zemlji, u smislu da ima višegodišnji ugovor i stabilnu situaciju, kaže da će biti uz reprezentaciju uvek kada dobije mogućnost.\n„Prija poziv, odabrani ljudi dobijaju poziv, ne svi. Stvarno prija, sada sam se odazvao jer imam čvrsto tlo pod nogama, ne moram da razmišljam za klub, pošto sam u Partizanu, i sada mogu da se odazivam češće na treninge i pozive reprezentacije i da se nadam najboljem“, rekao je Smailagić za Sputnjik na okupljanju reprezentacije.\nPred košarkašima Srbije su kvalifikacije za Svetsko prvenstvo 2023. godine, a prvu utakmicu u ovom ciklusu odigraće protiv Letonije u četvrtak u 20 časova u dvorani Aleksandar Nikolić.\nSelektor Svetislav Pešić, kao ni njegovi prethodnici, ne može da računa na košarkaše iz Evrolige i Orlovi će u podmlađenom sastavu odmeriti snage protiv Letonije, a zatim i tri dana kasnije na gostovanju protiv Belgije.\n© Foto : ABA liga / Partizan NIS / Dragana StjepanovićAlen Smailagić – detalj s utakmice KK Partizan – Krka\nAlen Smailagić – detalj s utakmice KK Partizan – Krka\nJedan od nosilaca biće Smailagić, koji briljira u dresu Partizana na startu sezone.\n„Osećaj je sjajan, to je naša zemlja i mi ćemo da se borimo za te boje. Očekujemo pobede i mislim da će biti lepo iskustvo za nas, mlada smo ekipa, i to će nam pomoći u daljem nastavku karijere“, kazao je Smajli.\nKada je reč o nastavku karijere, za sada se ispostavlja da je 21-godišnji košarkaš doneo pravu odluku što je potpisao za Partizan.\nIgra jako zrelo, prepoznaje situacije, kako ofanzivno, tako i defanzivno, i za Sputnjik kaže da zasluge za ovakvu igru idu iskustvu koje je stekao u NBA, ali i Željku Obradoviću.\nSrpski košarkaš Alen Smailagić u dresu Golden Stejt Voriorsa\n„Ima svega, u NBA nisam imao velikih minuta, ne mogu da kažem da je preterano iskustvo, ali sam imao vizuelni pogled, mogao sam da vidim najbolje košarkaše sveta kako igraju, kako se kreću, a ima mnogo i do Željka Obradovića“, istakao je Smailagić.\nSmajli je posebno impresivan bio u derbiju protiv Crvene zvezde kada je bio jedina svetla tačka u Partizanu. Pokazao je sve ono što trener voli da vidi kod mladog košarkaša – drskost, neustrašivost, želju za nadmetanjem...\n„Naučio sam mnogo od Željka za tri-četiri meseca. Spustio me je na zemlju, pokazao mi je gde mogu najbolje da utičem na igru, gde sam dominantan, pošto sam se kao mladi igrač još tražio. Tu mi je mnogo pomogao, pronašao mi je kvalitete, mane, i tera me da radim ono što će najbolje uticati na tim i na moju karijeru“, rekao je reprezentativac Srbije.\nDobre igre nisu ostale neprimećene, Smajli je dobio poziv Pešića, odazvao se i raduje se saradnji sa još jednim legendarnim srpskim trenerom.\n„Nisam još imao neki poseban razgovor sa selektorom, ali nadam se, pošto je i on legendarni trener, da ću pokupiti neke trikove, gde će mi pokazati nešto novo, tako da sve ovo gledam kao školu koju treba da prođem da bih napredovao.“\nSmailagić je pravo osveženje u srpskoj košarci, u ABA ligi prosečno beleži 10,5 poena i 6,1 skokova, uz 15 indeksnih poena prosečno, dok je u Evrokupu na sličnih 10,6 poena i 5,8 skokova.\nImpresivno za 21-godišnjaka, u kojem je Srbija, kao i Partizan, dobila košarkaša za budućnost i kojeg ćemo na delu, u dresu reprezentacije, videti već u četvrtak kada Orlovi dočekuje Letoniju.\n► Iz NBA u Partizan – Smailagić šesto pojačanje crno-belih!


Prezentacija u Bujanovcu – Medijacija u slučajevima diskriminacije | Partneri Srbija\nHome › VESTI › Antidiskriminacija › Prezentacija u Bujanovcu – Medijacija u slučajevima diskriminacije\nBy admin • 29. октобар 2011.\nU četvrtak, 27. oktobra 2011. godine, u Domu kulture u Bujanovcu održana je prezentacija „Medijacija u slučajevima diskriminacije: služba Poverenika za zaštitu ravnopravnosti”.\nUčesnici prezentacije bili su predstavnici organizacija civilnog društva (OCD), lokalne samouprave, ustanova socijalne zaštite, kao i sertifikovani medijatori iz Bujanovca i okoline. Učesnici su informisani o načinu sprovođenja postupka pred Poverenikom, vođenju strateških parnica, medijaciji kao alternativnom pristupu rešavanju problema, kao i o specifičnoj formi medijacije prilagođene situacijama diskriminacije. Predavačice na prezentaciji bile su prof. dr Nevena Petrušić, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti, i Dragana Ćuk Milankov, predsednica Centra za alternativno rešavanje sukoba (CARS).\nPrezentacija u Bujanovcu deo je projekta Partnerstvo za toleranciju i zaštitu od diskriminacije čiji je cilj unapređenje sistema zaštite od diskriminacije u Srbiji i doprinos izgradnji društvene kohezije. Projekat se sprovodi uz podršku Delegacije Evropske unije u Srbiji, i u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti.\n« Panel diskusija u Paraćinu, 17. oktobar 2011.\n“Zaštita od diskriminacije u Srbiji – Postupak pred Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti“ – seminar u Nišu »


Virus pozitivnog i negativnog - Zdrava Hrana\nNedavno istraživanje univerziteta Kalifornija, Jejl, i kompanije Fejsbuk, utvrdili su da se putem društvenih mreža negativna raspoloženja šire kao virus.\nSrećom, isto važi i za pozitivna… Sociolozi odavno znaju da se emocije šire putem komunikacije oči u oči, ali je ovo prvo istraživanje velikog obima koje se bavi onlajn interakcijama. I ono je utvrdilo da se raspoloženja šire društvenim mrežama poput virusa. Zamislite negativni društveni medij koji za nekoliko minuta, ili sati, može da milione ljudi uvuče u vrtlog gneva koji može da negativno utiče na njihove realne odnose sa prijateljima, kolegama i porodicom. Društvene mreže to mogu da učine! Sakupljajući činjenice za ovo istraživanje, istraživači (od kojih su neki u to vreme bili zaposleni u Fejsbuku), ispitali su milijarde statusa postavljenih između januara 2009. i marta 2012. Oni su posebno ispitivali kako se statusi menjaju tokom kišnih dana. Potom su pregledali postove ljudi koji su prijatelji sa onima na koje je kiša negativno delovala, ali koji su živeli u oblastima gde vreme nije bilo loše. Istraživanje je pokazalo da je svaki negativni post, nastao kao rezultat lošeg kišnog vremena, doveo do 1,29 više dodatnih negativnih postova nego što je uobičajeno.\nOva informacija može posebno interesovati one čije su delatnosti pod velikim uticajem globalnih emocija, kao što su, na primer, političari i finansijeri. Ovo proučavanje ukazuje da podsticanje globalnih emocija ima potencijal da stvori političke nemire, ili široko proširen strah i ustezanje da se ulaže na berzi. Naravno, možemo zamisliti kako se ovaj fenomen “virusa raspoloženja” može iskoristiti u tačno određene svrhe…\nNažalost, istraživači koji su utvrdili šta mogu da učine raspoloženja koja se šire društvenim mrežama na internetu nisu se pozabavili uticajem “zvaničnih medija”, televizije i štampe, koji su u mnogim poznatim slučajevima nastupili upravo kao kreatori opšteg mišljenja i raspoloženja, često negativnog…\nDobra vest: i pozitivne emocije su zarazne\nSrećom, ima i dobrih vesti. Ono što je još interesantnije u ovom istraživanju jeste da su pozitivni emocionalni postovi imali još veći uticaj… Istraživači su utvrdili da su postovi koji izražavaju srežu gemerisali 1,75 novih dodatnih emocionalno pozivitnih postova kod prijatelja korisnika fejsbuka.\nU svako slučaju, oba rezultata ukazuju da emocije stvaraju talas u onlajn socijalnim mrežama koji generiše ista ili slična osećanja kod drugih korisnika.\nI šta reći na kraju? Iz svega navedenog proizilazi jasan zaključak: ako već koristimo društvene mreže, trebalo bi da nastojimo da njima širimo dobre i pozitivne misli i osećanja – jer svi mi, u krajnjoj liniji, želimo da čujemo nešto dobro. Šireći dobre misli i osećanja možemo ostvariti pozitivan uticaj na svet.


Predstavnike velikih biznis korisnika pozdravio je generalni direktor Telekoma Srbija Predrag Ćulibrk. On je istakao da je njihova podrška kompaniji dala energiju i podsticaj za pružanje modernijih i inovativnijih usluga i servisa, kao i snagu da Telekom Srbija zadrži vodeću poziciju u gotovo svim segmentima telekomunikacionih servisa. „Prethodna godina bila je rekordna za kompaniju po mnogo čemu. Kao što je poznato, Telekom Srbija je najprofitabilnija kompanija u našoj zemlji. Za ovaj rezultat zahvaljujem se svima vama, ali isto tako zahvaljujem se i milionima naših korisnika koji su doprineli tome da Telekom Srbija bude ponos srpske ekonomije“, rekao je Predrag Ćulibrk.\nPoželevši predstavnicima velikih kompanija da uspešno završe ovu i da na isti način počnu i novu godinu, generalni direktor je istakao da je dosta toga i dalje pred nama. „Ove godine smo doneli odluku da zakoračimo u transformaciju fiksne infrastrukture, koja će biti bazirana na izgradnji optičke komunikacione mreže do korisnika, o čemu su i mediji izveštavali. Potpisali smo ugovor sa kompanijom Huawei u vrednosti do 150 miliona evra koji će biti realizovan u naredne tri ipo godine. Investirali smo u izgradnju 4G mreže i do sada je pokriveno više od 120 gradova. U godini pred nama nameravamo da još intenzivnije investiramo u 4G tehnologiju“, zaključio je Predrag Ćulibrk.\nPrisutnima se, pored generalnog direktora, obratio i direktor Funkcije za velike poslovne korisnike Branko Stefanović koji je izrazio zadovoljstvo prisustvom velikog broja ključnih partnera Telekoma Srbija. „Uveren sam da je Telekom Srbija svojom sveobuhvatnom podrškom doprineo uspešnoj poslovnoj godini svih naših partnera. Nastojaćemo da i dalje budemo prvo i jedino mesto na kojem će poslovni korisnici tražiti sve ono što im je potrebno kada razmišljaju u oblasti telekomunikacija i IT-a“, kazao je Stefanović.\nMeđu dobitnicima nagrade „Biznis partner“ za 2016. godinu su JP Elektroprivreda Srbije, kompanije NIS i Huawei, Banca Intesa, Komercijalna banka, TV Pink, kao i Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo odbrane i Ministarstvo zdravlja.\nKompanija Telekom Srbija dobitnik je Svetosavske nagrade za izuzetan doprinos i kontinuirano ulaganje na polju obrazovanja koji su ostvareni tokom prethodne godine. Među vodećim projektima kompanije iz te oblasti posebno se izdvaja akcija „Stvaramo znanje“ u okviru koje je Telekom Srbija obezbedio informatičku opremu za 20 osnovnih škola širom Srbije. Poseban značaj tog projekta ogleda se u činjenici da je realizovan u godini kada je informatika postala obavezan predmet u svim osnovnim školama. Priznanje dodeljuje Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, pojedincima, institucijama, udruženjima i kompanijama za doprinos kvalitetnom obrazovanju i vaspitanju dece.\nFinale ovogodišnjeg mts app konkursa na kom je proglašeno pet timova i pet najboljih aplikacija za mobilne uređaje održano je u beogradskom Startit centru. Prema oceni žirija, pobedu su odnele aplikacije: „Solve&Share“ i „Eduno“ timova iz gimnazije „Bora Stanković“ iz Niša, aplikacija „ConTags“ tima iz gimnazije „Bolyai“ iz Sente, zatim aplikacija „Stories“ Luke Jovičića iz Matematičke gimnazije u Beogradu i aplikacija „Gde je problem?“ tima iz Šabačke gimnazije. Učenici, autori aplikacija nagrađeni su vrednim mobilnim telefonima, a istovremeno su se plasirali u regionalno finale konkursa pod nazivom „Regionalni app izazov“, gde će biti u prilici da se susretnu i takmiče sa vršnjacima iz Bosne i Hercegovine i Crne Gore.


Confederate Motorcycles dobija novo ime i usmerava fokus na E modele - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nU jednom intervjuu sa lokalnim novinarima u Kaliforniji, predsednik brenda Confederate izjavio je da će njegova kompanija uskoro postati poznata kao Curtiss Motorcycles. Ovo ime se vezuje za Glena Kurtisa koji je nekada bio vozač trkačkih motocikala, kao i njihov tvorac, ali je verovatno najpoznatiji po svojoj ulozi u avio industriji.\nOdluka da se odustane od imena Confederate nije došla kao laka, ali Čembers je izjavio da je motivacija za promenu nastala iz povezanosti sa građanskim ratom između severa i juga Sjedinjenih Američkih Država. Međutim, nekoliko događaja i parnica u Virdžiniji, sigurno poseduju nekog udela.\nKao što je Čejmbers objasnio: "Ja mislim da smo izgubili dosta na poslovnom planu zbog tog imena i propustili smo priliku brendiranja, tako da je vreme se obnovimo i penzionišemo staro ime", dodao je.\nOva promena dolazi u veoma oportunističkim vremenima, jer Kurtis sada želi da se fokusira na električne modele motocikala, zahvaljujući partnerstvu sa kompanijom Zero Motorcycles. Prvi model nove kompanije biće nazvan Hercules i sastojaće se od dva električna motora koji isporučuju 175 ks i 392 Nm obrtnog momenta.


Sprečiti sudsko ubistvo | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Sprečiti sudsko ubistvo\nSprečiti sudsko ubistvo\nVIDEO K9: Danas smo svi obavezni da stanemo u zaštitu zdravlja dr Vojislava Šešelja, i da stanemo na stranu njegovog prava na slobodu i lečenja na slobodi. Poručio je, gostujući u emisiji “Nema (bez) veze”, član Starešinstva “Dveri”, Boško Obradović.\nPokret “Dveri” ne odustaje od inicijative okupljanja patriotskog bloka, dokazujući to između ostalog i podrškom protestu kojim poslednjih dana Srpska radikalna stranka pokušava da ukaže na dramatično zdravstveno stanje dr Vojislava Šešelja.\nUkazujući na katastrofalne uslove koji su Šešelju nametnuti u Haškom tribunalu, Obradović smatra da je neophodno uraditi sve kako bi bio pušten na slobodu i kako bi mu bilo omogućeno adekvatno lečenje.\nObradović na kraju pita da li postoji primer u savremenom svetu i modernoj sudskoj praksi da nekog držite 12 godina u pritvoru bez konačne presude.\nPrethodni tekstNovo naselje: „Ljubav u prolazu“\nSledeći tekstUdaren motociklista na Detelinari


Rusija formira savet za borbu protiv koronavirusa - Sputnjik Srbija\n16:16 14.03.2020 Preuzmite kraći link\n„Doneli smo odluku da formiramo Koordinacioni savet za borbu protiv koronavirusa, koji će uključivati operativni štab za upozoravanje i borbu sa novom bolesti, koji već postoji, i Komisiju za održivost ekonomske situacije u zemlji“, rekao je Mišustin na strateškom zasedanju Koordinacionog saveta za borbu protiv koronavirusa.\nOn je istakao da se današnja sednica održava kako bi se razmotrili svi aspekti situacije u vezi sa koronavirusom i kako bi se razvila potrebna rešenja.\nSituacija u Evropi – kritična\nPrema njegovom mišljenju, „situacija u svetu se nepovoljno razvija, obolelo je više od 145.000 ljudi i stanje u većini zemalja prilično je složeno“.\nMišustin je kao primer naveo Evropu, gde je, prema njegovom mišljenju, situacija sa koronavirusom kritična. On je takođe podsetio da je u SAD uvedena vanredna situacija zbog koronavirusa.\n„U ovom momentu važno je zaštititi ljude i preduzeti sve mere, kako bi sprečili masovno širenje koronavirusa, između ostalog, i u našoj zemlji“, rekao je premijer.\nRuski premijer je naložio da se pojača kontrola na graničnim prelazima, na aerodromima i železničkim stanicama 14. i 15. marta kako bi se sprečilo širenje virusa.\nOn je takođe poručio da se u ruskim regionima smanji broj javnih događaja sa učešćem velikog broja ljudi.\nMišustin je istovremeno savetovao svim Rusima da putovanja u inostranstvo svedu na minimum.\nJoš jedna mera, koju je premijer najavio, je neophodnost uvođenja 14. dnevnog karantina za ljude koji se nalaze u rizičnoj grupi.\n„Koronavirus je dijagnostikovan ne samo kod ljudi koji su se vratili iz Italije, nego i kod članova njihovih porodica, koji nisu putovali u inostranstvo. Zbog toga je neophodno fokusirati se na kontrolu rizičnih grupa, ruskih državljana i stranaca, koji dolaze iz zemalja sa velikim brojem obolelih“, rekao je premijer Rusije.\nmere, koronavirus, Vlada Rusije, Mihail Mišustin


You are at:Home»Vesti»Miele počinje globalnu kampanju sa svetskom šampionkom u akrobatskom letenju\nMiele, vodeći svetski proizvođač vrhunskih kućnih aparata, postavlja nove standarde na rastećem tržištu bežičnih štapnih usisivača svojim prvim ponudama u ovom sektoru. Narudžbine ovog proizvoda se uveliko iščekuju, a kampanja je obeležena saradnjom koja privlači pažnju. Naime, pri lansiranju novog proizvoda, kompanija Miele ulazi u partnerstvo sa Od Lemordo (Aude Lemordant), trostrukom svetskom šampionkom u akrobatskom letenju. Fokus ove kampanje je izuzetna fleksibilnost, moćno usisavanje i brže čišćenje usisivača. Ova kreativna ideja delo je agencije DDB Düsseldorf.\nSa novom Triflex HX1 kampanjom, Miele nadograđuje svoju storytelling platformu #LifeBeyondOrdinary, koja je prvi put pokrenuta 2018. godine – čime ponovo usvaja nov pristup u ovom segmentu. U ovom kontekstu, ovaj vrhunski brend reklamira svoj prvi bežični štapni usisivač u saradnji sa pilotom akrobatskog letenja Od Lemordo. Ova francuska sportistkinja (37) osvojila je svoju prvu titulu na Svetskom prvenstvu međunarodne vazduhoplovne avijacije 2013. godine u pojedinačnim, slobodnim i ekipnim disciplinama. Od tada, ona jureći obara nove rekorde, a prošle godine osvojila je i treće po redu svetsko prvenstvo u pojedinačnom akrobatskom letenju. „Sa svojom ambicijom da se konstantno uzdigne iznad sebe same i postigne naizgled nemoguće, Od je savršen ambasador za naš brend i, konkretno, za naš inovativni bežični štapni usisivač“, izjavio je Dominik Vorsli (Dominic Worsley), direktor globalnog marketinga ispred Miele grupe.\nCentralni element kampanje je reklamni spot u trajanju od 30 sekundi. Pored neograničene slobode, ovde se takođe izražavaju fleksibilnost, moć i brzina koji karakterišu Miele Triflex HX1. Njegov jedinstveni dizajn kombinuje tri usisavača u jednom – uz moćno usisavanje i brzo čišćenje. Zahvaljujući Miele Vortex tehnologiji i izuzetno širokoj električnoj četki, usisavanje sa Triflex-om je jednako moćno kao i usisavanje sa najmoćnijom serijom usisivača sa kablom iz proizvodnje ove kompanije. Usisna snaga električne četke se automatski prilagođava različitim podlogama radi dobrog i brzog dubinskog čišćenja svih površina. Zamenljiva punjiva baterija omogućava do 60 minuta neprekidnog usisavanja. Triflex HX1 Pro vodeći model standardno dolazi sa rezervnom punjivom baterijom koja povećava mogućnost neprekidnog usisavanja na čak 120 minuta.


Kosovska ministarka spoljnih poslova i dijaspore Donika Gervalla-Schvartz i ministar kulture, omladine i sporta Hajrulla Ceku poslali su pismo izvršnom predsedniku Europa Nostre nakon što je ova organizacija prošlog meseca dodala srednjovekovni pravoslavni manastir Visoki Dečani na listu ugroženih lokacija u Evropi, prenosi Gazeta Express.\nU pismu kosovski ministri kažu da je odluka Europa Nostre bila nepravedna i pod političkim uticajem.\n„Uvereni smo da je ova odluka neosnovana, jer se ne poklapa sa činjenicama na terenu. Dalje, odluka je očigledno pod političkim uticajem i bez presedana u visoko cenjenoj istorijskoj reputaciji Evropa Nostre“, piše u pismu koje je poslalo dvoje ministara Vlade Kosova.\nMinistri Gervalla-Schvartz i Ceku pozvali su izvršnog direktora ove organizacije koja je specijalizovana za zaštitu kulturnog nasleđa, da poseti Kosovo.\n„Pozivamo vas da posetite Kosovo i pogledate izbliza stanje manastira Dečan. Tokom procesa odlučivanja zanemarili ste suštinsku dimenziju, konsultacije sa zainteresovanim stranama, dok ste uzeli u obzir tendenciozan i neprofesionalan tekst organizacije koja nominuje“, navodi se u pismu.\nKosovski lideri kritikovali su prošlog meseca odluku Evrope Nostre da uvrsti Srpski pravoslavni manastir Dečani na spisak sedam najugroženijih mesta u Evropi, nazivajući ga nepotrebnim. Takođe kosovske organizacije civilnog društva napisale su pismo Evropa Nostri izražavajući svoje nezadovoljstvo tim potezom.\nBudućnost za versko nasleđe, evropska mreža istorijskih bogomolja, koja je članica Saveza za evropsku baštinu, nominovala je manastir Dečani u sedam najugroženijih za 2021. godinu.\nOdbor Evropa Nostra, na osnovu mišljenja izraženog od Savetodavnog odbora izjavio je: „Ovo je jedini spomenik u Evropi pod tako snažnom međunarodnom vojnom zaštitom u kontinuitetu od 20 godina. Ipak, predstavlja spomenik od izuzetne istorijske i kulturne važnosti za Evropu i svet, što potvrđuje i status svetske baštine. Kao deo strategije proširenja EU za zapadni Balkan, hitno je i imperativno obezbediti holističku zaštitu svih zainteresovanih strana za ovo ugroženo mesto svetske baštine, uz puno poštovanje vladavine zakona i drugih ključnih evropskih vrednosti. Adekvatna zaštita i tačno tumačenje, komunikacija i obrazovanje u vezi sa multikulturnim i multireligijskim nasleđem na Kosovu su preduslov za pomirenje i dijalog koji vode trajnom miru i prosperitetu u širem regionu”./ibna


Obamaker - Blic Online\nPredstavnički dom američkog Kongresa odobrio je sinoć određivanje 68 milijardi dolara za razvoj vojne moći SAD, istovremeno je usvojen zakon kojim se obezbeđuje novac za izgradnju zida prema Meksiku koji je predsednik SAD Donald Tramp obećavao tokom predizborne kampanje i po treći put odbijen predlog povlačenja Obamakera.\nTramp pohvalio Senat zbog početka debate o Obamakeru\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Donald Tramp pohvalio je danas Senat istakavši da je napravio veliki korak napred ka ukidanju zakona o zdravstvenoj zaštiti poznatog kao Obamaker.\nAmerički Senat izglasao je danas početak formalne debate o zakonu o zdravstvu, koji bi trebalo da ukine veliki broj elemenata takozvanog Obamakera i bude zamenjen programom koji će koštati manje, javlja Rojters.\n"TAKO SMO BLIZU" Tramp pozvao republikance da do avgusta usvoje nov zakon\nAmerički predsednik Donald Tramp pozvao je juče republikanske senatore da razreše svoje nesuglasice i usvoje zakon o zdravstvenoj zaštiti pre nego što, u avgustu, napuste Vašington zbog odmora.\nPosrću dolar i svetske berze, propalo ukidanje Obamakera\nDolar je danas pao, jer su se još dvojica senatora iz redova republikanaca usprotivila stranačkom predlogu koji bi trebalo da zameni Obamaker, što je ekonomsku agendu američkog predsednika Donalda Trampa dovelo u pitanje, ocenjuje AFP.\nOBAMAKER SE NE DA Tramp kritkovao Kongres zbog neuspeha izmene zakona o zdravstvu\nPredsednik SAD Donald Tramp kritikovao je danas Demokrate u američkom Kongresu i nekoliko Republikanaca zbog propasti republikanskog pokušaja da zamene zakon o zdravstvu predsednika Baraka Obame.\nSAD: Glasanje o Zakonu o zdravstvu nakon 4. jula\nRepublikanski lider Senata SAD Mič Mekonel odlučio je da odloži planirano glasanje o Zakonu o zdravstvu, koje bi trebalo da ukine pređašnji Zakon o zdravstu, kolokvijalno poznat kao "Obamaker" za period posle pauze u radu Senata povodom praznika 4. jula.\nSAD: Bez zdravstvenog osiguranja ostaje 22 miliona ljudi?\nOko 22 miliona Amerikanaca moglo bi da ostane bez zdravstvenog osiguranja u narednoj deceniji, prema zakonu Senata koji bi trebalo da zameni Obamaker, navodi se u izveštaju kongresnog odbora za budžet.\nTRAMP OBJAVIO "Obamaker je mrtav, tržišta osiguravajućih kompanija propadaju, a milioni ljudi nemaju izbor"\nObamaker je mrtav, poručio je danas američki predsednik Donald Tramp, ocenivši da Amerikanci zaslužuju bolje.\nProgram zdravstvene zaštite koji je pokrenuo Donald Tramp kao zamenu za "Obamaker", ostaviće 23 miliona Amerikanaca bez zdravstvenog osiguranja do 2026. godine, prenosi "Independent".\nTRAMP NE ODUSTAJE "Obamaker je mrtav, ali novi zdravstveni plan na putu"\nAmerički predsednik Donald Tramp najavio je danas "novi plan o zdravstvenoj zaštiti", pošto nije uspeo da tokom prvih 100 dana mandata zameni zakon o zdravstvenom osiguranju, poznat kao "Obamaker" (Obamacare).\nOBAMA UŽIVA DA PROZIVA TRAMPA "Jedan moj ZAKON je popularniji od tebe"\nOd Trampovog obećanja da će promeniti Obamaker u prvih 100 dana nije bilo ništa. Iako je to bilo jedno od njegovih glavnih predizbornih obećanja, Tramp je morao da prizna poraz, mada tvrdi da neće odustati. Ko se tome najviše obradovao? Barak Obama. I nije propustio da likuje zbog toga.\nTRAMPOVE MUKE Otkako je ušao u Belu kuću, ovo mu je bila UBEDLJIVO NAJGORA NEDELJA\nPredsednik Donald Tramp će ući u poslednju trećinu svojih prvih 100 dana u kabinetu pokušavajući da se oporavi od najgore nedelje otkako je postao lider SAD.\nPredsednik Predstavničkog doma Kongresa SAD republikanac Pol Rajan rekao je danas da će poslanici Republikanske partije nastaviti da rade na reformi sistema zdravstvene zaštite i pored teškog poraza po tom pitanju prošle nedelje.


Rekordna setva pšenice u poslednjih pet godina\nAktuelno / Štampa / Rekordna setva pšenice u poslednjih pet godina\nObjavljeno 16.11.2012. na Beta\nDatum: 16.11.2012.Izvor: Beta\nUpravnik odeljenja za strna žita pri Institutu za ratarstvo i povrtarstvo u Novom Sadu Srbislav Denčić izjavio je danas da je u Srbiji pšenica zasejana na oko 575.000 hektara, što je najviše u poslednjih pet godina.\n„Posejano je između 550.000 i 600.000 hektara, ali mi smo pobornici toga da treba tražiti sredinu, jer ne postoji elektronsko merenje posejanih površina. To je znatno više nego prošle godine, kada je posejano 473.000 hektara, što je bila najmanja površina“ u poslednjih pet godina, rekao je Denčić agenciji Beta.\nPrema njegovim rečima, većina pšenice ove godine u Srbiji je posejana u optimalnom roku i zbog dobre vlage u zemljištu i pravilne primene veštačkih đubriva nalazi se u veoma dobrom stanju.\n„Bila je bojazan po pitanju setve nakon velike suše, jer tri meseca nije pala kiša, ali smo govorili da je treba sejati, makar i u prašinu. Kiše su pale, vlage nikada nije dovoljno, ali je vodni kapacitet sada na jednom optimumu koji je potreban svim strnim žitima“, rekao je Denčić.\nDodao je da je rezultat toga da se u celoj Srbiji pšenica zazelenela i da će do zime ući u fazu tri lista i početka bokorenja.\n„U Vojvodini je pšenica na 80 odsto površina već u fazi dva ili tri lista. S obzirom na toplo vreme i vlažnost, očekujem da će sva pšenica u Srbiji ući u optimalnoj fazi u zimski period, tako da i sa te strane imamo dobar potencijal za buduću proizvodnju“, rekao je Denčić.\nPrecizirao je da ovogodišnja setva u odnosu na ranije decenije, nije nešto ekstremno mnogo, ali bi uz optimalnu agrotehniku mogla da obezbedi da u Srbiji bude dovoljno hleba i da ostanu viškovi od pola miliona do milion tona koji bi bili namenjeni izvozu.\nDenčić je ocenio da su poljoprivrednici ove godine postali zainteresovaniji za setvu pšenice u odnosu na ranijih nekoliko godina zato što su kukuruz, soja i suncokret podbacili u prinosima zbog suše koja nas je zadesila ove godine.\n„Pšenica u Srbiji ima i stabilnu cenu koja ne pada ispod 27 dinara za kilogram i to je najjeftinija pšenica koja se može nabaviti na svetskim berzama. I pored toga cena pšenice u Srbiji je zadovoljavajuća i u krajnjem bilansu donosi sigurnost proizvodnje i solidnu dobit“, rekao je Denčić.


Pranje novca u Srbiji: Bojler firme - Biznis i Finansije\nDržavna sekretarka: Unutrašnja kontrola EPS-a optužila radnike da bi...\nKinez koji je ulični kriminal pretvorio u multinacionalku: Taj...\nNenadić: Potpuno bezakonje u čak 70 odsto javnih preduzeća\nZa podsticaj preduzetništva kroz razvojne projekte 350 miliona dinara\nRudarenjem kriptovaluta u Srbiji se bavi od 50 do...\nSvetski standard: Jedna banka na milion stanovnika\nIzolacija sedam dana, na posao bez novog testiranja\nHome\tTekstoviB&F Plus\tPranje novca u Srbiji: Bojler firme\nB&F PlusBiznis & FinansijeEkonomijaIZDVAJAMOPosle 5Vesti\nby bifadmin 27. juna 2020.\nU Srbiji raste priliv novca posredstvom inostranih platnih platformi na račune domaćih „bojler“ frimi, koje ta sredstva uz proviziju odmah prosleđuju u poreske rajeve širom sveta. U pitanju su transferi od nekoliko stotina miliona evra čije je učešće sve veće u domaćem platnom prometu, pri čemu je jako teško razlučiti „čist“ od „prljavog“ novca. Razlog je što neke države ne žele da daju detaljne podatke o poreklu novca, svrsi transfera i o poslovnom statusu nalogodavca, već se takvi transferi obično pravdaju računarskim i uslugama programiranja.\nUprava za sprečavanje pranja novca dobila je prošle godine ukupno 2.267 izveštaja o sumnjivim finansijskim transakcijama. Najveći broj takvih prijava stigao je od lica koja se bave poštanskim saobraćajem (891) i banaka (819), potom od advokata (353), a slede priređivači igara na sreću (67) i javni beležnici (58).\nNešto manje prijava stiglo je od osiguravajućih kuća (17), računovođa (6), dok su revizori, lizing kompanije i ovlašćeni menjači prijavili po pet, a brokersko dilerska društva samo jednu sumnjivu transakciju.\nAnalize ovakvih transakcija pokazuju da u Srbiji i dalje preovlađuju iste tipologije pranja novca i poreskih prevara kao i prethodnih godina, navodi se u izveštaju Uprave za sprečavanje pranja novca za 2019. godinu.\nFiktivne usluge i roba\nTo su pre svega poslovi reeksporta nepovezanih pravnih lica u međunarodnom platnom prometu bez stvarno prodate robe ili realne ekonomske svrhe. Obično se radi o „tranzitnim transakcijama“ koje potiču od firme organizatora u inostranstvu koja usmerava novac na srpsku firmu, najčešće po osnovu usluga, koji se istog dana transferiše, takođe po osnovu fakturisanih usluga na račune ostalih firmi koje su često locirane u „of-šor“ zonama.\nU ovakvim slučajevima teško se prepoznaje prava delatnost firme organizatora i pretpostavlja se da im je stvarna svrha prikrivanje i raslojavanje „prljavog novca“, ili poreske prevare.\nUčestalo je i izvlačenje sredstava sa računa pravnog lica preko preduzetnika, obično po osnovu izvršenja „fiktivnih usluga“, do zakonskog limita, a koja se potom podižu i uručuju vlasniku pravnog lica. S druge strane, kroz simulirane pravne poslove između većeg broja povezanih pravnih lica novac se transferiše na račune fizičkih lica pod izgovorm otkupa sekundarnih sirovina, a koji fizičko lice podiže odmah po dospeću.\n„Sreća“ u igrama na sreću\nU izveštaju se navodi da je prošle godine uočeno povećano pranje novca preko investitora koji su fizička lica, ulaganjem u stambene i poslovne objekte sa građevinskom dozvolom, a još više u nelegalnu gradnju koja se legalizuje tek po završetku radova i prodaje najčešće za gotovinu. Na taj način se novac spornog porekla legalizuje, ostvaruju se prihodi, uglavnom gotovinski i kapitalna dobit koja je van domašaja poreskih organa.\nRadi pranja novca zloupotrebljavaju se i igre na sreću, kroz jednostavnije i složenije varijante. Recimo, građanin Srbije otvori nalog u internet kockarnici u drugoj državi na koji putem imejla prebaci novac nepoznatog porekla sa računa koji je otvorio na platformi za plaćanja u visokim iznosima. Nakon izvršene transakcije, može da potroši neku sumu na kocku, ili da bez troškova igre povuče sredstva sa podnaloga. Od internet kockarnice dobija isplatnicu, a povučeni novac predstavlja dobitak ostvaren igranjem igara na sreću.\nTakođe, više igrača se dogovori da otvore podnaloge kod internet kazina i potom igraju za istim virtuelnim stolom, a onaj koji je deponovao najviše novca koristeći nalog platnih platformi, namerno gubi u korist drugih igrača za stolom. Oni kasnije povlače ostvareni dobitak sa podnaloga i koristeći sredstva na glavnom nalogu podižu gotovinu u trećim državama, uz isplatnicu sa stvarnim dobitkom koji su ostvarili igranjem igara na sreću putem interneta.\nTreća varijanta zloupotrebe je kada građanin koji nije državljanin Srbije ali je prijavljen da ovde privremeno boravi, otvori podnalog u internet kockarnici u drugoj državi sa lažnom adresom, na koji deponuje novac putem glavnog naloga koji ima otvoren kod platnih platformi. On namerno gubi novac u korist drugih igrača za virtuelnim stolom sa kojima je prethodno sklopio dogovor, ili pak pobeđuje u igri, a izgubljeni ili dobijeni novac se podiže uz isplatnicu o ostvarenom gubitku ili dobitku u trećim državama.\nProtrčavanje stotina miliona evra\nKomentarišući trendove u finanijskim malverzacijama tokom 2019. godine, u Izveštaju se posebno skreće pažnja na sve brojnije transfere u visokim iznosima koje uplaćuje veliki broj nalogodavaca iz inostranstva posredstvom inostranih platformi ili elektronskih operatera na račune domaćih, takozvanih „bojler“ frimi, koje su osnovane samo za te namene. One kratko zadržavaju dospela sredstva i dalje ih, uz proviziju, prosleđuju po celom svetu. U pitanju su transferi od nekoliko stotina miliona evra čije je učešće sve veće u domaćem platnom prometu, a ono što posebno zabrinjava je to da je novac „miksovan“, odnosno teško je razlučiti „čist“ od „prljavog“ novca.\nProblem je, objašnjavaju u Upravi za sprečavanje pranja novca, što neke države ne žele da sarađuju i daju detaljne podatke o poreklu novca, svrsi transfera i o poslovnom statusu nalogodavca, već se takvi transferi obično pravdaju računarskim i uslugama programiranja. Sumnja raste i preusmeravanjem tog novca na „of-šor“ destinacije ili države za koje se zna da imaju „fleksibilne“ standarde u preventivi i borbi protiv pranja novca, kao što su Hong Kong, Antigua, Gibraltar, UAE i druge brojne destinacije koje važe za poreske rajeve.\nMešetarenje s akcijama\nU izveštaju se skreće pažnja i na „FOP transakcije“, odnosno preknjižavanja hartija od vrednosti bez novčanog saldiranja, uglavnom kada je reč o besplatno stečenim akcijama zaposlenih u akcionarskim društvima. One se često nude preko javnih oglasa kao „poklon“ uz novčanu nadoknadu u gotovini. Promene vlasništva i saldiranje kasnije se posredstvom brokersko – dilerskih društava vrše u Centralnom registru hartija od vrednosti (CRHOV).\nPomenuta malverzacija je najćešča sa akcijama „Telekoma Srbije“, koje nisu listirane na Beogradskoj berzi. Ove akcije su po zakonu besplatno pripale punoletnim građanima Srbije, a zbog odsustva berzanskog trgovanja i kotizacije, stvoreno je sivo tržište. U izveštaju se procenjuje da se opciona vrednost pripadajućih akcija građanima kreće u rasponu od 150 do 180 miliona evra, uzimajući u obzir raspone cena koje se oglašavaju.\nUprava nema saznanja da se preuzimanjem ovih akcija na osnovu poklona pere novac sumnjivog porekla. Ipak, postoji bojazan da se to radi jer je u pitanju potencijalno vredna imovina u slučaju da dođe do berzanske trgovine ili preuzimanja značajnog paketa akcija na osnovu promene vlasništva, ako se država odluči na takav korak kao većinski akcionar.\nAnalitičari Uprave za sprečavanje pranja novca ističu i da se u poslednjih nekoliko godina sve više primećuje trend da stranci u Srbiji osnivaju privredna društva čije poslovanje izaziva sumnju jer sugeriše da je reč o firmama koje su osnovane isključivo radi raslojavanja novca. Sredstva koja stižu na njihove račune veoma brzo prebacuju na brojne inostrane destinacije, ali su iznosi daleko manji u poređenju sa sličnim poslovima koje obavljaju srpske „bojler“ firme.\nPoslovanje ovakvih „stranih investitora“ se najčešće svodi na prebacivanje novca kroz fakturisanje usluga i tranzitno trgovanje robama kao što su: zastupanje i posredovanje, kompjuterske usluge, razne tehničke usluge i reeksport robe kupljene u inostranstvu koja se odmah isporučuje u drugu državu.\nMeđunarodne provere ukazuju na sumnju da su „pojedina lica, osnivači takvih firmi, umešana ili su paravani za osobe koje su počinile krivična dela iz oblasti privrednog kriminala, kao što su poreske utaje, zloupotrebe položaja u firmama gde su rezidenti, ili korupcija. Na taj način sele kapital po celom svetu kako bi zatrle trag novcu i ubacile ga u neku od brojnih firmi osnovanih u inostranstvu“, navodi se u izveštaju.\nSmanjena profitabilnost Telekom-a usled rasta duga\nZa električno vozilo subvencija od 5.000 evra, a za ‘hibrid’ 3.500 evra\nAvio-kompanije zabrinute za bezbednost letova zbog uvođenja 5G...\nDržavna sekretarka: Unutrašnja kontrola EPS-a optužila radnike da...\nKinez koji je ulični kriminal pretvorio u multinacionalku:...\nNenadić: Potpuno bezakonje u čak 70 odsto javnih...\nZa podsticaj preduzetništva kroz razvojne projekte 350 miliona...\nRudarenjem kriptovaluta u Srbiji se bavi od 50...\nPwC: Optimizam direktora u svetu najveći u poslednjoj...\nU 2022. cene nekretnina bi mogle porasti još...


SAD obećale pomoć u prikupljanju 100 milijardi za siromašne zemlje\nSjedinjene Države obećale su da će pomoći u prikupljanju 100 milijardi dolara za pomoć siromašnim zemljama u borbi protiv protiv klimatskih promjena, što je potez koji bi mogao ponovo da pokrene zastale pregovore na samitu u Kopenhagenu.\nDržavna sekretarka Hilari Klinton rekla je da američka podrška zavisi od planova razvijenih zemalja da smanje emisije štetnih gasova i od pronalaženja načina za potvrdu tih smanjenja. Takođe je upozorila da će Vašington odustati od svog obećanja, ukoliko Kina i druge zemlje u razvoju ne pristanu na međunarodne verifikacione mjere.\nNekoliko kineskih delegate saopštilo je da Peking smatra da postoji mala vjerovatnoća za postizanje sporazuma koji bi zamijenio protokol iz Kjota, koji ističe 2012. godine. Pojedini članovi kineske delegacije su međutim, nekoliko sati kasnije, naglasali da se još nadaju da će sporazum biti postignut. Portparolka kineskog ministarstva inostranih poslova pozvala je razvijene zemlje da pokažu veću iskrenost kada je riječ o smanjenju emisije štetnih gasova i pomognu siromašnim zemljama da plate za te mjere.\nNa samitu u danskoj prijestonici danas i sjutra će učestvovati oko 120 svjetskih lidera, među kojima i predsjednik Barak Obama.


- Tramp pozvao na hitan prekid nasilja u Venecueli ili će uslediti vojna intervencija SAD... Rusija upozorava SAD da se ne igraju !\nPublished on May 3, 2019 in Vesti by admin\nPredesdnik SAD Donald Tramp , pozvao je Venecuelanske vlasti na hitan prekid nasilja i upozorio ih, da ukoliko se nasillje na ulicama nastavi, nije isključena vojna intervenicija SAD.\nDonald Tramp je rekao da Amerika neće tolerisati nasilje nigde u svetu, pa ni u Venecueli. On je na svom Twitter nalogu naveo , da on nastavlja da prati situaciju u Venecueli i da su SAD na strani naroda Venecuele i njihove slobode.\nS druge strane Venecuelanski predsednik Nicola Maduro , optužio je upravo SAD , da stoje iza nedavnih demonstracija i pokušaja izazivanja krvoprolića.\nVOJNO VOZILO GAZI DEMONSTRANTE UZNEMIRUJUĆI SNIMAK !\nNicolas Maduro se slikao sa pripadnicima Venecuelanske Armije i javno im se zahvalio i pohvalio njihovu borbu i zaštitu zemlje od izdajnika. On tvrdi, da Venecuelanska armija , nikada nije bila jedinstvenija nego danas i poziva ih da nastave da brane zemlju od unutrašnjeg i spoljnog neprijatelja.\nOglasio se i vođa opozicije Juan Guaido koji je pozvao sve zaposlene da stupe u štrajk i da na taj način podkopaju funkcionisanje države. Juan Guaido kaže da ne isključuje ni intervenciju stranih vojnih sila kao zadnju opciju u svrgavanju diktatora Nicolasa Madura.\nInače do sada je u neredima u Venecueli poginulo šest osoba , dok ih je preko 500 teže ili lakše povređeno.\nAmerički general Dunorf , rekao je da vojska SAD za sada pažljivo prati razvoj situacije u Venecueli i da se usresedila na prikupljanju obaveštajnih podataka. Ukoliko nam predsednik Donald Tramp, naredi i zatraži da uradiomo nešto više , mi smo spremni i postupićemo po naređenju.\nRusija upozorava SAD, da bi njihovo mešanje u unutrašnja dešavanja Venecuele , moglo da ima nesagledive posledice po ceo svet. Donald Tramp je ovo upozorenje odbacio kao neosnovano i naglasio da SAD neće dozvoliti nasilje nigde u svetu.\nTags: donald trampnicolas madurorat u venecuelirusijasadvenecuelavojna intervencija\nU ranim jutarnjim časovim iz Amerike je ka Eropi poletelo nekoliko nuklearnih bombardera “stratofortres”. Za sada\nRuska anti teroristička, specijalna jedinica FSB, izvela je munjevitu akciju u Ruskom gradu Saratovu. Nakon saznanja\nU toku današnjeg dana na nebu iznad Estonije bilo je veoma napeto. Engleski avioni , koji\npredhodni clanak Previous post: Potresna scena: Bolesna devojčica Regina Parpiyeva zatražila da dodirne Vladimira Putina predsednika Rusije.\nsledeci clanak Next post: Vučić 12. juna u Vašingtonu potpisuje priznanje nezavisnosti Kosova i podnosi ostavku na mestu predsednika Srbije.


Federalno Ministarstvo Prostornog Ure�enja - O nama\nO nama\tFederalno ministarstvo prostornog ure�enja u sadašnjem obliku egzistira od 2006. godine kada je Zakonom o federalnim ministarstvima i drugim tijelima federalne uprave izvršena reorganizacija Federalnih ministarstava. Do tada se u okviru Federalnog ministarstva prostornog ure�enja, nalazio i sektor Okoliša.\nU današnjem obliku Ministarstvo se fokusiralo na osnovne djelatnosti vezane za prostorno planiranje Federacije, upotreba zemljišta na federalnom nivou, dugoro�no planiranje iskorištavanja prirodnih resursa te zaštitu nacionalnih spomenika i podru�ja sa izrazitim prirodnim graditeljskim i kulturno-historijskim zna�ajem. Više informacija o misijama Ministarstva mo�ete prona�i ovdje .\nDa bi vršilo ove misije, Ministarstvo je organizovano u �etiri sektora �iji šematski prikaz organizacije mo�ete vidjeti ovdje. Klikom na pojedina�ne djelove šeme, pokazuje se kratak opis djelatnosti odgovaraju�e organizacione jedinice.


Novih 1.000 radnih mjesta u Loznici | Zvornik Danas\nNovih 1.000 radnih mjesta u Loznici\non: 04. октобра 2018 In: Ex-Yu, VIJESTI\nBEOGRAD – Ministar privrede Srbije Goran Knežević potpisao je danas u ime Vlade Srbije okvirni sporazum kojim se predviđa da kineska kompanija „Mint automotiv grupa za Evropu“ otvori novi proizvodni pogon iz sektora automobilske industrije u Loznici, u kojem će biti zaposleno 1.000 radnika.\nUgovor su potpisali direktor kompanije „Čirplan investicije“ Čin Jong Huon, direktor „Mint automotiva“ Čing Li Vong i gradonačelnik Loznice Vidoje Petrović, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nKompanija „Mint automotiv“ se ovim sporazumom obavezala da u novi pogon u Loznici, gdje će proizvoditi aluminijumske krovne nosače, obloge za vozila, aluminijumske okvire za vrata i akumulatore, uloži 100 miliona evra i zaposli 1.000 radnika.\nInvesticija će biti realizovana u više faza.\n„Mint automotiv Jurop“ i „Čirplan investicije“ dio su „Mint grupacije“ sa sjedištem u Kini i jedan od vodećih svjetskih dobavljača u projektovanju, proizvodnji i prodaji strukturnih dijelova, obloga i dekorativnih dijelova putničkih vozila.\n„Mint grupacija“ ima proizvodnju na više od 30 lokacija u Kini, na Tajlandu i u Meksiku.\nKompanija izvozi u Australiju, Evropu, Sjevernu Ameriku, Japan i jugoistočnu Aziju, a svojim proizvodima snabdijeva glavne proizvođače automobila koji imaju više od 80 odsto udjela na globalnom tržištu.


četvrtak, 17. maj 2018, 20:02\nU drugoj emisiji ciklusa o kompozitorima-gitaristima koji su bili aktivni na početku 19. veka, a koji priređujemo povodom 250 godina od rođenja Antoana de Loajea, čućete dela Frančeska Molina, Maura Đulijanija i Antoana de Loajea.\nU periodu od 1791. do 1812. godine, De Loaje, inače poreklom iz aristokratske porodice, živeo je u izgnanstvu iz revolucionarne, odnosno Napoleonove Francuske. Prvih deset godina proveo je boreći se u takozvanoj Kondeovoj vojsci, jednoj od paravojnih kontrarevolucionarnih formacija francuske aristokratije. Iako je u ovom periodu bio ranjen i nije mogao da koristi desnu ruku, De Loaje je upravo tokom ovih godina komponovao neka od svojih prvih značajnih dela. Kondeovu vojsku napustio je 1800. godine, otišavši u Hambrug, gde je živeo i radio četiri godine. Svoj jedini koncert za gitaru, koji je komponovao 1799. godine, objavio je u Hamburgu 1802, u izdavačkoj kući Augusta Bema. Reč je o koncertu koji se sastoji iz samo dva stava - sonatnog alegra moderata i ronda umerenog tempa, oba u tonalitetu A-dura. Ovakva binarna struktura De Loajevog koncerta, iako neuobičajena za početak 19. veka, asocira na srodna dela u žanru sinfonije končertante, a poseduje i paralele u delima iz njegovog kamernog opusa. Ipak, imajući u vidu nedorečenosti i greške koje su nažalost prisutne u izdanju De Loajeovog koncerta, pojedini stručnjaci su mišljenja da dvostavačna struktura koncerta nije bila izvorna zamisao kompozitora, već da je do izostavljanja laganog stava iz štampanog izdanja došlo usled nemara ili tehničkih propusta.\nMeđu italijanskim gitaristima aktivnim početkom 19. veka pronalazimo i Frančeska Molina, rođenog u Torinu iste 1768. godine kad i de Loaje. Kao i mnogi njegovi savremenici, Molino je putovao Evropom kao virtuoz na gitari, da bi na posletku bio privučen Parizom kao centrom muzike i kulture, te se 1820. godine nastanio u francuskoj prestonici, gde je živeo do svoje smrti 1847. godine.\nNajznačajniji italijanski gitarista u ovom periodu bio je Mauro Đulijani, koju je slavu stekao u Beču, gde je bio aktivan između 1806. i 1819. godine. Pored toga što je nastupao na solo resitalima, Đulijani je svirao zajedno sa vodećim bečkim virtuozima tog vremena, poput pijanista Humla i Mošelesa i violiniste Majzedera. Đulijani je jedan od najzaslužnijih za relativno brzo proizvođenje zavidne literature za modernu gitaru u nizu žanrova početkom 19. stoleća. Imajući u vidu da je pre svega bio aktivan kao izvođač-virtuoz, ne čudi da važno mesto u njegovom opusu zauzimaju koncerti za gitaru. Savremenici su u Đulijanijevom sviranju najviše hvalili njegov ton i ekspresiju, koji su posebno dolazili do izražaja u oblikovanju melodioznih laganih stavova.


Euro je najsloženija valuta na svetu, a kada je stvoren euro je u svetskim privrednim tokovima izazvao, prema mnogim ekonomskim i finansijskim stanovištima, pravi tektonski događaj. Pri samom osnivanju nove valute, euro je odražavao privrede koje su sačinjavale eurozonu, odnosno savez 12 država evropske unije koju su činile – Belgija, Nemačka, Francuska, Italija, Španija, Irska, Grčka, Luksemburg, Holandija, Austrija, Portugalija i Finska. Kasnije će se pridružiti i ostale zemlje koje danas ulaze u sastav Evropske unije, sa tendencijom uvećavanja broja članica, ka čemu je usmeren ekonomsko-politički aspekt naše zemlje, takođe. Ono što je navažnije za konstituisanje eurozone i pojavu nove valute euro, svakako je značajnost udela privrede ujedinjene eurozone u svetskoj trgovini i međunarodnim finansijskim tokovima. Tako je i za situaciju na Forex Market-u, najvećem necentralizovanom finansijskom tržištu, kretanje valute euro bitan faktor za globalni scenario trgovanja. Naime, budući da euro odražava stanje privrede vodećih zemalja u Evropi, razumljiva je snaga uticajnosti na globalna kretanja u svetskoj trgovini. Osim toga, u poslednjim godinama se beleži i značajan podatak, da mnoge zemalje svoje devizne rezerve pretvaraju u euro, iako je američki dolar već dugo vremena glavna svetska valuta. Ova činjenica možda i najbolje govori o sve većem značaju i kompleksnosti koja karakteriše euro kao svetskeu valutu.\nAktuelna dešavanja na međunarodnoj ekonomskoj i finansijskoj sceni u žiži globalne ekonomske krize stavljaju euro u poziciju svakodnevne polemike i analize svetskih srtučnjaka i analitičara. To je posledica činjenice da privredni profil eurozone zavisi od brojnih faktora poput kvlitativnih i kvantitatiih karakteristika stanovništva (stopa nezaposlenosti, brutodruštveni proizvod, socijalno-političke i druge osobenosti itd.), zatim faktora vezanih za proizvodni sektor poput situacije u poljoprivredi, industriji, uslužnim delatnostima i mnogi drugi. Sve navedeno na složen način utiče na povećan stepen složenog kretanja cene valute kakva je euro, jer uticaji tretiraju ponašanje u svakoj od zemalja članica među kojima postoje velike razlike, a to dalje komplikuje već prilično složen multilateralni odnos među njima. Sve težnje da se euro ojača kao stabilna valuta u svetu praktično predstavlja tendenciju u postizanju stabilnosti i kontinuiteta u razvoju ekonomija svih članica eurozone. Budući da je u periodu ekonomske krize taj posao dodatno kompleksan, euro kao valuta trpi velike oscilacije u ambijentu globalne finansijske utakmice. Drugim rečima, shodno stalnim potresima izazvanim globalnom ekonomskom krizom, euro je stavljen u poziviju povećanog rizika, jer događaji u bilo kojoj od država članica mogu potkopati privredne prilike ostvarujući prosečnu stopu inflacije koju odredi Evropska centralna banka. Kontrola višestrukih privreda eurozone čini misiju Evropske centralne banke jednom od najtežih zadataka svih centralnih banaka. Konkretno, da bi uspela, politika Evropske centralne banke mora biti uspešna u svim državama članicama, a komplikacije dolaze otuda što svaka država ima svoju politiku i svoju stopu inflacije.\nEuro kao važna valuta u svetu temelji svoje osobenosti i bitne karakteristike na državama koje su trgovinski partneri eurozone. Trgovinski odnosi eura i ostalih važnih valuta se najbolje vide u vaganom indeksu eura, gde se uočava da američki dolar ima najveći ponder, a dalje slede britanska funta i japanski jen. Za trgovanje eurom, najvažnije je istaći da bez znanja o tome s kojim zemljama euro trguje nesumnjivo može dovesti do pogrešnih procena o rezultatima koje dostiže euro.\nPogledajte još i kurs evra i kurs dolara.\nTags: euro, evro, forex, kurs eura, kurs evra, srednji kurs evra, valuta, valute


28. Sep 2020 1701\n- Vjerujem da neće biti nekih većih intervencija od strane regulatora, već da će svaka banka napraviti sopstvenu analizu kako da prevaziđe ovu situaciju, a što između ostalog podrazumijeva i pod kojim uslovima će ubuduće plasirati nova kreditna sredstva. Treba očekivati da neki uslovi budu promijenjeni i pooštreni - kaže za “Glas Srpske” ekonomista Srđan Šuput komentarišući posljednje poslovne rezultate bankarskog sektora u Srpskoj.\nPrema izvještaju Agencije za bankarstvo Republike Srpske, u prvih šest mjeseci ove godine, u odnosu na isti period prošle godine, došlo je do pada dobiti za gotovo 25 odsto. Banke su ostvarile dobit od 38 miliona maraka, što je za 12,9 miliona manje u odnosu na analizirani period. U izvještaju je navedeno i da su banke na kraju prvog polugodišta ove godine plasirale 5,43 milijardi kredita, što je za oko 300 miliona manje nego na kraju prošle godine, ali i da je zabilježen smanjen iznos depozita za gotovo 76,2 miliona, piše Glas Srpske.\n- Pandemija je uticala na gotovo sve segmente života, pa i na samu domaću privredu, a samim tim i na finansijski sektor Srpske. Došlo je do pada dobiti, jer su banke počele da izdvajaju više novca za potencijalne kreditne rizike. I to je jedan od glavnih razloga ovakvih poslovnih rezultata. Stoga ne vjerujem da ovaj sektor može ostvariti rezultate koje je imao recimo prošle godine – objasnio je Šuput.\n- U jednom trenutku došlo je do prestanka privredne, a zatim i kreditne aktivnosti. Sve se to odrazilo i na poslovanje banaka. Mislim da je bankarski sektor u Srpskoj i dalje stabilan te da se on može izboriti i sa većim izazovima - naglasio je Ljuboja.\n- Profit u ovoj situaciji nije bio na prvom mjestu, već podrška očuvanju radnih mjesta - rekao je Vrhovac.


✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Afganistana za Niue na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Afganistana za Niue?\n✔ Ako rezerviram let iz Afganistana za Niue, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Afganistana za Niue?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Afganistana za Niue uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Paskaljević srpski kandidat za Oskara Prolog\nAkademija filmske umetnosti i nauke odlučila je da film „Kad svane dan“ Gorana Paskaljevića bude srpski kandidat za Oskara.\n"Parada" Srđana Dragojevića i "Ustanička ulica" Miroslava Terzića, su bili konkurenti filma.\n"Veoma sam srećan i zadovoljan. Ne sanjam o Oskaru, mislim da je to šansa srpske kinematografije da preko mog filma dobije malo više pažnje u svetu. Svi pitaju da li ima šanse, uvijek ima šanse kada je u trci, pogotovo što iza sebe imam Sony Pictures Classics, veliku američku distribuciju, koja je preuzela film. Ostaje nam nada", rekao je Paskaljević agenciji Beta.\nPrethodnih dana se diglo dosta prašine oko izbora nacionalnog predstavnika u trci za Oskara u Srbiji, jer je Srđan Dragojević optužio Paskaljevića da je on postavio ljude koji će izabrati delo kojim će se reprezentovati srpska kinematografija, zakuljčivši to na osnovu činjenice da je do momenta kada je "Kad svane dan" ušao u konkurenciju, Paskaljević obavljao funkciju predsednika Akademije.\nZbog toga je reditelj čije je film Akademija odabrala najavio tužbu protiv Dragojevića, za kojeg kaže da ga je kranje agresivno vređao i omalovažavao.\n"Bunim se protiv takve agresije i ono što imam da kažem reći ću na sudu, jer sam prvi put u životu odlučio da nekoga tužim za uvredu i duševni bol", naveo je Paskaljević.\nPoslednji film koji je ušao u uži izbor od pet stranih filmova koji se takmiče za Oskara je bio "Tri" Aleksandra Saše Petrovića pre čak 40 godina.\nAmerička filmska akademija, koja dodjeljuje nagradu Oskar, bira pet filmova od 70 ili 80, a zatim svih pet hiljada njenih članova gleda nominovane filmove i tajnim glasanjem odlučuje koji će dobiti nagradu.\nHaley Joel Osment - nekad je bio presladak dečak...\nGemma Ward članica tima ’Great Gatsby’\n'Universal' spreman za četvrti nastavak 'Riddick-a'