Diplomac Central Saint Martins škole Kei Čen je reinterpretirao svakodnevne aksesoare za radni sto kao uređaje za ublažavanje stresa zvanih Inte-rest-ing koji ohrabruju ljude koji rade puno vremena da se igraju za svojim radnim stolovima.\nČen je stvorio pet uobičajenih kancelarijskih predmeta koji se mogu koristiti i kao alat za ublažavanje stresa tokom dugog radnog dana, za njegov Inte-rest projekat. Stavke uključuju ventilator koji zahteva od korisnika da duboko udahne da bi ga pokrenuo, kalkulator sa jednostavnim ugrađenim igricama protiv stresa, zajedno sa mišem, USB-om i olovkom.\nSvaki predmet teži da ispravi pritisak kulture prekovremenog rada. "Ovaj projekat ima za cilj da ublaži stres i podstakne igru za stolom dok radimo u intenzivnom i konkurentnom okruženju", rekao je Čen za magazine Dezeen.\n"Ideja je da donoseći neko interaktivno zadovoljstvo u prostoru svoje radne stanice, mogu postati majstori svojih objekata, njihovog rada i samoefikasnosti." Čen je radio na seriji Inte-rest nakon perioda istraživanja radne kulture u Kini i širom sveta. Otkrio je da se zaposleni stide da se odmaraju tokom radnog vremena i da se ne osećaju sposobni da izraze svoju ličnost na radnom mestu. Neki su izjavili da usporavaju kako bi izgledali bolje i produktivnije za svoje šefove, jer je kasno zadržavanje na poslu često povezano s napornim radom.\nU okviru kolekcije Čen je stvorio stoni ventilator koji omogućava preopterećenom radniku da kontroliše disanje blagim vežbama disanja. Da bi ventilator bio uključen, zaposleni mora disati u malu turbinu na vrhu objekta, ili čak osloboditi dubok uzdah "da bi se smanjio pritisak". S druge strane, blagi vazduh iz ventilatora će ih dalje smiriti. Čen je za kalkulator napravio i set igara lakih za kompletiranje, koji zaokružuju činjenicu da zaposlene stalno prate rukovodioci na poslu.\n"Kada se zaposleni osećaju dosadno ili umorno na poslu, mogu se opustiti i zabaviti se brzom igrom i ne moraju se brinuti da će ih uhvatiti menadžer dok potencijalno krše pravila u otvorenoj kancelariji", rekao je on. "Zamišljajući aktivnosti opuštanja preko najčešćih kancelarijskih aktivnosti, možda će menadžer pomisliti da računate projekte."\nČen je dizajnirao softver za "digitalni kolačić sudbine" za kompjuterski miš koji nadgleda da li je korisnik ometen ili iscrpljen brzinom i brojem ponavljanja miša. Kada se aktivira, program šalje korisniku podsetnik koji se pojavljuje na ekranu sa unapred dogovorenom temom, kao što je horoskop ili ažuriranje u vezi njihovog ljubimca. Oni mogu da odluče da li će ga otvoriti za kratak trenutak predaha.\nUSB omogućava zaposlenima koji se osećaju "demoralizovanim ili nepristrasnim u vezi sa svojim poslom" da odvrate svoju frustraciju tako što će ga udariti o sto ili stskati kao antistres loptu. Ova akcija oslobađa USB iz njegovog držača, tako da ga radnik može koristiti.\nPoslednji objekt u seriji je olovka koja emituje blagi zvuk zvona dok pišete, uzrokovan skupom malih predmeta ugrađenih u poklopac olovke. Zajedno sa prirodno opuštajućom aktivnošću pisanja, a ne kucanjem po tastaturi, ovo bi trebalo da pomogne da se korisnik opusti.


Baraž za SP2014 - Blic Sport\nLagerbak ostaje na klupi reprezentacije Islanda\nFudbalski savez Islanda (KSI) potvrdio je da Šveđanin Lars Lagerbak ostaje selektor nacionalne reprezentacije i da će sa tim stručnjakom produžiti saradnju za još dve godine.\nIbrahimović: Da li je Ronaldo najbolji na svetu? Dao je samo jedan gol više od mene\nFudbalski reprezentativac Švedske Zlatan Ibrahimović rekao je da nije aplaudirao Kristijanu Ronaldu kada je postigao treći gol za Portugal, u baražu za Svetsko prvenstvo, već da je želeo na taj način da ohrabri saigrače.\nIbrahimović u svom stilu: Svetsko prvenstvo bez mene nije vredno gledanja\nZlatan Ibrahimović nije ostvario san da zaigra na Svetskom prvenstvu, a poraz Švedske u baražu od Portugala (ukupno 2:4) prokomentarisao je na samo njemu svojstven način.\nUhapšeno 62 navijača u Bukureštu\nPolicija u Bukureštu uhapsila je 62 navijača zbog posedovanja baklji i provokativnih transparenata pred duel Rumunije i Grčke u baražu za Svetsko prvenstvo.\nRonaldo: Dao sam važan gol, niko ne želi da propusti Mundijal u Brazilu\nKristijano Ronaldo odlučio je prvi baraž meč između Portugala i Švedske golom u 82. minutu, ali je oprezan pred revanš u utorak.


Poruka Predsednice Jahjaga povodom 9. maja, Dana Evrope - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPoruka Predsednice Jahjaga povodom 9. maja, Dana Evrope\nNa dan 9. maj beležimo 63 godišnjicu početka istorijskog projekta za stvaranje Evropske Zajednice. Ovaj datum, koji je poznat kao Dan Evrope, simbolizuje aspiracije naroda Evrope za život u miru, demokratiji i prosperitetu, zasnovanog na zajedničke vrednosti slobode , vladanja zakona i poštovanja ljudskih prava.\nOva datum nalazi građane Kosova ujedinjene oko ovih vrednosti i vizije integracije u evropsku porodicu. Nalazi nas u jednom važnom momentu za evropsku budućnost naše zemlje na pragu otvaranja pregovora za Sporazum o Stabilizaciji i Asociranju sa Evropskom Zajednicom što potvrđuje do sada postignuti uspeh i koje otvara put u pravcu potpune integracije u Evropsku Zajednicu.\nIntegracija u EZ-e zavisi od nas, od institucija i građana, od naše volje i angažovanja za dokazivanje da smo deo Evrope i njenih vrednosti. Nema jednog kratkog puta za članstvo u EZ-e i mi nismo zainteresovani za tako nešto. Mi smo zainteresovani da ispunimo sve uslove, jer samo tako možemo stvarati jednu ustrajnu državu, jedno sveobuhvatno društvo i jednu konsolidovanu demokratiju. Reforme koje trebamo preduzeti su ne samo radi evropske integracije, nego i za naše blagostanje, za našeg građanina i za budućnost novih generacija.\nOvog dana mi odajemo naše priznanje za institucije i zemlje članice Evropske Zajednice, za stalnu podršku koju daju politici proširenja Evropske Zajednice u regionu i evropske perspektive Republike Kosovo. Istorijska vizija jedne ujedinjene Evrope u miru neće biti kompletirana dok sve zemlje Zapadnog Balkana ne postaju njen deo.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Dinar miruje tokom vikenda, kurs u ponedeljak 118,05\nDinar će mirovati tokom vikenda prema evru i zvanični srednji kurs iznosiće u ponedeljak, 11. marta, 118,0516 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na juče, objavila je Narodna banka Srbije.\nDinar će prema evru biti jači za 0,2 odsto nego pre mesec dana i za 0,1 posto jači nego na početku godine, dok će na godišnjem nivou imati nepromenjenu vrednost.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je ojačao juče za 0,2 procenta na 105,1404 dinara za dolar.\nDinar je slabiji prema dolaru na mesečnom nivou za 0,7 odsto, na godišnjem za 8,9 procenata, a od početka godine je u padu za 1,7 posto.\nNBS je od početka godine kupila na međubankarskom deviznom tržištu 30 miliona evra i prodala 130 miliona, kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa.\nDinar je 5. marta bio najjači prema jedinstvenoj valuti evrozone u ovoj godini, kada je kurs iznosio 118,0172 dinara za evro, a najnižu vrednost je zabeležio 29. januara, kada je jedan evro koštao 118,4940 dinara.\nEKONOMIJA Kurs dinara 118,15


„Slobodni govor u Evropi više nema vrijednost“ - Vyshinsky o odgovoru UNESCO-a u vezi sa Sputnik Estonija - Najnovije Vijesti\n“Zakašnjeli odgovor UNESCO-a na pismo iz januara, u kojem se traži zaštita zaposlenih u Sputnik Estoniji, pokazuje da se sloboda govora u Evropi više ne smatra vrijednošću za koju se treba boriti”, izjavio je izvršni direktor novinske agencije Rossiya Segodnya, Kirill Vyshinsky.\nU petak, Rossiya Segodnya, matična agencija Sputnika iz Moskve, dobila je odgovor na svoje januarsko pismo UNESCO-u u vezi sa situacijom oko novinara Sputnik Estonie, koji su bili prisiljeni da zatvore svoju kancelariju u baltičkoj zemlji.\nSpecijalizovana agencija UN rekla je da će i dalje braniti prava štampe u dobijanju i distribuciji informacija.\nU komentaru za Sputnik Vyshinsky je rekao da je ovo pismo Moeza Chakchouka, pomoćnika generalnog direktora UNESCO-a za komunikacije i informacije, “nas iskreno iznenadilo i, donekle, čak i iznerviralo”.\n„Stvar je u tome što nismo očekivali oštre reakcije UNESCO-a, jer smo dobro svjesni prirode ove organizacije i diplomatskog stila njenih predstavnika. Ali sa druge strane, ono što uopšte nismo očekivali jeste da primimo odgovor pun nejasnih riječi o posvećenosti slobodi govora skoro šest mjeseci nakon našeg sastanka i razgovora u UNESCO-u“, rekao je novinar.\nPrema Vyshynskom, pismo daje razloge da se ukaže na dvostruke standarde koji se primjenjuju na novinare koji rade i sarađuju sa ruskim medijima.\n“Pismo koje smo dobili od UNESCO-a postalo je još jedna potvrda da se sloboda govora u Evropi više ne smatra vrijednošću za koju se čovjek može boriti i braniti, a da se odnosi na sve novinare, bez obzira na njihovu medijsku pripadnost i zemlju porijekla medija “, Dodao je Vyshynski.\nSlužbenici Sputnika iz Estonije bili su primorani da raskinu ugovore počevši od 1. januara, nakon što su od estonske policije primili prijetnje zatvorskom kaznom do pet godina. Policija se pozvala na EU sankcije iz 2014. godine, izrečene Dmitriju Kiselevu – šefu Međunarodne agencije za informisanje Rossiya Segodnya – kao osnovu za krivično gonjenje zaposlenih u podružnici. Međutim, sam prodajni kanal nije prikazan ni na jednoj listi sankcija.\nU vezi sa situacijom, Rossiya Segodnya uputila je apel UNESCO-u i Organizaciji za bezbjednost i saradnju u Evropi, kao i grupama za zaštitu prava novinara. Predstavnik OEBS-a za slobodu medija, Harlem Desir, posebno je pozvao Tallinn da se „uzdrži od nepotrebnih ograničenja rada stranih medija koja mogu uticati na slobodan protok informacija“. Desir je takođe izjavio da pojedinačne sankcije EU prema Kiselevu ne mogu biti proširene na novinare Sputnika iz Estonije.\nŠto se čude i ljute na američke podguzne muhe, ne treba se ljutiti na te jadnike.\nUh, pravima su se obratili…Bilo bi dobro kada bi svi već do sada shvatili da je UN sve njene institucije vlasništvo Rockefeller fondacije koja tom organizacijom (uz par izuzetnih situacija) upravlja iz sjene od osnutka. UN je globalistički alat koji je pravo lice pokazao još sa Jeffryjem Feltmanom, promotorom kolor… Pročitaj više »\nZaista za nijh sloboda nema nikakvu vrijednost…\nNit ima slobode govora nit slobode..\nSve je to fatamorgana.. Da ima slobode svi bi pisali sa svojim stvarnim imenima a ne pseudo imenima!


Pet Shop Boys otvaraju Exit | Autonomija\nPet Shop Boys otvaraju Exit\nNajavljen je spektakularni multimedijalni performans “Electric”, što je i ime novog albuma Pet Shop Boysa\nBritanski pop duo Pet Shop Boys ponovo će nastupiti na festivalu Exit u Novom Sadu – na otvaranju 10. jula na Petrovaradinskoj tvrđavi, a prema najavi organizatora, prirediće “neviđen audio-vizuelni spektakl” koji potpisuje umetnica Es Devlin, poznata po ceremoniji zatvaranja Olimpijade u Londonu 2012. godine, ali i po dizajnu turneja nekih od najvećih svetskih zvezda.\nCeremonija otvaranja 15. Exita, na kojem su Pet Shop Boys gostovali i 2006. godine, biće održana na glavnoj bini na 158. rođendan slavnog naučnika srpskog porekla Nikole Tesle, kome će spektakl biti i posvećen.\nNajavljen je spektakularni multimedijalni performans “Electric”, što je i ime novog albuma Pet Shop Boysa.\nSvojevrsni mjuzikl predstavlja jedinstveni spoj moćne scenografije, pozorišta, filma, muzike, lasera, ekstravagantnih kostima, originalne plesne koreografije i obilja sjajnih hitova, saopštili su organizatori Exita.\nPet Shop Boys, sa više od 50 miliona prodatih ploča, svrstani su u Ginisovu knjigu rekorda kao najuspešniji dvojac u istoriji britanske muzike. U dosadašnjoj karijeri snimili su 12 studijskih albuma, nominovani su za šest Gremija i dobitnici su više od 20 muzičkih nagrada, od čega i tri Brit nagrade. Njihovi hitovi „It’s a Sin“, “West End Girls”, “Go West”, “Heart”, „Paninaro“, „Domino Dancing“, “Always On My Mind” ili „Se A Vida E“ uticali su na generacije muzičkih poklonika.\nBritanski dnevni listovi “Telegraf” i “Gardijan” ocenili su novi album i nastup tog dua sa maksimalnih pet zvezdica, navodeći da je u pitanju “pozorišni pop nove generacije” i da su Pet Shop Boys “opet istupili korak napred, hrabro dajući svojim retro sintisajzerima ruho novog, digitalnog doba”. Album je dostigao vrh britanske top liste, jedne od najvažnijih muzičkih lista na svetu.\nPet Shop Boys su jedan od nezaboravnih nastupa imali 2012. godine na ceremoniji zatvaranja Olimpijskih igara u Londonu, čiji je dizajn potpisala Es Devlin, višestruko nagrađivana kostimografkinja sa ogromnim iskustvom i projektima u širokom spektru audio vizuelnih umetnosti – opere, plesa, filma, pozorišta, televizije i koncerata. Devlinova je sarađivala sa najvećim pop, rok i rep izvođačima, među kojima su Kanye West, Muse, Lady Gaga, Shakira, Miley Cyrus, Lanny Kravitz, Goldfrapp, Take That…\nVeoma ograničen kontigent jednodnevnih ulaznica za Exit po ceni od 1.990 dinara biće pušten u prodaju 13. juna. Organizatori festivala očekuju da će, kao i prethodne godine, ulaznice po toj ceni biti rasporodate u rekordnom roku.\nUlaznicu po toj ceni biće moguće rezervisati putem sajta gigstix.com ili kupiti u svim prodajnim mestima u okviru Gigs Tix mreže.\nTrenutna cena ulaznice za 15. Exit iznosi 5.990 dinara, a za “Exit avanturu” (Exit i Sea Dance festival na plaži Jaz u Budvi) 6.990 dinara.\nExit, koji je proglašen najboljim evropskim festivalom 2013. godine, biće održan od 10. do 13. jula, a najaviće ga festival Rock@Exit 11. juna na Petrovaradinskoj tvrđavi. Potom će od 15. do 17. jula na plaži Jaz od 15. do 17. jula.


Pokret zelenih ,,Breza'' uručio predsedniku GO Grocka priznanje za rad na zaštiti životne sredine - Grocka Info\nNaslovna Tekstovi za sajt Naš kraj Pokret zelenih ,,Breza” uručio predsedniku GO Grocka priznanje za rad na zaštiti...\nPokret zelenih ,,Breza” uručio predsedniku GO Grocka priznanje za rad na zaštiti životne sredine\nPredsednik Gradske opštine Grocka Stefan Dilberović , sastao se danas, u prepodnevnim časovima u svom kabinetu sa predsednikom pokreta zelenih “ Breza“, za opštinu Grocka, Veselinom Dabetićem.\nTom prilikom predsednik pokreta zelenih “ Breza“, Veselin Dabetić uručio je predsedniku opštine Stefanu Dilberoviću pohvalnicu za rad na zaštiti životne sredine , ekologije i sređivanje obale Dunava na teritoriji opštine Grocka. Prilikom uređenja Dunavskog keja u Grockoj i Vinči zasađene su sadnice sibirskog bresta,koje su takođe zasađene u više školskih dvorišta na teritoriji opštine Grocka, kao doprinos razvoju ekološke svesti i uticaja ljudi na okolinu.\nPodstaknuti takvim akcijama i incijativama pokret zelenih „Breza“, za opštinu Grocka odlučio je da predsedniku Gradske opštine Grocka Stefanu Dilberoviću uruči pohvalnicu, kao prigodan poklon u znak zahvalnosti. Predsednik pokreta zelenih „Breza“ , za opštinu Grocka, Veselin Dabetić zahvalio se predsedniku opštine Grocka Stefanu Dilberoviću i opštinskom rukovodstvu na poklanjanju posebne pažnje zaštiti životne sredine .\n– Uređenje Dunavskog keja je velika stvar za ekologiju i zaštitu životne sredine, jer svi smo svedoci da se poslednjih decenija tim problemom na našoj opštini niko nije bavio. Članovi našeg pokreta su spremni i voljni da u saradnji sa opštinom Grocka učestvuju u ovakvim ekološkim akcijama kako bismo svi zajedno doprineli ozelenjavanju površina na teritoriji naše opštine i time uticali na podizanje svesti o zaštiti prirodnih resursa – rekao je Dabetić, predsednik pokreta zelenih „ Breza“ , za opštinu Grocka.\nPredsednik Gradske opštine Grocka Stefan Dilberović zahvalio se na ovom priznanju i dodao da će opština Grocka uložiti dodatne napore i sredstva kako bismo podigli ekološku svest građana i time našu sredinu učinili pristojnijom i zdravijom za život svih građana.\nPredsednik Dilberović je ovo prilikom rekao da će se potruditi da se ovakve akcije nastave, a već za sutra najavio akciju , koju organizuje omladina Srpske napredne stranke, kako bi se očistilo nagomilano smeće na putu ka manastiru Rajinovac .\npokret zelenih breza\nPrethodni tekstВРЧИН: Међународни фестивал фолклора „Крени коло“\nSledeći tekstPokret zelenih ,,Breza” uručio predsedniku GO Grocka priznanje za rad na zaštiti životne sredine


Kao agencija koja se bavi istraživanjima tržišta na svetskom nivou, Ipsos nudi niz različitih vrsta omnibusa kreiranih tako da ispune vaše potrebe u smislu geografske pokrivenosti, reprezentativnosti uzoraka, brzine i konkurentnih cena. Takođe nudimo međunarodnu koordinaciju i možemo da ponudimo rezultate u nizu formata jednostavnih za korišćenje.\nUzimajući u obzir vaše ciljeve istraživanja, geografske zahteve, ciljnu grupu, zahteve u vezi sa odnosom cene i kvaliteta isporuke, naš tim će raditi sa vama da bi predložio najbolja rešenja za vaše potrebe – imamo online, licem u lice, telefonske i internacionalne omnibus alate, čiji je cilj da vam pomognu da rešite vaše poslovne izazove.\nOnline Omnibus (I-Omnibus) predstavlja savršen kompromis između brzine, cene i reprezentativnosti uzorka, i idealan je za lokalna i internacionalna istraživanja.\nOmnibus licem-u-lice (Capibus) nudi najreprezentativniji uzorak populacije. Ovo sveobuhvatno istraživanje uključuje veliki broj informacija o ispitaniku i domaćinstvu, od standardne demografije do stvari kao što su za šta koriste internet i da li ispitanici poseduju konzolu za igrice. Sve ove informacije su dostupne, bilo za targetiranje određenih ispitanika za određena pitanja ili za profilisanje vaših rezultata.\nInternacionalni Omnibus se koristi za istraživanja o bilo kom svetskom tržištu. Sproveli smo omnibus istraživanja u preko 50 zemalja širom sveta i izgradili široku mrežu saradnika sličnih nama. Svi ovi saradnici su posvećeni sprovođenju savršenog omnibus istraživanja i rade u skladu sa našom strogom kontrolom kvaliteta, i tako garantuju da će vaše istraživanje biti sprovedeno bez problema.\nPristup i korišćenje Interneta (posebno za e-mail) nastavljaju da rastu, zajedno sa potencijalom reklamnih e-mail-ova (spam) da postanu "junk mail" današnjice. Koliko to zaista može da bude efikasno? Naš klijent je trebalo da odluči da li je spam-ovanje isplativ način da se približi budućim korisnicima za niz online usluga i kategorija proizvoda. Koristeći Online Omnibus na raznovrsnim tržištima kao što su ona u Velikoj Britaniji, Francuskoj, Nemačkoj, SAD, Kanadi i Brazilu, mogli smo da procenimo udeo spam pošte koja je obrisana pre nego što je pregledana, koje su demografske grupe najpodložnije spam marketingu, koje usluge/kategorije proizvoda imaju najviše uspeha kao rezultat spam-ovanja, kao i stepen zadovoljstva kupovinom na osnovu spam-a.\nDugi niz godina sprovodimo veliku sindikalizovanu finansijsku studiju kroz Omnibus licem-u-lice. Studija obuhvata investicije, poznavanje brendova, imidže brendova, praćenje medija i nameru kupovine. Istraživanje se isporučuje svim članovima kroz Memfis Survey Explorer. Ovaj softver omogućava korisnicima da vrše složene unakrsne analize i da jednim klikom prave grafikone i tabele. Takođe smo uspešno upotrebili podatke dobijene kroz ovo istraživanje da bismo predvideli verovatnoću promena na tržištu deonica.\nVelika farmaceutska kompanija traži informacije o učinku njihove marke u konkurentskom internacionalnom kontekstu. Kao deo naše globalne omnibus usluge, možemo da ponudimo sveobuhvatno znanje o oblastima koje naš klijent želi da istraži, ekspertizu u razumevanju kulturalnih upliva na kontekst istraživanja i brze rezultate (tabele, prezentacije i SPSS data file). Ova studija se sprovodi već više od 4 godine i nalazi se koriste za donošenje strateških poslovnih odluka.


Solarni brod "Planetsolar" završava put oko sveta\nSolarni brod “Planetsolar” završava put oko sveta – Personal magazin\nSolarni brod “Planetsolar” završava put oko sveta\nBrod na solarni pogon “Planetsolar” privodi kraju put oko sveta, posle godinu i po dana plovidbe. To je prvi pokušaj da se svet oplovi pomoću solarne energije, a ova vrsta…\nBrod na solarni pogon “Planetsolar” privodi kraju put oko sveta, posle godinu i po dana plovidbe. To je prvi pokušaj da se svet oplovi pomoću solarne energije, a ova vrsta energije bi mogla da nađe i konkretnu primenu u pomorstvu, pre svega u oblasti turizma.\n“Ideja je rođena 2004. godine kada sam prisustvovao potpunom otapanju glečera debljine 500 metara na Islandu. Shvatio sam da su klimatske promene realnost i da je potrebno preduzeti nešto”, rekao je za AFP Rafael Domžan (Domjan), 40-ogodišnji Švajcarac i vođa ekspedicije, dok je brod prolazio između ostrva Elba i Korzike.\nInspirisan delima Žila Verna (Jules Verne), ovaj inženjer elektrotehnike tragao je za sponzorima kako bi izgradio katamaran dug 31 metar, što je najveći brod na solarni pogon u svetu. Njegov san će postati java kada upozna 2008. nemačkog industrijalca Imoa Štrehera (Immo Stroeher).\n“Planetsolar”, plod njihovog partnerstva, isplovio je iz Monaka u septembru 2010. a u tu luku trebalo da uplovi 4. maja posle plovidbe oko sveta koja je trajala gotovo 600 dana. Domžan je predvodio francusko-nemačko-švajcarsku ekipu, koju su pored njega činli kapetan, glanvi konstruktor i mehaničar. Pošto su preplovili Atlantik i prošli kroz Panamski kanal, plovili su Pacifikom, a zatim su se kroz Suecki kanal zaputili ponovo u Evropu.\nDomžan je istakao da ovo putovanje pokazuje da ljudi dovoljno raspolažu znanjem, tehnologijama, sirovinama i obnvoljivim izvorima energije da bi obezbedili održiv razvoj i zaštitili planetu.\n“Planetsolar” sa solarnim panelima ukupne površine 537 kvadratnih metara može da po lepom vremenu proizvede 500 do 600 kilovat-sati, i da zahvaljujući tome pređe najviše 300 kilometara kada je baterija poptuno napunjena. Brod razvija brzinu sličnu brzini jedrenjaka, pošto motor ima snagu skutera.\nNa brodu sve funkcioniše pomoću sunčeve energije: od motora do kompjutera do zagrevanja vode.\n“Nije bilo lako napraviti brod, iako smo to učinili u rekordnom roku od godinu i po dana. Bilo je potrebno, na primer, naći dobre solarne (fotonaponske) module”, rekao je Jens Langvaser (Langwasser) (28), glavni konstruktor.\nPrincip je bio da se isključivo koriste tehnologije koje su dostupne širokoj javnosti. Na kraju je izgradnja ovog prototipa koštala 15 miliona evra, nešto malo više nego izgradnja klasičnog broda dugog 30 metara.\nUpravljanje “Planetsolarom” nije, međutim, lako. Pošto mu je potrebno mnogo sunčeve energije, brod je morao da plovi što bliže ekvatoru i da često menja pravac. “Dva puta dnevno smo dobijali meteorološke izveštaje sa prognozama o sunčanim periodima. Ponekad smo morali da usporima da bismo prošli ispod male grupe oblaka do osunčanog dela”, rekao je kapetan Ervan Le Ruzik (Erwann Le Rouzic) (40), iskusni pomorac.\nTakav način upravljanja bio je povremeno uzrok nestrepljenja i nezadovoljstva, posebno kada bi brod bio blokiran, kao kada je kod obala Australije čekao tri dana zbog oluje.\nLe Ruzik nije, međutim, ništa manje iznenađen što je upravljao brodom koji je isključivo pokretala solarna energija. “Naravno da to može da se primenjuje samo u osunčanim zonama i na nekim brodovima, i ne kažem da ćemo kroz 10 godina imati solarne teretne brodove, ali znamo da se ovako nešto može izvesti i primeniti na razmne načine”, rekao je on i naveo primer turističkih brodova u Crvenom moru.\nZa Domžana, ova misija je uspela pošto je upravo želeo da pokaže industrijskim krugovima, preduzetnicima i političarima da nije zaluđenik ili sanjar u stilu Vernovog junaka Fileasa Foga (Phileas Fogg).\nDomžan je odneo i prvu pobedu, pošto su nakon prolaska “Planetsolara” pored Galapagosa, ekvadorske vlasti zabranila pristup jednom od ostrva brodovima sa klasičnim motorima i dozvolila samo polovilima na elektro-solarni pogon.\nSolarni brod “Planetsolar” završava put oko sveta was last modified: May 5th, 2012 by Redakcija\nBežični internet za celu porodicu uz Vip Cube\nKina uvodi elektronske pasoše


Eksperti tri zemlje drumom, a politika ipak šumom – hidroelektrane na Drini – Krug99\nEksperti tri zemlje drumom, a politika ipak šumom – hidroelektrane na Drini\nKRUG 99 povodom sporazuma entiteta RS i Republike Srbije o izgradnji hidroelektrana na Drini\nJoš 17. maja o.g. na sesiji o uzurpaciji hidroenergetskog potencijala Bosne i Hercegovine od strane Srbije i Hrvatske, Krug 99 je obavio i raspravu o ključnim ocjenama međudržavnog ekspertskog tijela za izradu Strateškog akcionog programa (SAP) i prekograničnoj saradnji (TDA) između država Crne Gore, Srbije i Bosne i Hercegovine. Kao nacionalni konsultant u izradi Strategije ispred BiH učestvovao je prof.dr. Nedim Suljić, član Kruga 99.\nPosebno je važno istaći da je Strateški akcioni program definisan na ekspertskom nivou i usaglašen sa akterima iz sve tri države. Pored toga, u procesu izrade usaglašavan je i u BiH, na nivou oba entiteta – enetitetskih ministarstva iz oblasti energetike i vodoprivrede, federalnih i republičkih hidrometereoloških zavoda… Usaglašeni SAP-u za sliv rijeke Drine je krajem jula prihvatilo Ministarstvu vanjske trgovine BiH i proslijedilo VM BiH na usvajanje.\nStrateški akcioni program – SAP za održivi razvoj upravljanja vodama rijeke Drine izrađen je za tri države kao programski dokument i krovni program u kontekstu zakonodavstva Europske unije koja potiče saradnju zemalja u slivu, zadržavajući suverenitet pojedinih država u svojstvu nositelja njegovog provođenja.\nPrema Strateškom akcionom programu (SAP) i Programu prekogranične saradnje (TDA) između država Crne Gore, Srbije i Bosne i Hercegovine, Ministri nadležnih ministarstava, a prije svega voda i okoliša Bosne i Hercegovine, Srbije i Crne Gore, prema protokolu treba da prihvate SAP koji je predvidjela Svjetska banka kao ključna donatorska institucija u okviru Globalnog fonda za okoliš. SAP pruža osnovu za odlučivanje u političkim okvirima budućeg prekograničnog upravljanje vodama i predviđa način saradnje država sliva rijeke Drine.\nKljučno polazište međudržavne ekspertske strategije je utemeljeno na Konvenciji iz 1992. godine o zaštiti i korištenju prekograničnih vodotoka i internacionalnih jezera, a čije potpisnice su i Srbija i BiH, u provedbi konkretnih obaveza kroz posebne bilateralne i multilateralne sporazume među zainteresiranim državama koje dijele zajedničke vodne resurse. Shodno navedenoj Konvenciji o vodama samo države mogu međusobno potpisivati bilateralne sporazume o upravljanju prekograničnim vodama, kao što je rijeka Drina, a ne dio jedne države, kao što je u ovom slučaju BH entitet RS. Takva mogućnost u kontekstu specijalnih i paralelnih veza RS sa Republikom Srbijom postoji uz nužan uslov pribavljanja prethodne saglasnost Parlamentarne Skupštine BiH ali koja nikada nije data BH entitetu RS.\nImajući u vidu da je rijeka Drina i međudržavna granica između Bosne i Hercegovine i Srbije, jedino Vijeće Ministara BiH i Parlamentarna skupština BiH mogu polagati pravo upravljanja tim dijelom države, te putem državne komisije za koncesije rješavati planirane i buduće energetske projekte zajedno sa Srbijom. Na preostalom neizgrađenom hidropotencijalu rijeke Drine moguće je samo međudržavnim sporazumom tri države realizirati planiranu izgradnju 18 hidroelektrana (5 hidroelektrana na graničnom području BiH i Srbije te tri Hidroelektrane na zajedničkom području BiH i Crne Gore).\nTreba podsjetiti da Srbija od 1992. godine do danas BiH duguje već preko 7 milijardi KM bez čije saglasnosti i po osnovu jednostranog korištenja raspolaže potencijalima HE Zvornik i Bajina Bašta, a koje Bosni i Hercegovini po svim internacionalnim konvencijama i pravu ravnomjerno pripadaju.\nNesporno da je potpisani Sporazumom antiustavan i da urušava suverenitet države BiH. Zbog toga Vijeće ministara i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH moraju obavijestiti institucije Republike Srbije o njegovoj pravnoj ništavosti i političkoj neprihvatljivosti, a Tužilaštvo BiH treba otvoriti odgovarajući postupak.\nEksperti tri zemlje drumom, a politika ipak šumom.\nPrevious Odlazi nam jedan od onih čija će sjenka…..\nNext Božićna čestitka Kruga 99


Najveći talenat Evrope igraće za Srbiju? – Đorđević: Sine, čekamo te - FOTO | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\tNajveći talenat Evrope igraće za Srbiju? – Đorđević: Sine, čekamo te – FOTO\nSelektor košarkaške reprezentacije Srbije Aleksandar Đorđević sugerisao je da se jedan od najboljih mladih košarkaša Evrope odlučio za igranje za „orlove“.\nMario Nakić, verovatno najtalentovaniji mladi košarkaš u Evropi, prethodnih dana na meti je medija, pošto je uskoro morati da se odluči da li će predstavljati reprezentaciju Srbije, zemlje u kojoj je rođen, reprezentaciju Hrvatske, zemlje porekla njegovog oca, ili neke treće.\n17-godišnji Nakić je, ponovo, zapao za oko javnosti dominantnom partijom na Fajnal foru juniorske Evrolige, gde je sa Real Madridom osvojio titulu.\nOn se posebno istakao u finalu protiv Mega Bemaksa sa 33 poena, 8 skokova i 4 asistencije, uz deset iznuđenih faulova.\nĐorđević je na svom Tviter profilu čestitao Nakiću i postavio sliku sa njim, uz opis: „Sve čestitke, sine… Čekamo te„, te je stavio zastavu Srbije pored komentara.\nOvakav komentar Đorđevića može se shvatiti kao potvrda reči selektora reprezentacije Hrvatske Veljka Mršića i potpredsednika KSS Igora Rakočevića, koji su izjavili „da je Mario trenutno bliži igranju za Srbiju„.\nAleksandar ĐorđevićkošarkaMario NakićReal Madrid


Probni poligon — Ukrajini predviđaju sudbinu Jugoslavije - Sputnjik Srbija\nProbni poligon — Ukrajini predviđaju sudbinu Jugoslavije\n17:57 21.02.2018 Preuzmite kraći link\nUkrajina će se pretvoriti u probni poligon za rešavanje vojnih sukoba u centru Evrope, izjavio je na televiziji „112 Ukrajina“ glavni vojni tužilac zemlje Anatolij Matios.\nSvoju prognozu tužilac je objasnio potpisivanjem Zakona o reintegraciji Donbasa koji je, prema njegovom mišljenju, politički motivisan i imaće odgovarajuće posledice.\n„Ukrajina će ponovo i u ovom slučaju već posle Jugoslavije, biti probni poligon nekih mirovnih, odnosno diplomatske ili drugih novih oblika rešavanja vojnih sukoba u centru Evrope“, naglasio je Matios.\nOn je dodao da u slučaju uvođenja mirovne misije UN u Donbas „plavi šlemovi“ neće delovati prema ukrajinskim zakonima, već po principu eksteritorijalnosti.\n„Niko nigde i nikada nije govorio po kakvom principu i po kojim zakonima će raditi mirovni kontingent“, primetio je Matios.\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko je tokom zasedanja vojnog kabineta 20. februara 2018. potpisao Zakon o reintegraciji Donbasa u kom se Rusija naziva „agresorom“, a teritorije koje nisu pod kontrolom Kijeva na jugoistoku zemlje, smatraju se „okupiranima“.\nZakon daje predsedniku pravo da iskoristi oružane snage u miru radu zaštite suvereniteta. Ovo će legitimizovati upotrebu vojske na istoku bez objave rata.\nPorošenko i Merkelova razmotrili uvođenje mirovnjaka u Donbas\nzakon o reintegraciji Donbasa, Jugoslavija, Ukrajina


Održan trening za pripadnike jedinice Civilne zašt - Grad Prokuplje\nOdeljenje za vanredne situacije Prokuplje,organizovalo je jednodnevni trening za specijalizovanu jedinicu Civilne zaštite i zaštite od požara. Ova jedinica,koja je formirana pre dve godine,u svom sastavu ima 30 pripadnika.\nNačelnik Odeljenja za vanredne situacije Prokuplja Srđan Mitrović rekao je da se obuka pripadnika jedinice vrši svake godine i da su oni 2013. organizovali pet treninga.\n– Jedan od osnovnih ciljeva obuke pripadnika specijalizovane jedinice Civilne zaštite jeste obnova stečenog i sticanje novih znanja. Ono što je novina jeste da su pripadnici jedinice dobili komplet uniforme od Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Sarbije – Sektora za vanredne situacije,izjavio je Mitrović i dodao da ova jedinica sada može da se angažuje kao podrška profesionalnim vatrogasno-spasilačkim jedinicama u slučaju požara na otvorenom.\nPripadnici jedinice Civilne zaštite sada su osposobljeni i za delovanje u drugim vanrednim situacijama,kao što su poplave,spašavanje ljudi i materijalnih dobara i dekontaminacija terena i objekata.\nMitrović je naglasio da će se u narednom periodu organizovati treninzi iz različitih oblasti i za pripadnike drugih jedinica koje se nalaze u sastavu Odeljenja za vanredne situacije.


KRIVOKAPIĆ: Računam da ću biti premijer do 2024. godine – Portal Luca\nPredsjednik Vlade Crne Gore kazao je u intervjuu za BBC na srpskom kako računa da će biti na toj poziciji do 2024. godine.\nU intervjuu je navedeno kako je Krivokapićeva Vlada suočena sa nedostatkom podrške parlamentarne većine koja ga je izabrala.\n„Kao premijer, sigurno mogu da riješim probleme na terenu – ali sve što se tiče političkih problema je mnogo neizvjesnije”, rekao je on.\nKrivokapić je ustvrdio kako je njegova Vlada ostvarila impozantan ekonomski rast.\n„Mi smo do jula ostvarili impozantan rezultat, smanjili pad za devet odsto – to je najbolji rezultat u Evropi, ali mi se ne takmičimo u tome šta je najvažnije u Evropi, već kako građani žive”, kazao je predsjednik Vlade.\nDo 2024. možda još jedna dionica autoputa, realizacija Jadransko-jonske magistrale…\nOn ističe i kako će do 2024. godine u Crnoj Gori možda biti završena još jedna dionica autoputa, ali i da slijedi realizacija Jadransko-jonske magistrale.\n„Imamo tablu na kojoj smo nacrtali kako Crna Gora treba da izgleda 2024. godine – infrastrukturno premrežena putevima, možda i kroz završetak još jedne dionice auto-puta, kritičnog puta za Sarajevo, realizacije Jadransko-jonske magistrale. Veliki potencijal Crne Gore je i afirmacija kontejnerskog transporta iz Luke Bar i to bi dalo ekonomsku isplativost puteva“,istakao je on, dodajući kako očekuje velika ulaganja u energetski sektor.\nO regionalnoj politici, Krivokapić je kazao kako nije bilo čiji neprijatelj, a posebno ne Srbije.\n„U političkom smislu, dešavaju se čudne relacije, posebno otkad je protjeran ambasador Vladimir)Božović, a od ove Vlade se očekivalo da uradi nešto po tom pitanju dok mi samo želimo da primjenjujemo zakon jer je u istoriji bilo samo dva slučaja vraćanja ambasadora poslije proterivanja”, konstatovao je Krivokapić.


Intervet Zapadni Balkan: Kreirati prilike za učenje kroz rad u kompanijama - Akta.ba\n01.07.2021. 11:19 / Izvor: Akta.ba\nU ponedjeljak i utorak, 28. i 29. juna 2021. godine, održan je Transnacionalni sastanak 2 - INTERVET Zapadni Balkan održan je na Internacionalnom univerzitetu u Sarajevu.\nINTERVET Zapadni Balkan je trogodišnji pilot projekt za internacionalizaciju stručnog/strukovnog obrazovanja i stručnog/strukovnog obučavanja na Zapadnom Balkanu. Projekt ima za cilj stvoriti prilike za učenje kroz rad u kompanijama u zemljama članica Europske unije, te unaprijediti kulturu mobilnosti stručnog/strukovnog obrazovanja u zemljama Zapadnog Balkana.\nPartner domaćin, IUS LIFE, ugostio je učesnike i partnere projekta iz 8 EU država (Italija, Belgija, Nizozemska, Francuska, Malta, Španija, Slovenija i Poljska) i 6 zemalja Zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Crna Gora, Republika Sjeverna Makedonija i Srbija).\nPrije početka sastanka gostima se obratio rektor Internacionalnog univerziteta u Sarajevu, Ahmet Yıldırım, poželio gostima dobrodošlicu i pozvao ih u obilazak IUS kampusa.\nU dvodnevnom događaju, partneri su ocijenili aktivnosti urađene u prethodnoj godini i naveli sve prednosti i nedostatke istih. Učesnici su razmijenili svoja iskustva i iznijeli sugestije o tome kako prevazići izazove narednih mobilnosti, te kako upravljati nepredviđenim troškovima, kao što su PCR testovi i izuzetno visoki troškovi organizacije mobilnosti zbog pandemije. Sastanak je učesnicima pružio priliku da se lično sretnu i ojačaju već postojeću saradnju.\nNa kraju sastanka, gosti su dobili Certifikate o prisustvu i imali oproštajno fotografisanje.\nintervet zapadni balkan


Ruski lovci bi „raskomadali“ američki F-35 - Sputnjik Srbija\n12:25 11 April 2021\nRuski lovci bi „raskomadali“ američki F-35\n08:20 18.08.2015 (osveženo 22:40 30.11.2015) Preuzmite kraći link\nProglasivši kraj „ere vazdušne borbe“, tvorci američkog F-35 usredsredili su se na radare i rakete, ali u neposrednoj borbi, u kojoj prednost imaju lovci opremljeni avionskim topovima, ovaj avion nema šanse, smatraju eksperti.\nNajnoviji i najskuplji projekat Pentagona, lovac-bombarder pete generacije F-35, najveće je razočaranje za Vazduhoplovne snage SAD. Letelica je izazvala talas kritika zapadnih posmatrača, kao i američkih parlamentaraca.\nNaučni saradnik Centra za istraživanje međunarodne bezbednosti pri Atlantskom savetu Džejms Hasik napominje da se za 100 milijardi dolara utrošenih na realizaciju projekta F-35 moglo kupiti oko 740 lovaca „evrofajter tajfun“, ali da takva odluka ne bi bila u duhu američkih Vazduhoplovnih snaga.\n„U korpusu mornaričke pešadije, u ratnom vazduhoplovstvu i mornarici SAD, nadali su se da će im novi lovac obezbediti nespornu prednost u vazduhu“, naveo je analitičar. Vreme je, međutim, pokazalo da lovac, čija je razrada čak premašila prvobitan budžet, nije toliko dobar koliko se očekivalo.\nParlamentarac Dejvid Džensen je naveo da je ahilova peta F-35 njegova manevarska sposobnost, u kojoj ga je nadmašio čak i F-22. U kolumni za list „Vest australijan“ on je naglasio da tvorci aviona nisu uzeli u obzir lekcije iz američkog rata s Vijetnamom — američka vojna doktrina pedesetih godina predviđala je kraj „ere vazdušnih borbi“. Polazeći od te pozicije, u SAD su osmislili lovca-bombardera F-4 „fantom“, opremljenog savremenim radarima za potragu i navođenje, raketama vazduh—vazduh i drugim tehnološkim inovacijama. Pošto je „era vazdušnih borbi“, po mišljenju tvoraca, okončana, na avion nisu postavljeni topovi. U borbi rakete nisu radile „onoliko efikasno kako se pretpostavljalo, a pokretni ’MiG-17‘ donosio je avionu F-4 gomilu problema“, smatra Džensen.\nF-35 je takođe opremljen savremenim radarima i senzorima. Ipak, u borbi ga je potpuno prevazišao prethodnik — lovac četvrte generacije F-16, koji je osmišljen pre više od 40 godina. „Jasno je da u neposrednoj borbi F-35 ne bi opstao, čak ni u sukobu s avionima izrađenim decenijama unazad“, dodaje Dejvid Džensen.\n„Tužno je što će famozni F-35 raskomadati čak i antikvarni ’MiG-21‘, a da ne govorimo o neposrednoj borbi s ruskim lovcima četvrte generacije ’suhoj-27‘ i ’MiG-29‘“, smatra jedan od autora američkog F-16, avio-konstruktor Pjer Sprej.\nVazduhoplovstvo, Mig, lovac, F-35, suhoj, avion\n12:24 Apelovao na miran suživot sa Moskvom: Ko je novi kandidat za Bajdenovog savetnika za Rusiju?\n12:06 UEFA se obratila FSS – nameštene dve utakmice u Srbiji?!\n12:01 Krim pozvao Erdogana u posetu\n11:51 U zlatu je sigurnost: Srbija lider u regionu, Hrvatska sve prodala, Mađarska utrostručila rezerve\n11:50 Ademi: Ujedinjenje sa Albanijom puškom ili referendumom


Turska i Grčka potpisale 25 sporazuma o saradnji\nTurska i Grčka potpisale su danas u Istanbulu 25 međudržavnih ugovora o saradnji na\nSamitu o strateškom partnerstvu, na kojem sa obe strane učestvuju desetine ministara i privrednika.\nPotpisivanju sporazuma o saradnji u turizmu, tehnologiji, zdravstvu, pomorskom transportu, poljoprivredi, suzbijanju ilegalne migracije i kulturi, prisustvovali su turski premijer Redžep Tajip Erdogan i njegov grčki kolega Andonis Samaras.\nErdogan je po potpisivanju sporazuma rekao da su dve države odlučne da kroz dijalog prevaziđu sve nesuglasice iz prošlosti. On je dodao i da pitanje podele Kipra može biti rešeno ukoliko postoji dobra volja.\nSamaras je odgovorio da jačanje saradnje, posebno privredne, vodi prevazilaženju političkih problema.\nOdnosi Grčke i Turske se postepeno popravljaju od 1990-ih godina kada su bile na rubu rata, ali nema pomaka ka rešavanju kiparskog problema i razgraničenju na Egeju, dok raste problem desetina hiljada ilegalnih migranata koji iz Turske dolaze u Grčku.\nMeđusobna trgovinska razmena je 2012. imala vrednost 3,84 milijarde evra, a dvojica premijera su danas postavila cilj od 7,68 milijardi.


Šoškić: Popravljanja životnog standarda neće biti skoro\nBiznis Autor:N118. nov. 202019:01 > 19:06\nDejan Šoškić Foto:N1\nProfesor Ekonomskog fakulteta Dejan Šoškić ističe da ako već Srbija živi u uslovima fiksiranog kursa, onda nikako ne sme da se dozvoli brži rast plata od produktivnosti, jer će se u protivnom ugroziti potencijal domaće privrede da bude konkurentna. On smatra da bitnog popravljanja životnog standarda građana neće biti skoro, jer se Srbija sve više raslojava kao društvo, sa velikim razlikama u prihodima građana, što vlasti treba ozbiljno da stave pod lupu, u smislu poreskog sistema i socijalnih davanja.\n„Ako već živimo u uslovima fiksiranog kursa, onda nikako ne smemo dozvoliti da nam plate rastu brže od produktivnosti. To je veoma važno da ne bismo ugrozili potencijal domaće privrede da dobije na konkurentnosti i da u budućnosti samim tim bude na putu održivog razvoja“, ocenio je Šoškić u Danu uživo na TV N1.\n„Ne smemo da podižemo plate u proseku brže od rasta produktivnosti, jer to dovodi do toga da će jedinica uloženog rada biti komparativno skuplja, i neatraktivna za odvijanje ekonomske aktivnosti, te ćemo se tako pozicionirati na onu stranu zemalja koje su bolje da se u njih uvozi nego da se iz njih izvozi. Nama trebaju direktne strane investicije koje će podizati izvozni potencijal, koji će uticati na to da Srbija konačno izbalansira trgovinski bilans i vremenom izađe na ‘zelenu granu'“, dodaje Šoškić.\nSavić: Životni standard građana će se srozati\nRast plata slabo utiče na životni standard\nĆulibrk: Rupa u budžetu veća od tri milijarde evra\nSmatra da Srbija nema „osobitog razloga za zadovoljstvo“ zbog nešto nižeg ekonomskog pada u odnosu na druge zemlje, jer je, kako ističe, to posledica drugačije strukture naše privrede.\n„Zemlje koje su nerazvijenije i koje imaju privrednu strukturu okrenutu poljoprivedi i ne zavise od turizma neće osetiti neki drastičan pad ekonomske aktivnosti, i u tu kategoriju ulazi i Srbija. Takve zemlje ne treba da očekuju neku visoku stopu privrednog rasta sledeće godine, baš zato što nije došlo do pada u ovoj godini, do smanjivanja osnovice kako je to moglo biti i kako jeste u nekim drugim državama“, navodi Šoškić.\nOn podseća da Srbija ove godine planira da ostvari jedan od najvećih budžetskih deficita ikada, koji je „daleko veći od onih problematičnih godina 2014. i 2015. i uprkos malom padu ekonomske saktivnosti, koji iznosi od jedan do tri odsto, očekuje se fiskalni deficit od devet odsto od BDP, što je veoma zabrinjavajući podatak“.\nNa pitanje da li je opravdano ovogodišnje dodatno zaduživanje zemlje, Šoškić navodi da jeste jednim delom.\n„Srbija je sprovela nekoliko talasa pomoći ekonomiji da bi se održala ekonomska aktivnost, da bi se pomogla zaposlenost. Tu je bilo niz opravdanih mera, uključujući državne garancije za kredite privredi. Međutim, linearno davanje novca svim građanima i rast plata u javnom sektoru su veoma problematične mere bez kojih se moglo i trebalo“, ističe ekonomista.\nDodaje da je važno „da se fokus stavi na sledeću godinu – da budemo konzervativni u projekcijama rasta i da pokušamo da sledeće godine zaustavimo rast duga u odnosu na BDP, koji smo ove godine podigli za desetak odsto, uprkos vanrednim prihodima, poput koncesije za aerodrom“.\nTradicionalno više plate u javnom nego u privatnom sektoru – anomalija\nNa pitanje kada se radi o najavljenom rastu plata u javnom sektoru, kaže da tu treba biti izuzetno restriktivan i podržati sektore koji su godinama zapostavljani – zdravstvo, obrazovanje, istraživanje, razvoj, nauku.\n„Plate u javnom sektoru su tradicionalno više nego u privatnom i to je jedna anomalija. Treba biti veoma konzervativan i odložiti ili u potpunosti ukinuti aktivnosti u vezi sa povećanjem plata naredne godine, dok se ekonomska aktivnost ne obnovi i dok ne dobijemo prirast produktivnosti, kako ne bismo preterali u trošenju i Srbiju vratili na putanju neodrživog javnog duga“, upozorava Šoškić.\n„Ako imate nekonkurentnu privredu, koja postaje sve nekonkurentnija time što plate rastu brže od produktivnosti, a kurs je fiksiran, onda imate tendenciju rasta trgovinskog deficita, koji može delimično da se pokriva stranim investicijama, ali ni to ne može unedogled. Te razlike u primanjima i davanjima prema inostranstvu moraće da se pokrivaju novim zaduživanjem, a to vodi do toga da imamo sve manju produktivnost, a sve veći dug“, dodaje on.\nKaže da činjenica da je za zaduživanje Srbije kamatna stopa ove godine znatno viša nego prošle, svedoči o pogoršanju naše pozicije na međunarodnom tržištu.\n„Mi sada dolazimo u poziciju kada će nas svetsko finansijsko tržište sve više imati pod lupom i analzirati u kojoj meri ćemo moći da vraćamo svoje fiskalne obaveze. Prvi signal je ovo što smo već iskusili u maju – rast kamatnih stopa. To je vrlo oztbiljan signal da mi nemamo tu mnogo prostora, svakako ne za neke dodatne rashode u javnom sektoru, posebno ne u domenu plata“, naglašava Šoškić.\nNo, dodaje, uprkos tome što moramo da budemo veoma restriktivni u trošenju, država ne bi smela da zapostavi ulaganje u razvoj infrastrukture, koja je neophodna za privredni razvoj, kao i da više treba da se ulaže u obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, nauku i tehnologiju.\n„Ali, treba imati u vidu da veće izdvajanje u ovim oblastima mora da bude propraćeno reformama u ovim oblastima, znači da se ne troši samo više novca, već da se za taj novac dobije veći nivo kvaliteta. Obrazovana, zdrava radna snaga je osnov za rast produktivnosti, to su veoma važne razvojne stvari“, ukazuje on.\nNeophodan ambijent za investicije – vladavina prava i odsustvo korupcije\nNavodi da Srbiji nedostaju domaći privatni investitori, za koje je neophodan odgovarajući ambijent – vladavina prava, odsustvo korupcije.\n„To je ono što Srbiji najviše nedostaje. Domaći preduzetnici očigledno ne vide dovoljno dobre uslove za privređivanje“, ocenjuje Šoškić i dodaje da sudski sistem mora da bude nepristrasan, nekorumpiran.\n„Kada bi percepcija korupcije u Srbiji bili bar na nivou drugih balkanskih zemalja, imali bismo bar jedan posto više privrednog rasta svake godine“, navodi on.\nNa pitanje da li se i kada može očekivati popravljanje životnog standarda građana Srbije, on ocenjuje da bitnog popravljanja neće biti skoro.\n„Srbija se raslojava kao društvo, poslednjih godina beležimo veliko razmimoilaženje u prihodima građana. Srbija to mora veoma ozbiljno da stavi pod lupu, u smislu poreskog sistema i socijalnih davanja. Mi smo postali društvo nejednakosti i to je problem s kojim bi trebalo da se ozbiljno pozabavimo“, zaključuje Šoškić.\nDejan ŠoškićplateprivredaProfesor Ekonomskog fakultetaŽivotn standard


Ukrajinska modernizacija T-72 nezakonita i neefikasna - Sputnjik Srbija\n02:51 28 Novembar 2020\n21:55 20.08.2017 Preuzmite kraći link\nModernizacija tenka T-72A, o kojoj je saopštio predsednik Ukrajine Petro Porošenko, nezakonita i neefikasna je, izjavio je RT glavni urednik magazina „Nacionalna odbrana“ Igor Korotčenko.\nPorošenko pokazao modernizovani tenk T-72A (video)\nRuski ekspert je podsetio da je Ukrajina nakon raspada SSSR-a dobila T-72 koji su ostali u skladištima Odeskog, Kijevskog i Prikarpatskog vojnog okruga i od tada ih rasprodaje. Korotčenko je naglasio da je modernizacija tenka „faktički nezakonita i u najvećoj meri neefikasna“, jer u njoj nije učestvovala kompanija „Uralvagonzavod“, koja je konstruisala mašinu.\nOn je dodao da Kijev modernizaciju sovjetske tehnike može da predstavlja kao uspeh, ali je realnost da je ukrajinska vojna industrija u padu zbog pogoršanja odnosa sa Rusijom i da može da proizvede samo određene vrste oružja.\n„Danas, kada su veze prekinute, velika degradacija, praćena masovnim otpuštanjim — to je realnost ukrajinske vojne industrije“, izjavio je on.\nRanije je Petro Porošenko na svojoj stranici na Fejsbuku objavio vest o modernizaciji tenka T-72A u ukrajinskim preduzećima.


Mihajlović: Obnova pruge Beograd-Bar strateški cilj Vlade Srbije | Vesti Krstarice\nMihajlović: Obnova pruge Beograd-Bar strateški cilj Vlade Srbije\nNovi magazin – 17. juli 2017. 11:59\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović danas je izjavila da je modernizacija cele pruge Beograd-Bar "jedan od strateških ciljeva" Vlade Srbije.\nOna je na Glavnoj železničkoj stanici u Beogradu na svečanosti povodom puštanja u saobraćaj rekonstruisanog delu barske te pruge od Resnika do Vreoca, kazala da je taj posao završen u roku, u saradnji sa Ruskim železnicama.\nObnovom 35 kilometara pruge od Resnika do Vreoca, završena je prva faza rekonstrukcije pruge Resnik-Valjevo, dužine 77,6 kilometara, a čitav projekat košta 80 miliona dolara i finansira se ruskim kreditom.\nMinistarka da očekuje da rekonstrukcija deonice Resnik-Valjevo bude završena takođe u roku, novembra ove godine, čime će putovanje na roj relaciji biti skraćeno na sat i 15 minuta.\n"Danas je važan dan jer je posle 40 godine moderizovan jedan deo barske pruge. Ovaj posao je urađen u roku i kvalitetu kao što uvek radimo s Ruskim železnicama, a kroz projekte se najbolje vidi kakva je saradnja dve države", ocenila je Mihajlović.\n"Jedan od strateških ciljeva je da barsku prugu vratimo na projektovane brzine, a procena je da je za rekonstrukciju preostalih deonica vrednost investicije oko 220 miliona evra. Na tome ćemo raditi, o tome se već vode određeni razgovori, a od jeseni očekujem i konkretnije informacije", rekla je ministarka.\nUkazala je da je barska pruga značajna i za čitav region zbog povećanja transporta putnika i robe Koridorom 11.\nMihajlović je podsetila da će ukupna ulaganja u železnicu iznositi četiri milijarde evra, računajući i rekonstrukciju pruge Beograd-Budimpešta.\nKomentarišući to što je jedan voz crnogorskih železnica išaranakod Lajkovca, Mihajlović je apelovala na sve da čuvaju vozove.\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin je rekao da očekuje da se nastavi uspešna saradnja na železničkim projektima u Srbiji i dodao da su pored transporta, za dalji razvoj odnosa Rusije i Srbije važni razvoj energetske infrastrukture, kao i izgradnja industrijskog parka, u šta bi mogle da se uključe i Ruske železnice.\nAmbasador Crne Gore u Srbiji Branislav Mičunović je rekao je u Crnoj Gori rekonstruisano 46 odsto tamošnje deonice pruge Beograd-Bar, i da je u toku izgradnja auto-puta na istoj relaciji.\nVršilac dužnosti generalnog direktora Infrastrukture železnice Srbije Dušan Garibović rekao je da je prva faza rekonstrukcije Resnik-Valjevo još jedan projekat koji su srpske i ruske železnice realizovale zajedno u roku, kao što je bio slučaj i sa tri severne i tri južne deonice na železničkom Koridoru 10 i pruzi Beograd-Pančevo.\n"Ovih dana počinju radovi na tunelu i vijaduktu kod Čortanovaca, a do kraja godine očekujemo da počnu radovi i na otvorenoj pruzi na deonici Stara Pazova-Novi Sad", rekao je Garibović.


Mirković: Tajkun koalicija bi da ponovo pljačka građane\nTanjug 16. septembra 2018. 18:16\nBEOGRAD – Šef odborničke grupe Srpske napredne stranke Aleksandar Mirković ocenio je danas da\nje PKB jedno od preduzeća koja su doživela svu pogubnu politiku Đilasa i Jeremića i da lideri „tajkun koalicije“ pokušavaju da se vrate na vlast kako bi ponovo pljačkali građane.\nOn ukazuje da osim političke mržnje prema Aleksandru Vučiću, crtanja meta na glavama svih koji ne misle kao oni i uvreda koje svakodnevno izgovaraju nemaju ni trunku programa koji nude Srbiji i koji bi nešto učinio za građane, a ne samo za njih, saopšteno je iz Gradskog odbora SNS Beograda.\n„Politika upropašćavanja naše privrede, svih naših vitalnih resursa i politika koja je dovela da u vreme vlasti Đilasa, Jeremića i DS-a imamo gotovo 27 odsto nezaposlenih, dok su se oni enormno bogatili, jedina je slika Srbije koju bi želeli da vrate, i da ponovo budu gospodari života i smrti u našoj zemlji“, naveo je Mirković,\nMirković je ukazao da je PKB jedno od preduzeća koja su doživela svu pogubnu politiku Đilasa i Jeremića, u kome je Đilas postavljajući svoje marionete za direktore pokušao da razori pomenuto preduzeće i omogući Miškoviću, sa kojim je sarađivao u mnogim medijskim i privredim projektima, da ga što jeftinije kupi.\n„Naime, na čelo PKB-a Đilas je postavio izvesnog Mandića, koji je pre toga čak deset godina bio direktor u kompaniji Delta Miroslava Miškovića, i koji je za samo dve godine PKB kreditima zadužio za 25,6 miliona evra i koji je po nalogu Đilasa i Demokratske stranke sistemski uništavao kombinat“, naveo je Mirković.\nOn ocenjuje da je DS ostala zabeležena kao stranka koja je uništila i Beograd i Srbiju, a sada zajedno sa Đilasom, Jeremićem i Obradovićem pokušava da se vrati na vlast kako bi ponovo pljačkali građane.\n„Uveren sam da građani Srbije mogu dobro da procene ko je radio u njihovom interesu i ko ispravlja sve greške, lopovluke i mahinacije koje je lopovsko-tajkunski savez napravio“, istakao je Mirković.


Srbija kao ekološka crna tačka Evrope\nBuđenje ekološke svesti građana i pritisak srpske javnosti da se reše goruća zelena pitanja, koji se pojačava poslednjih godina i koji je rezultirao velikim protestima širom Srbije u novembru i decembru, mnogi percipiraju kao mogući pokretač promena.\nMilena Ilić Mirković za EWB\nMeđutim postavlja se pitanje da li postoji politička volja za to.\nStručnjaci su skeptični po ovom pitanju, i upozoravaju da Srbija mora da uloži ozbiljne napore kako bi svoje zakonodavstvo u oblasti zaštite životne sredine usaglasila sa evropskim, obezbedila njegovu primenu i prekinula lanac sve većeg zagađenja vazduha, vode i zemljišta, ugrožavanja vredih ekosistema i zaštićenih vrsta.\nOni dodaju i da je neophodan i ambiciozan energetski klimatski plan po kojem bi Srbija do 2050. u potpunosti prestala da koristi ugalj i zaustavila emisiju gasova sa efektom staklene bašte i tako išla u korak sa svetom i svojim međunarodnim obavezama.\nSrbiji će za dostizanje standarda EU iz oblasti zaštite životne sredine i klimatskih promena biti potrebno oko 15 milijardi evra, od čega 7,5 milijardi samo za sektor voda i sektor otpada, pokazuje računica zasnovana na Pregovaračkoj poziciji Srbije za Poglavlje 27.\nOtvaranje Klastera 4\nSkoro osam godina od početka pregovora o pristupanju Evropskoj uniji i nakon gotovo dve godine pauze Srbija je otvorila klaster 4 – “Zelena agenda i održiva povezanost”, u kom se nalazi i Poglavlje 27 – zaštita životne sredine, i očekuje je dug put do usklađivanja legislative sa evropskom, kako na papiru, tako i u praksi.\nProgramski direktor Regulaturnog instituta za obnovljivu energiju (RERI) Mirko Popović ocenjuje da je otvaranju Klastera 4 najverovatnije doprinelo usvajanje propisa iz oblasti energetike, a kada je pitanju Poglavlje 27, značajan pomak vidi jedino u usvajanju Zakona o klimatskim promenama.\n“Srbija u oblasti zaštite životne sredine i klimatskih promena nije ispunila standarde koji bi pokazali konretan napredak. Jeste usvojen Zakon o klimatskim promenama, ali ja bih voleo da nakon godinu dana vidim efekte primene”, kaže Popović.\nNeusklađenost zakona prepreka ka zaštiti životne sredine\nPopović upozorava da, kada je reč o zaštiti životne sredine i klimatskim promenama, problem Srbije se ne sastoji samo u lošoj u implementaciji zakona i propisa, već i načinu na koji se zakoni usvajaju.\n„Srbija jeste prenela određene propise Evropske unije, ali je tehnikom prenošenja onemogućila njihovu primenu. Srpske institucije kada prenose propise stvari posmatraju jednodimenizionalno i ne vrše horizontalnu usklađenost i koordinaciju između različitih vrsta propisa“, objašnjava naš sagovornik.\nPopović dodaje i da je sam postupak procene uticaja na životnu sredinu problematičan – administracija ima loše kapacitete, kvalitet studija je loš, i na kraju, procedure za učešće javnosti su loše i gotovo redovno ih prati kršenje prava javnosti da u postupku učestvuje.\nSrpska ekološka “to do” lista je dugačka. Kako i sam Popović primećujel problemi su gotovo u svakom sektoru, a za njihovo rešenje pored volje neophodni su i vreme i novac. I u jednom i u drugom Srbija manjka.\nEvropska komisija je u poslednjem Izveštaju primetila da se srpska industrija nalazi na samom početku usklađivanja sa propisima EU, kao i sa Direktivom o industrijskim emisijama.\nPopović to objašnjava na primeru usklađivanja sa pomenutom Direktivom:\n“EU je 2001. godine usvojila Direktivu o velikim ložištima, da bi 2010. usvojila Direktivu o industrijskim emisijama. Za tih 10 godina velika ložišta u EU su usklađena sa prvom Direktivom, da bi onda mogli da primenjuju striktnije kriterijume. Srbija još nije uspela da primeni ni Direktivu o velikim ložištima, ni Nacionalni plan za smanjenje emisija (NERP) koji je tranziciona mera, olakšavajuća okolnost za usklađivanje starih postrojenja.”\nIzveštaj za 2020. godinu pokazuje da ni termoelekstrana Kostolac B, koja je označena kao najveći zagađivač sumpor-dioksidom na evropskom kontinentu, nije radila u skladu sa propisima. Iako TE Kostolac B još od 2017. ima ugrađen sistem za odsumporavanje, za njega još uvek nema upotrebnu dozvolu i on je tokom prošle godine radio samo oko tri meseca.\nPopović podseća da su termoelektrane u vlasništvu EPS-a 2018, 2019 i 2020. godine u proseku emitovale između više od 300.000 tona sumpor-dioksida godišnje, a dozvoljeno im je oko 54.000.\nKorak dalje od poštovanja međunarodnih obaveza su i izmene Zakona o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja životne sredine, koje su stupile na snagu u novembru, a kojima je velikim zagađivačima rok za pribavljanje integrisanih dozvola po drugi put produžen.\nVazduh zagađuju termoelektrane i kućna ložišta\nPosledica lošeg upravljanja industrijskim i termoenergetskim postrojenjima, uz lošu energetsku efikasnost u privatnim domaćinstvima, jeste loš kvalitet vazduha.\nGodišnji izveštaj o stanju kvaliteta vazduha u Srbiji za 2020. godinu Agencije za zaštitu životne sredine (SEPA) pokazao je da je u čak 15 gradova u Srbiji u toku prošle godine vazduh bio prekomerno zagađen.\nPopović navodi da se trenutno radi statistika energetskog siromaštva i, po svemu sudeći, Srbija ima preko million domaćinstava koji su u statusu energetski siromašnih.\nOgnjan Pantić iz Beogradske otvorene škole dodaje da podaci pokazuju da većina opština koje bi trebalo da imaju Planove kvaliteta vazduha, te Planove nemaju, a čest je slučaj i da se, u opštinama koje imaju Planove, kvalitet vazduha pogoršava.\n“Česta su kašnjenja donošenja Planova kvaliteta vazduha, kao što je bio slučaj u Smederevu, gde se dve godine čekalo na usvajanje Plana, iako je već bio izrađen i odobren od\nstrane Ministarstva zaštite životne sredine”, ističe Pantić i dodaje da pored ovoga, Planovi kvaliteta vazduha na lokalnom nivou često ne sadrže bitne stavke, kao što su detaljni podaci o emisijama, izvorima zagađenja ili konkretnim merama.\n“Sadržaj i proces donošenja Plana kvaliteta vazduha su primer loše prakse, kada je ovakav dokument u pitanju. Sam proces donošenja ovog dokumenta je imao puno mana, kao što su nedostatak javne rasprave, nije pružena dokumentaciona osnova na osnovu koje je Plan izrađen, nije pružena analiza efekata prethodnog Plana, odluka o nepristupanju izradi strateške\nprocene uticaja za nacrt Plana kvaliteta vazduha doneta je suprotno zakonima republike Srbije”.\nIako je vazduh najvidljiviji ekološki problem, on svakako nije jedini. Srbiji i dalje nedostaju ključni planski dokumenti Plan upravljanja vodama i Plan zaštite voda od zagađivanja. Takođe je potrebno potpuno usaglašavanje legislative sa evropskim zakonodavstvom, pogotovo sa Okvirnom direktivom o vodama. Potrebno je i ažuriranje nekih važnih podzakonskih akata kao što je Uredba o graničnim vrednostima emisije zagađujućih materija u vodi, kaže Goran Sekulić iz Svetskog fonda za prirodu (WWF Adria).\nNajveću pretnju vodotokovima predstavljaju industrijske i komunalne otpadne vode, zbog čega je osnovna mera smanjenja zagađenja izgradnja sistema za prečišćavanje voda.\n„Ne smemo zaboraviti i druge uticaje koji negativno utiču na kvalitet voda i koje moramo suzbiti: divlja gradnja u plavnim područjima, uništavanje prirodnih staništa uz vodotoke, prekomerna eksploatacija šljunka i peska i drugo“, navodi Sekulić.\nNapominje da je Srbija na dnu lestvice evropskih zemalja po procentu priključenosti stanovništva na kanalizaciju i po procentu prečišćavanja otpadnih voda.\n„Trenutno je oko 60 odsto stanovništva priključeno na kanalizacionu mrežu, a samo oko 15 odsto otpadnih voda ima neki oblik prečiđćavanja. Povećanje ovih parametara je ključno za unapređenje kvaliteta voda, odnosno dostizanje evropskih standarda u ovoj oblasti“, objašnjava Sekulić.\nSrbija se suočava sa ozbiljnim problemima i kada je u pitanju kvalitet pijaće vode. Pokrivenost stanovništva vodovodnim sistemima u Srbiji je ispod 90 odsto, što je ispod evropskog proseka, ali je još veći problem što je ta priključenost geografski neravnomerna, pa neke oblasti u Srbiji imaju izuzetno nisku priključenost.\nStrategija upravljanja otpadom Republike Srbije važila je do 2019. godine, a ni dan danas nije usvojena nova. Predsednik Upravnog odbora „Inženjera za zaštitu životne sredine“ Igor Jezdimirović smatra da je zanemarivanje značaja upravljanja otpadom jedan od osnovnih razloga zašto Srbija nema novi strateški dokument u ovoj oblasti.\n„Zakon o planskom sistemu predviđa da se umesto Strategije donosi program upravljanja otpadom, koji je pre mesec dana bio na javnoj raspravi i čije povlačenje iz procedure je traženo sa više strana, pre svega zbog nepoštovanja Zakona o planskom sistemu prilikom izrade samog Programa upravljanja otpadom. Po nezvaničnim informacijama koje imamo trebalo bi da se izradi novi Program upravljanja otpadom i da se ovaj koji je bio na javnoj raspravi povuče iz procedure“, navodi Jezdimirović.\nOprečni su podaci o procentu recikliranja u Srbiji, dok izveštaj EU navodi mizernu brojku – svega tri odsto za 2020. Agencija za zaštitu životne sredine u poslednjem izveštaju navodi da je stepen reciklaže komunalnog otpada u prethodnoj godini iznosio 15,7 odsto.\n„Neusaglašenost između podataka iz Zavoda za statistiku i Agencije za zaštitu životne sredine najbolji su pokazatelj nebrige odgovornih za ovu oblast. Ono što je ključno da se desi u ovom polju jeste politička odluka i posvećenost da se ne živi više u otpadu, već da se uspostavi jasan sistem upravljanja otpadom baziran na regionalnom pristupu, hijerarhija upravljanja otpadom, zakonskom osnovu koji svi poštuju i snažnoj volji da se reši problem koji svakoga dana raste i to brzinom od 1 kg otpada/dnevno po stanovniku“, kaže Jezdimirović.\nSmatra je pohvalno da se krenulo sa unapređenjem samog sistema upravljanja otpadom i da je u toku rešavanje problema deponije u Vinči, čiji deo je i izgradnja spalionice.\nIpak, izgradnja sanitarne deponije u Vinči samo je jedan korak ka smanjenju broja divljih i nesanitarnih smetlišta na kojima u Srbiji u toku prošle godine završavalo tri četvrtine otpada.\nSrbija je napravila iskorak ka zaštiti biodiverziteta zabranom izgradnje malih hidroelektrana u zaštićenim područjima. Milka Gvozdenović, koordinatorka ekološkog programa organizacije “Mladi istraživači Srbije” napominje da je preporuka EU i da se u zabranu gradnje, osim u zaštićenim područjima, uključe i područja ekološke mreže.\n„Neophodno je da se rade procene uticaja na životnu sredinu u skladu sa zakonom, ali je potrebno i da se za područja ekološke mreže radi ocena prihvatljivosti. Na žalost, ni novim izmenama i dopunama Zakona o zaštiti prirode, kao ni izmenama i dopunama Zakona o proceni uticaja nije dobro definisana ocena prihvatljivosti za ekološku mrežu“, kaže Gvozdenović.\nKada je u pitanju zaštita životinja, Srbija je preuzela obaveze iz više međunarodnih ugovora, poput Konvencije o očuvanju evropske divlje flore i faune i prirodnih staništa (Bernske konvencije) ili Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja (Bonske konvencije).\n„Potrebno je decentralizovati i menjati sistem upravljanja zaštićenim područjima, jer su trenutno najveći upravljači javna preduzeća koja upravljaju šumama (Srbijašume, Vojvodinašume). Borba protiv krivolova, ilegalne seče šuma, prekomernog i nelegalnog sakupljanja biljaka su takođe prioriteti. U pogledu EU politika, ključan je dalji rad na razvoju i implementaciji evropske ekološke mreže Natura 2000“, zaključuje Gvozdenović.\nSrbija je u oktobru ove godine dobila novi Zakon o zaštiti od buke u životnoj sredini, koji je u velikoj meri usklađen sa evropskim zakonodavstvom. Međutim, kako bi došlo do pune primene Zakona, koji će u potpunosti biti usklađen sa zakonodavstvom EU, neophodno je usvajanje dodatnih propisa, za koje postavljen rok od godinu dana od dana stupanja Zakona – oktobar 2022. godine.\nIzvršna direktorka Centra za unapređenje životne sredine Ivana Jovčić navodi da obaveza izrade strateških karata buke u Srbiji postoji za aglomeracije (gradove koji imaju više od 100,000 stanovnika, odnosno Beograd, Novi Sad, Niš, Kragujevac, i Subotica), glavne železničke pruge, puteve i aerodrome.\n„U Srbiji, za sada, jedino aglomeracija Niš ima usvojenu stratešku kartu buke koja je urađena u skladu sa EU propisima još 2019. godine, ali nema Akcioni plan zaštite od buke. Pored toga, izrađene su strateške karte buke za jedan deo železničkih pruga (25.88 km) i ove godine je započeta izrada akcionih planova. Za 843 km glavnih puteva u Srbiji izrađeni su akcioni planovi za zaštitu od buke na osnovu strateških karata još 2019. godine“, kaže Jovičić.\nSrbija je prošle godine usvojila Zakon o klimatskim promena i sad je na redu sledeći korak – usvajanje ambicioznog Nacionalnog integrisanog plana za klimu i energiju (NECP).\nOvim planom bi trebalo da budu definisani i oročeni konkretni koraci Srbije u procesu usklađivanja sa Zelenom agendom za Zapadni Balkan i Pariskim sporazumom, u koje je upisan cilj Evropske unije da do 2050. godine. postigne klimatsku neutralnost.\n„Prema podacima iz do sada usvojenih Nacionalnih integrisanih planova (NECP), u Evropskoj uniji će 2030. godine postojati još samo tri zemlje koje koriste ugalj – Bugarska, Poljska i Češka. Svet je već doneo odluke i u velikoj meri ih se pridržava. U Evropi je u poslednjih pet godina upotreba uglja prepolovljena, a Srbija izbegava da donese bilo kakvu odluku i gubi vreme“, kaže Mirko Popović.\n„Ono što Srbiji prvo nedostaje je niz hrabrih političkih odluka koje će biti u skladu sa Zelenom agendom za Zapadni Balkan. To podrazumeva postepeno napuštanje uglja koje mora da počne što pre. Ako Srbija dočeka 2030. sa tri četvrtine uglja u energetskom miksu, biće u ozbiljnom problemu. Evropa i svet se neće vratiti na staro, napred će ići i Kina i Azija. Ko se uhvati u to kolo na vreme biće mu lakše.“, zaključuje programski direktor RERI.\nIzveštaj o stanju životne sredine: Koliko je zagađena Srbija „Zelena agenda od posebnog značaja“: Otvoren Klaster četiri Lakše se diše: Beogradski murali prečišćavaju vazduh Ekoaktivistkinja Dunja Trifunović: Neophodno je animirati mlade u Srbiji


Uticaj napredne analitike na bankarski sektor | BE-terna\n8 min read • Sep 21, 2020\nProteklih godina smo govorili o podacima sa divljenjem, ali i o načinima na koje će podaci promeniti naše živote i načine poslovanja. Kako je ta ideja i dalje prisutna i u 2020. godini, to mora značiti da će se ovaj trend nastaviti, a za tu tvrdnju dokaze možete pronaći svuda oko vas. Bez obzira da li kupujete predložene proizvode na sajtu Amazon ili viđate odgovarajuće reklame dok pretražujete Internet, ili dok koristite mogućnosti aplikacije Google App, vi koristite usluge kojima su podaci i napredna analitika deo DNK.\nIsti trend se (na sreću) susreće i u bankarskoj industriji i ostalim finansijskim sektorima. Danas možete živeti u maloj državi koja nije članica EU, a da i dalje imate pristup naprednom mobilnom bankarstvu, možete imati pristup bankama poput Revoult-a ili N26 koje omogućavaju da napravite nalog u 60 sekundi, da fotografišete automobilsku nesreću kao dokaz koji možete proslediti svojoj osiguravajućoj kući, ili da investirate novac u akcije na NASDAQ-u iz udobnosti svog doma.\nU 2020. godini, bez obzira da li ste banka, broker, menjačnica, osiguravajuća kuća, fintech kompanija ili čak centralna banka i donosilac regulacija, podaci imaju veliki uticaj na vaš biznis u nekoliko segmenata.\nČetiri ključne oblasti u kojima podaci mogu da dodaju vrednost u sektoru finansijskih usluga\nSegment koji je najvidljiviji krajnjem korisniku naziva se »customer intelligence«. Prikupljanje podataka iz različitih izvora poput mobilnih bankarskih aplikacija, društvenih mreža, GPS-a (uz pristanak korisnika) i korišćenje tih podataka za algoritame mašinskog učenja za pametnu segmentaciju može dovesti do ideja koje nadmašuju čistu demografiju po pitanju kako najbolje pozicionirati proizvod, kako odabrati pravi trenutak za pozicioniranje pravom segmentu korisnika i tako dalje.\nDobro projektovani proizvodi u ovoj oblasti mogu značajno promeniti način na koji mlađe generacije posmatraju banke i osiguravajuće kuće. Na primer, voleo bih da neko uzme i analizira podatke iz mog Garmin sata i da mi ponudi zdravstveno osiguranje koje odgovara mom načinu života i da mogu da prihvatim predlog pomoću moje aplikacije za mobilno bankarstvo.\nRedizajniranje poslovnih procesa\nDruga oblast za potencijalna poboljšanja jeste redizajniranje poslovnih procesa sa ciljem povećanja efikasnosti odrećenih oblasti poslovanja. Ovaj segment se oslanja na podatke koje kompanija već ima, ali koje ne koristi na pravi način ili ne predstavlja pravim ljudima. Kako bi predstavnici prodaje poboljšali svoj učinak, potrebno je da imaju par temeljnih radnih listova u svom BI alatu na mobilnoj aplikaciji.\nUbeđivanje predstavnika prodaje da dođu u kancelariju, eksportuju podatke, a onda iz njih kreiraju pivot tabele, ne poboljšava njihove performanse. U svim kompanijama, sva odeljenja mogu bolje da koriste podatke koje već imaju uz pomoć pravih alata za poslovnu inteligenciju (eng. Business Intelligence), bez obzira da li je reč o praćenju učinka call centra, povećanju učinka prodajnog tima ili omogućnosti pregleda profitabilnosti proizvoda na dnevnom umesto na kvartalnom nivou.\nTreća oblast koja mnogo zavisi od analize podataka je često zanemarena u kompanijama jer ponekad zahteva korišćenje podataka trećih strana, ali i ona može dovesti do stvaranja novih poslovnih mogućnosti. Na primer, dovođenje u vezu visine prosečne ušteđevine u vašoj banci i prosečne kupovne moći po geografskim područjima može dati jasan uvid u to koji region je nedovoljno razvijen i gde je, možda, potrebno dodatno obrazovanje o čuvanju novca. Takođe, može postojati čitavi segment potencijalnih koristnika koji samo razgledaju vaš vebsajt, a onda odu, i iz njihovog ponašanja na vebsajtu se može naučiti kako lako optimizovati korisničko iskustvo tako da, na primer, kupovina putnog osiguranja zahteva dva umesto šest koraka, što će direktno voditi novim korisnicima vašeg portfolia.\nPoslednji segment je verovatno prva stavka na prezentacijama mnogih korporacija i to je segment upravljanja rizikom. U pomenutoj oblasti kompanije su se već dovoljno razvijale kada su u pitanju simulacije i provera kreditne sposobnosti ili samo, generalno, održavanje usklađenosti sa zakonskom regulativom. Međutim, kako količina podataka raste, tako, na primer, rastu i izazovi analiziranja pomenutih podataka i uviđanja sumnjivih transakcija.\nPre par meseci, dobio sam notifikaciju od on-line banke da su u ovom trenutku primetili transakciju koja im je izgledala sumljivo pa su pitali da je potvrdim. Rekao sam: „Ne, to nisam ja“, a oni su odgovorili: „U redu, vaša kartica je sada deaktivirana.“ Bilo mi je potrebno 30 sekudni da kreiram novu karticu i dodam je u Apple Pay, a onda sam nastavio sa svojim odmorom. To znači da je potrebno da ovaj segment nastavi da raste linearno kako bi industrija finansijskih usluga ostala sigurna.\nAnalitika za banke\nSveobuhvatno rešenje za vaše bankarske potrebe\nIskoristite podatke, otkrite gde nastaje profit i efektivno upravljate rizikom sa automatizovanim poslovnim izveštavanjem za banke\nTri tehnološke oblasti koje su ključne za svaku kompaniju koja pruža finansijske usluge u naredne tri godine\nOčigledno je da, da bi podržale veliki broj mogućnosti, kompanije primenjuju širok spektar tehnologija. Za svrhe ovog bloga, opisaću tri različite tehnološke oblasti koje odgovaraju zaključcima datim od strane konsultantske kuće McKinsey, za koje mislimo da će imati veliki uticaj na to kako finansijski sektor posluje u godinama koje dolaze.\nSavremeni alati za integraciju sa cloud-om\nPoslovni podaci i analitika, uopšte, nisu oblast za koju možete da kupite nesvakidašnje rešenje koje će rešiti vaše probleme, već je više prisutan pristup u kom različitim korisnicima dajete prave podatke u pravom trenutku.\nU velikim, heterogenim organizacijama, ovaj pristup počinje usvajanjem modernih i nezavisnih baza podataka i/ili data lake-ova u cloud-u. Apetit i potrebe ovih velikih organizacija se mogu brzo menjati, i jedini način da odogovrite na ove promenjive potrebe na dnevnom nivou je kroz brzo i proaktivno prikupljanje podataka na skladištu koje se može ponovo koristiti dok se održava visok kvalitet podataka i upravljanja podacima.\nIz ugla posmatranja finansijskog sektora, ovaj posao postaje zahtevniji jer je većina (ako ne i svi) uložila velike količine novca u tradicionalna rešenja poput DWH, OLAP kocki i tako dalje koje zahtevaju neku vrstu ponovnog projektovanja u godinama koje dolaze. Pomenuta rešenja će i dalje biti prisutna kao podrška osnovnom izveštavnju ili izveštavanju o usklađenosti, ali neće moći da ispune sve potrebe koje savremene finansije zahtevaju.\nSelf-service analitika i razumevanje podataka\nOvaj segment ima potencijal da bude implementiran brzo. Koncept poslovne inteligencije je prilično star sada ali tehnologije su se razvile značajno. Mnoge kompanije imaju portale ili aplikacije u kojima korisnici mogu da vide ili preuzmu neki statični PDF ili Excel izveštaj. Obično, oni će spojiti više izveštaja u Excel fajl veličine 50MB i napraviti pivot tabelu.\nTo je kilometrima daleko od onoga što donosilac odluke treba da uradi danas. Dostupnost self-service alata koji imaju i snažno upravljanje, napredovali su u prethodnim godinama. Međutim, kako bi smo ih u potpunosti iskoristili, moramo prevazići relacione baza podataka i usvojiti fleksibilniju analitiku koju ovi alati omogućavaju. Promena navika posle pet, deset ili 15 godina nije laka, naročito kada su koncepti čitanja i razumevanja podataka novi u našim prosvetnim sistemima.\nDa li ste se pitali zašto većina korisnika želi da vidi informacije u formi tabele? Zato što nije lako čitati sa trodimenzionalnog sketer dijagrama. Na sreću, mnogi pružaoci usluga u ovoj oblasti investiraju sve više u razvoj programa za razumevanje podataka namnjenih korisnicima, ali i u unapređenje samih rešenja dodavanjem naprednih funkcionalnosti koje će omogućiti korisniku da lakše donese zaključke koje ne bi mogao da izvuče iz samog gledanja pivot tabele.\nO veštačkoj inteligenciji se već neko vreme priča, ali sada ona preuzima veoma bitnu ulogu u poslovanju. Sve veća popularnost cloud tehnologija i napredak integracije veštačke inteligencije u svakodnevne alate (među ostalim faktorima) je dodatno podstaklo mnogo kompanije da bar isprobaju i da se poigraju sa pametnom segmentacijom, personalizovanim porudžbinama, predikcijama, simulacijama rane otplate kredita i tako dalje.\nMeđutim, najveći raskorak u ovom segmentu nije tehnologija prema našem iskustvu, već činjenica da kompanijama treba multidisciplinaran tim kako bi uspešno realizovala AI projekat jer bez sposobnosti interpretacije rezultata i njihovog korišćenja, ni najbolji modeli ne vrede puno.\nSavremene finansije naspram ne-tako-savremenih finansija\nSada kada je sve rečeno, mislim da će narednih tri do pet godina biti veoma interesante za bankarstvo i generalno finansijski sektor, kada je reč o podacima. Jedan od igrača na disruptivnom tržištu on-line bankarstva, Revoult, je porastao šest puta u poslednje dve godine (po pitanju broja registrovanih korisnika) i nastavljaju u tom pravcu. Način na koji to postižu ogleda se u činjenici da je njihov početak bio on-line i da su i dalje 99% on-line (manje-više) što znači da su skalabilni poput Amazonove veb prodavnice ili Azure servera kompanije Microsoft – zastrašujuće skalablini.\nReap the full value of advanced analytics in the banking industry\nCloudVeštačka inteligencijaNapredna analitikaDigitalna transformacija


UKRADENO VIŠE STOTINA BRESKVI I KAJSIJA: Lopovi grabe voće u Prokuplju – Portal NAŠE SELO\nD.Z.utorak, 28. 07. 2020.\nSA oglednog odeljenja prokupačke Poljoprivredne škole “Radoš Jovanović-Selja” tokom juna i jula meseca pokradeno je više stotina kilograma breskvi i kajsija.\nKako je Novostima saopštio dr Dragan Bjelić, direktor ove škole, voće najkvalitetnijih sorti zasađeno na ekonomiji pored školske zgrade nalazi se nadomak centra grada pored jednog od šetališta.\n-Problem nam je što je to voće neograđeno tako da breskve i kajsije, a kasnije i šljive, bere ko god poželi odnosno oni koji tuda prolaze. Ali osim onih koji uberu voće da probaju ima i onih koji ovde dolaze da bukvalno naberu pune kese-ističe direktor Bijelić koji naglašava da je jedan od zadataka škole da ograde pomenutu ekonomiju na kojoj pored desetak redova breskvi i kajsija ima i pedesetak redova šljiva. Inače, na oglednim ekonomijama prokupačke Poljoprivredne škole, koja je svojeremeno proglašena za jednu od najboljih u zemlji, uzgajaju povrće, odnosno imaju plastenike sa paradajzom, paprikom i krastavcima, kao i farmu koka nosilja ali i voćnjake sa raznovrsnim voćem u kojima trenutno zbog epidemije korona virusa rade profesori, stručni saradnici i pomoćno osoblje.\nTagged breskve, prokuplje, ukrali gajbe


Haradinaj pušten iz pritvora - 17.06.2015, Sputnik Srbija\nBivši komandant OVK Ramuš Haradinaj pušten je iz pritvora nakon što je izveden pred istražnog sudiju u Sloveniji, saznaje RTS. Haradinaj tvrdi da nije bio... 17.06.2015, Sputnik Srbija\n20:00 17.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nBivši komandant OVK Ramuš Haradinaj pušten je iz pritvora nakon što je izveden pred istražnog sudiju u Sloveniji, saznaje RTS. Haradinaj tvrdi da nije bio uhapšen, već da je samo zadržan na ljubljanskom aerodromu do razjašnjenja procedure u vezi sa poternicom Srbije koja datira iz 2006. godine.\nKosovski mediji javili su ranije danas da je Haradinaj uhapšen u Ljubljani po povratku iz Berlina.\nMeđutim, Daut Haradinaj, rođeni brat Haradinaja, rekao je za Sputnjik da njegov brat nije uhapšen na ljubljanskom aerodromu, kako su naveli prištinski mediji.\n„On je samo zadržan na aerodromu u Sloveniji u Ljubljani, na osnovu stare Iterpolove poternice koju je izdala Srbija 2006. godine. Očekujemo da će problem biti rešen i da će ga uskoro pustiti da leti za Švajcarsku, kaže on.\nDaut Haradinaj, komentarišući ovaj incident, kaže da je to „stara igra, koju je igrao i Milošević“.\n„Ali Srbija mora da shvati da takvim ponašanjem ne može u Evropsku uniju, i da treba da zna da se on nekoliko puta do sada suočavao sa ovom poternicom i da je svaki put oslobođen“, tvrdi Daut Haradinaj.\nI sam Haradinaj reagovao je na informaciju o hapšenju, rekavši za agenciju „Kosova pres“ da nije uhapšen, već da je samo zadržan na ljubljanskom aerodromu do razjašnjenja procedure u vezi sa potericom Srbije koja datira iz 2006.\nOn je rekao da je razočaran u slovenačke vlasti i uporedio ih sa, kako se navodi, vlastima Srbije.\n„Na svim aerodromima je ova poternica uklonjena osim na ovom u Ljubljani. Tokom puta sam prošao nekoliko aerodroma i nisam imao problema. Ali, ovi (Slovenci) su isti kao i oni (Srbi), njihova braća“, rekao je Haradinaj.\nLider AZBK će, navodi agencija, ostati na aerodromu u Ljubljani još nekoliko časova dok ne bude završena kompletna procedura.\nPrištinski mediji javili su ranije da je Ramuš Haradinaj uhapšen po poternici koju je za njim raspisala Srbija 2006. godine, na aerodromu u Ljubljani, prilikom povratka iz zvanične posete Nemačkoj.\nAZBK je ubrzo nakon te informacije osudila njegovo hapšenje i zatražila hitno puštanje svog lidera na slobodu.\nSrpska optužnica se odnosi na zločin kod Radonjićkog jezera koji se desio tokom sukoba na KiM 1998. i 1999. godine. Tada je ubijeno najmanje 34 civila srpske i albanske nacionalnosti.\n1 Maj 2015, 22:14\nHaški sud je oslobodio Haradinaja optužbi za ratni zločin 2012. godine. Tada su Haradinaj i njegovi bivši pomoćnici Idriz Baljaj i Lahi Brahimaj pušteni na slobodu.\nTribunal je izrekao oslobađajuću presudu po svim tačkama optužnice, od kojih je glavna da je bilo udruženog zločinačkog poduhvata.\nTo je bio drugi put da je Haradinaj oslobođen optužbi. Prethodno, po okončanju prvog suđenja, po optužnici za zločine na širem području zapadnog Kosova, Haradinaj i Baljaj su oslobođeni optužbi i pušteni na slobodu, dok je Brahimaj bio osuđen na šest godina zatvora.\nSlovenačka policija: Uhapšen državljanin Kosova\nPortparol slovenačke policije Bojan Kos potvrdio je za prištinski portal „Lajmi“ da je na aerodromu u Ljubljani posle podne uhapšen jedan kosovski državljanin koji čeka izvođenje pred istražnog sudiju Okružnog suda u Kranju.\nNe navodeći ime državljanina Kosova, Kos je rekao da je on uhapšen po poternici Interpola koju je raspisala Srbija.\nKako je kazao, postupak u vezi sa tim hapšenjem biće okončan nakon svih sudskih procedura.\n„Zbog poverljivosti ličnih podataka samo možemo da potvrdimo hapšenje jednog kosovskog državljanina po poternici Interpola koju je raspisala Srbija“, rekao je Kos.


Postavljen krov na novoj zgradi nemačke ambasade\nposlao Redakcija dana нов 30, 2018 Izmenjeno нов 30, 2018\nBEOGRAD – Grubi radovi na novoj zgradi Ambasade Nemačke u Beogradu završeni su danas postavljanjem krova, a objekat, čija je izgradnja počela u junu, trebalo bi da bude završen do sredine 2020. godine.\nIzgradnja novog objekta ambasade koštaće 19,5 miliona evra, a generalni izvođač radova je kompanija „Građevinar“ iz Beograda.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić rekao je da je postavljanje kamena temeljca za zgradu nove ambasade bio njegov prvi zadatak kada je postao gradonačelnik, te istakao da je srećan što radovi tako brzo napreduju.\n„To je dokaz da dobra organizacija i planiranje dovode do dobrog rezultata . Postoji izreka, za koju mislim da je nemačka, da je provera iznad poverenja i to je dobar primer za saradnje nas i Nemačke, jer smo mi izvođači radova, a oni nadgledaju i koordinišu“, naveo je on.\nGradonačelnik je podsetio da je u planu rekonstrukcija ulice Kneza Miloša, te da će se voditi računa o tome da se nova zgrada uklopi u ulicu i da budu ispoštovani najviši standardi bezbednosti.\n„Saradnja Srbije i Nemačke je na odličnom nivou, više od 50 različitih nemačkih kompanija trenutno posluje u Beogradu i mi smo na to ponosni. Takođe, zajedno sa nemačkom ambasadom i GIZ radimo i projekte socijalne pomoći i na tome će raditi i u budućnosti“, kazao je Radojičić.\nGradonačelnik je dodao da je za Srbiju Nemačka simbol efikasnosti i kvaliteta, te da Grad Beograd želi da tako funkcioniše i njegova uprava.\n„Nadam se da će i Nemačka i građani Srbije gledati u bolju budućnost kroz ovaj prozor“, zaključio je on.\nTeretnjaci na Batrovcima čekaju 10 sati\nCentar za mentalno zdravlje obeležio godinu dana rada\nCvetni trg u Beogradu dobija fontanu\nAmbasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib rekao je da se nemačka ambasada izgradnjom nove zgrade vraća u politički centar grada, gde se nalaze i Vlada, Predsedništvo, Skupština grada…\nOn je rekao da su bilateralni odnosi dve zemlje veoma bliski i podvukao da je sreća što se gradi nova ambasada, jer to nije običaj u drugim zemljama gde Nemačka ima diplomatska predstavništva.\nŠib je podsetio da su radovi počeli 13. juna i misli da je realističan rok zašetak svih radova sredina 2020. godine.\nPredstavnik Saveznog ministarstva unutrašnjih poslova, građevinarstva i zavičaja Nemačke Ludger Kremer rekao je da je retko da se kamen temeljac i krov postavljaju u jednoj godini, te da je u Nemačkoj tradicija da se obeleži postavljanje krova, jer to znači kraj grubih radova.\n„Ovde će se nalaziti pet spratova, a biće i odeljenje za vize koje je trenutno u odvojenoj zgradi. Pre devet godina je nagrađen projekat po kome se radi i tada je rečeno da se objekat lepo uklapa u ulicu i postojeće zgrade, jer ima elegantnu fasadu koja je jasno definisana i smirena“, naveo je Kremer.\nOn je zaključio da se radovi odvijaju dobrim tempom i da ne bi trebalo da dođe do prekoračenja rokova.


Memorandum o saradnji sa Konfindustrijom | Privredna komora Crne Gore\nMemorandum o saradnji sa Konfindustrijom\nPredsjednici Privredne komore i Konfindustrije Crne Gore, Vlastimir Golubović i Erich Cossutta, potpisali su 17. decembra 2018. godine, u hotelu „Hilton“, memorandum o saradnji dvije poslovne asocijacije.\nPrezentacijom Konfindustrije Crne Gore i potpisivanjem pomenutog sporazuma, obilježen je početak rada ovog udruženja italijanskih privrednika u našoj zemlji. Skupu su prisustvovali ministarka ekonomije Dragica Sekulić, ministar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović, italijanski ambasador Luca Zelioli, gradonačelnik Podgorice dr Ivan Vuković, te brojne ugledne zvanice iz poslovnog i javnog sektora.\nPredsjednik Komore Golubović je izrazio očekivanje da će, potpisivanjem memoranduma sa Konfindustrijom - najvećim udruženjem industrijalaca Italije, tradicionalno partnerstvo dvije države biti osnaženo novim sadržajem i dinamikom na planu privredne saradnje.\n- Vjerujem da nas 140 godina dugi diplomatski odnosi obavezuju da stvorimo uslove u kojima će ekonomska saradnja pratiti trend odličnih bilateralnih odnosa naše dvije države. Prijateljske veze, geografska blizina, zajedničke istorijske i kulturološke vrijednosti, nesumnjivo stvaraju nove mogućnosti za dalji razvoj privrednih i poslovnih odnosa. Privredna komora će aktivno raditi na izgradnji dugoročnih partnerskih odnosa sa postojećim i potencijalnim investitorima iz Italije, kroz razmjenu informacija i iskustava s Konfindustrijom i promociji prirodnih i privrednih resursa Crne Gore – rekao je Golubović.\nItalija je trenutno najveći strani investitor u Crnoj Gori. U prvih devet mjeseci 2018. godine realizovala je investicije vrijedne 77,7 miliona eura. Riječ je i o četvrtom spoljno-trgovinskom partneru naše zemlje. Vrijednost uvoza iz Italije iznosila je 168,5 miliona eura, a crnogorskog izvoza u tu zemlju 13 miliona eura.\n- Bez obzira na rastući trend trgovinske razmjene, ne možemo biti zadovoljni navedenim podacima, budući da ona još ne odražava puni potencijal. Vjerujem da će saradnja sa Konfindustrijom, posebno kroz poslovne susrete privrednika i promovisanje naših zajedničkih interesa, rezultirati većim obimom poslovnih aktivnosti u budućem periodu. Očekujemo veće učešće italijanskih kompanija u realizaciji velikih infrastrukturnih projekata koji se realizuju ili će se realizovati u Crnoj Gori – kazao je predsjednik Komore.\nPrema njegovim riječima, kroz zajedničku saradnju se mora stvoriti okvir za poslovnu sinergiju u perspektivnim sektorima: energetike, prehrambene i drvne industrije, informacionih tehnologija, upravljanja otpadom, reciklaže i tretmana otpadnih voda.\n- Radićemo na približavanju turističke ponude Crne Gore italijanskom tržištu. Proizvodi drvne industrije treba da postanu ozbiljan izvozni artikal Crne Gore, a značajan prostor za saradnju postoji i u oblasti eksploatacije i obrade kamena, pa su za crnogorske kompanije koje posluju u ovim sektorima posebno interesantne nove tehnologije i programi koje Italija uspješno primjenjuje, kako bi na najbolji način valorizovali ove značajne resurse – naglašava on.\nIskustva italijanskih malih i srednjih preduzeća, po kojima je ova ekonomija prepoznatljiva i jedinstvena u svijetu, umnogome mogu doprinijeti boljoj perspektivi crnogorske privrede u kojoj ova preduzeća treba da ostvare veći udio u društvenom proizvodu, izvozu i poslovnim aranžmanima, cijeni Golubović. Veličina ovim preduzećima obezbjeđuje veću fleksibilnost proizvodnog sistema i mogućnost izvoza na različita tržišta. Ovakve firme ne ulaze u masovnu proizvodnju, već se fokusiraju na specifične proizvode, gotovo uvijek visokog kvaliteta kojima je, da bi bili uspješno plasirani, neophodna vidljivost, robna marka i adekvatno predstavljanje na međunarodnim tržištima.\n- Članice Konfindustrije mogu pomoći našim kompanijama da slijede njihove primjere dobre prakse u mnogim oblastima i da, poučene tim iskustvom, budu uspješnije nego danas. Ovo iskustvo bi bilo od posebnog značaja za crnogorske privrednike koji se bave proizvodnjom maslinovog ulja i vina. Njegovaćemo novi pristup u našoj saradnji, jer nam je cilj da napravimo mrežu koja će u organizacionom smislu uticati da se što je moguće veći broj privrednika uključi u ove aktivnosti – kaže on.\nPrivredna komora Crne Gore je zainteresovana za projekte koje Konfindustrija sprovodi u oblasti obrazovanja, gdje mladima u procesu učenja otvara vrata kompanija kako bi im podstakla poslovnu kulturu i preduzetnički duh i podigla na veći nivo radne i menadžerske vještine. Poznat je i niz projekata koje ona sprovodi u oblasti digitalizacije i pomoći kompanijama u skladu sa njihovim potrebama i mogućnostima.\n- Iako je značaj digitalizacije nesporan, to nije jedini način prilagođavanja preduzeća zahtjevima 21 vijeka, pa smatramo veoma značajnim i bogato iskustvo koje italijanski radno-intenzivni sektori imaju u oblasti cirkularne ekonomije. Italijanske kompanije su začetnik efikasnog korišćenja nus-produkata kao resursa, a Italija evropski lider u cirkularnoj ekonomiji. Smatram da kroz našu saradnju možemo da doprinesemo da ovaj koncept zaživi i u Crnoj Gori – zaključio je Golubović.\nPredsjednik Konfindustrije Crne Gore Erich Cossutta je objasnio da se potpisivanjem memoranduma stavlja tačka na projekat započet 2016. godine kada je osnovana Asocijacija italijanskih industrijalaca u Crnoj Gori ASSIIMONT, koja je doprinijela formiranju Konfindustrije Crne Gore 20. aprila 2017.\nOn je precizirao je da će se Konfindustrija angažovati da u Crnu Goru donese „know how“, italijansku tradiciju i preduzetnički duh, što je oličenje asocijacije nastale 1910. godine, koja zastupa 150.000 kompanija sa šest miliona zaposlenih. Prema njegovim riječima, Konfindustrija će biti svojevrstan most koji će preko kompanija članica dovesti Evropu u našu zemlju, odnosno, doprinijeti da Crna Gora uđe u evropsku porodicu.\nNaglašava da je Crna Gora teritorijalno mala zemlja sa ogromnim potencijalima, počev od njenog izlaza na more, što je logistička platforma za cijeli region. Zato su, smatra, od suštinske važnosti izgradnja autoputa koji će povezati sjever i jug naše zemlje, kao i veza luke Bar i panevropskih koridora.\n- Želim još jednom da potvrdim da su naše kompanije maksimalno raspoložene da učestvuju u realizaciji ove mreže. Najzastupljenije kompanije iz Konfindustrije Crne Gore posluju u gradevinskom sektoru, te pozivam državne institucije da u našim preduzećima prepoznaju saradnike spremne da učestvuju u daljem razvoju ove zemlje – kazao je on.\nIstiče da je Crna Gora, pored toga što je logistička i energetska platforma, plodno tle za razvoj svih najinovativnijih resursa ekonomije budućnosti.\n- Potencijal ove države prepoznali su protagonisti italijanske i međunarodne ekonomije, poput Fiata, koji je izabrao Luku Bar kao izlaz za svoju proizvodnju na globalno tržište – kazao je Cossutta.\nZaključio je da Konfindustrija želi da pomogne itaijanskim kompanijama da iskoriste sve postojeće mogućnosti, te istovremeno pruži doprinos izgradnji evropske budućnosti Crne Gore.\nPrema riječima ministarke ekonomije Dragice Sekulić, Italija je nedvosmisleno jedan od najbitnijih ekonomskih i političkih partnera Crne Gore.\n- Zato me posebno raduje kada vidim da su privrede naše dvije zemlje aktivne u izgradnji mostova koji će nas još bolje spojiti i približiti u tom partnerstvu – kazala je Sekulić.\nMinistarka je kazala da nam italijanske kompanije donose nove tehnologije, više standarde i izvozom otvaraju nova tržišta, a sa druge strane sebi obezbjeđuju prostor za rast i dodatnu konkurentnost u globalnom smislu.\n- Dolaskom Konfindustrije Crna Gora dobija prvu reprezentativnu asocijaciju italijanskih privrednika i iz tog razloga očekujemo da date svoj doprinos unapređenju poslovne klime kroz otvoren, javan i prijateljski dijalog sa Vladom Crne Gore i nadležnim ministarstvima - navela je ona.\nMinistarka je naglasila da je Konfindustrija prije svega asocijacija proizvođača i da očekuje da će od buduće saradnje najviše profitirati firme koje ulažu u prerađivačke kapacitete.\n- To ćemo podržati i na lokalnom i na nacionalnom nivou. Na nama je da omogućimo stimulativni okvir za razvoj vaših poslovnih strategija. Crna Gora će postati još kvalitetnija i interesantnija privredna destinacija - poručila je ministarka Sekulić.\nAmbasador Italije u Crnoj Gori Luca Zelioli je istakao da za jačanje privredne saradnje dvije države i rast investicija mogu računati na njegovu ličnu i podršku ambasade.\n- Veliki je značaj današnjeg događaja. Zvaničan početak rada Konfindustrije je veliki korak naprijed prema značajnom cilju, stvaranju uslova za maksimalni razvoj trgovine između dvije zemlje i investicija – naveo je Zelioli.\nOn vjeruje da će Konfindustrija uspješno promovisati crnogorsko tržište italijanskim preduzećima, podstaći naše kompanije da posluju u Italiji, te doprinijeti sinergiji nadležnih institucija na podsticanju ekonomskog razvoja.\nPredsjednik Konfindustrije Vincenzo Boccia je video porukom pozdravio učesnike skupa. On je kazao da je platforma ove asocijacije Italija u centru Evrope, okrenuta ka istoku i zapadu i tome će Konfindustrija Crne Gore dati značajan doprinos.


28.09.2021. 00:57 > 07:56\nNeposredno pre incidenta, iz aviona su izašli državni funkcioneri i članovi delegacije. Na Vladinom avionu, kako se navodi, najverovatnije je došlo do loma stajnog trapa.\nU avionu je bila delegacija predvođena predsednikom Skupštine Aleksom Bečićem, koja je boravila u Ljubljani na Samitu predsednika parlamenata Zapadnog Balkana, navode "Vijesti".\nPrema nezvaničnim saznanjima, piše "Standard", došlo je do blokade točkova tokom završne faze leta, pa je pilot Pavle Ljesar bio prinuđen da aktivira stajni trap alternativnim putem, odnosno ručno, zbog čega je avion neko vreme kružio iznad Podgorice.\nKada je avion sletio na pistu podgoričkog aerodroma, došlo je do kratkog proklizavanja.\nNakon toga, kako saznaje "Standard", delegacija Skupštine je napustila letelicu da bi nakon nekoliko minuta pilot ponovo pokrenuo avion kako bi ga odvezao do hangara i na samoj platformi je došlo do propadanja točka, što je jako redak kvar.\nO događaju su obavešteni nadležni organi, koji će daljom istragom utvrditi razlog koji je uslovio kvar na avionu. Tužilac i policija su već na licu mesta kako bi uskoro obavili uviđaj.\nBeloruska policija privela je 11 osoba zbog uvredljivih komentara na društvenim mrežama u vezi sa smrću dvojice pripadnika ruskih paravojnih snaga tokom vojne vežbe u Belorusiji u novembru, javlja TASS.\nBivši pilot pokojnog američkog milijardera Džefrija Epstajna svedočio je na suđenju Gilejn Maksvel u Njujorku koja je optužena za saučesništvo u Epstajnovim zločinima, osumnjičenom za seksualno zlostavljanje i silovanje uglavnom maloletnica.\nU Grčkoj je zabeleženo veliko povećanje u zakazivanju vakcinacije prethodna 24 sata, nakon vladine objave o obaveznoj vakcinaciji za starije od 60 godina i zaprećenim kaznama od 100 evra za nevakcinisane.\nTri osobe povređene su danas kada je na gradilištu kod železničke stanice u Minhenu došlo do eksplozije, prenose nemački mediji.


Ipak, ako je verovati engleskim medijima, Junajted je rešio da napravi pravu senzaciju, jer je stupio u pregovore sa, ni više, ni manje, Filipeom Kutinjom!\nKlub sa "Old Traforda" je samo jedan od zainteresovanih, a čini se da je ovim potezom najbliže potpisu igrača koji je do januara 2018. godine nosio dres Liverpula.\nKao konkurenti pominju se Mančester siti, PSŽ i Čelsi, međutim, tu je manja verovatnoća iz prostog razloga što je Kutinjov profil trenutno pomenutim ekipa ne toliko potreban.\nOle Gunar Solskjer i uprava Junajteda ušli su u kontakt sa šampionom Španije, a veruje se da bi transfer mogao da iznese više od 100 miliona evra.\nPodsetimo, u ovo vreme prošle godine, Brazilac je stigao na "Nou Kamp" za oko 130 miliona evra.


Predsjednik Asocijacije Mladih SDA Sandžaka Edin Gudžević uputio je čestitku omladini Sandžaka povodom međunarodnog dana mladih. “Ovaj dan je prilika da još jednom poručimo omladini da Asocijacija mladih SDA Sandžaka pokazuje visok stepen odgovornosti u našem zajedničkom projektu obezbjedjivanja sretnije budućnosti i težnje da Sandžak kao region mladih postane poželjno mjesto za njihov rad i djelovanje. Asocijacija mladih SDA Sandžaka, kao najorganizovanija i najbrojnija omladinska organizacija, aktivno radi na stvaranju boljeg ambijenta za mlade sa ovih prostora i zajednički želimo da kreiramo budućnost dostojnu mladog čoveka. Mladi su najznačajniji resurs razvoja i budućnosti, a naša je obaveza da ulažemo u njih i obezbjedimo im uslove da u svom gradu razviju kapacitete do maksimuma. Asocijacija mladih SDA Sandžaka će uvek biti opredeljena da ideje i aktivnosti mladih budu na prvom mjestu. U ime Asocijacije Mladih SDA Sandžaka čestitam vam Međunarodni Dan mladih”, rekao je u čestitki Gudžević.