Astro prognoza za vikend (od 5. do 7. februara 2016.) – “Vreme velikih promena” » Astro portal\nOznake:astro prognozaod 5. do 7. februara 2016.\nOvih dana dešavaće se promene koje će mnogima izmeniti život, i doneti preokrete o kojima nisu razmišljali. Biće ovo završetak jednog i početak novog perioda. Pluton je u kvadratu sa Uranom, a u to će biti upletena i Venera.\nMesec je ušao u znak Jarca, i danas je 27. lunarni dan, koji donosi mogućnost da se suočite sa nerešenim problemima i da intuitivno dođete do rešenja. Biće to moguće naročito u poslepodnevnim satima, u petak, 5. februara, kada je Mesec u sekstilu sa Neptunom u Jarcu. Obratite pažnju tada na svoje predosećaje, koji mogu da vam pomognu da dođete do rešenja.\nMerkur ulazi u trigon sa Jupiterom, pa će konačno pomoći da komunikacija i donošenje odluka, kao i dogovaranje, ovog vikenda bude bolje i uspešnije. Posebno će tako da bude ako ste se već ranije, zbog retrogradnog Jupitera, susreli sa sličnom situacijom. Sada se ona može ponoviti, ali će sada biti bolji uslovi da se reši ono nerešeno. Mesec je u poslednjoj fazi, koja je dobra za završavanje stvari od ranije.\nSunce u Vodoliji je kvadratu sa Marsom u Škorpiji, pa je ovo vreme kada će se ulagati i trošiti više energije, odnosno biće borbe da se dođe do cilja. Ovo je vreme i kada će biti više upala i povišene temperature, posebno za osobe koje imaju znak ili podznak Škorpiji, Vodoliji, Lavu i Biku. Osim jake volje da se ozdravi, pomoći će vam sada i više vode, vitamina i minerala, kao i odmora da bi se isceleli.\nDinamika prati ove aspekte, a često i ljutnja i konflikti u odnosima sa drugima. Pojačane su sada ljubavne strasti, a veliku ljubavnu moć donosi i Venera u konjukciji sa Plutonom, 5. i 6. februara. Kako je Mars u Škorpiji i u sekstilu sa Venerom i Plutonom, a 6. februara i sa Mesecom, u subotu će u jutarnjim satima ljubavne emocije biti jake, pa ko će koga osvojiti i neodoljivo privući, videćemo.\nLjubav i osećanja sada duboko menjaju život. Ovo će osetiti mnogi, posebno oni koji su pod uticajem Plutona, Venere i Marsa. Škorpije, sigurno, a zatim i osobe sa podznakom u Devici, jer se njima ovaj stelijum događa u 5. kući, ljubavi, zadovoljstva i dece. Naravno, i osobe u znaku Jarca će biti pod uticajem ovog stelijuma u njihovom znaku.\nOsobe koje imaju znak ili podznak u Biku ili Vagi, takođe će ovo sve osetiti, jer će njima Venera doneti uzbuđenja i pojačane strasti. Ovako nešto donosi ljubavna i emotivna uzbuđenja i privlačnost, kakvih skoro nije bilo, a koja ostavljaju dubak pečat u našim dušama.\nU subotu, 6. februara je 28. lunarni dan (tako zvani Lotos), koji je dobar za ljubav. Ovi tranziti će nekima doneti i velike promene na finansijskom planu ili u karijeri. Veliki finansijski dobici su mogući, posebno ako imate podznak u Strelcu ili Blizancima.\nU nedelju je već nešto teži dan, poslednji lunarni dan pred mlad Mesec u Vodoliji, 8. februara. To je dan povoljan dan za završetke, za vraćanje dugova, čišćenje doma, izbacivanja svega štetnog, a kako bismo 8. februara dočekali mlad Mesec u Vodoliji, spremni za novine i promene, koje će posebno osetiti Vodolije koje su rođene od 5. do 12. februara.\nVenera je u kvadratu sa Uranom u Ovnu, 7. i 8. februara, i to je vreme izazova i napetosti u odnosima. Moguća su i razdvajanja, rastanci ili prekidi nekih veza. Ne treba tada reagovati naglo, ali ako ste rešeni da završite neki odnos, onda je za to posebno povoljan poslednji lunarni dan, 7. februar.\nOvo je svakako i dan izlaska iz nečeg uobičajenog, dan većih izazova i rizika. Budite oprezni i spremni da se povučete, ako je to potrebno, jer na 29. lunarni dan je najnepovoljnija energija, te je dobro izbegavati konflikte. Dobro je povući se i nastojati da u miru provedete ovaj dan, i ako tako postupite bolje ćete se osećati. Mesec će u nedelju oko 7 sati ući u Vodoliju, te doneti drugačije raspoloženje, tendenciju ka neočekivanim promenama i dešavanjima.\nOvo je dobar dan da pročistite svoj um, da meditirate, da očistite sebe i prostor oko vas, i da završite dan na način da ćete vodom, koja čisti i odnosi sve, oprati telo. Naravno, pratite to sve i pozitivnim mislima, koje čiste um.\nOslobodite se svih negativnih uticaja koji su se nakupili proteklog lunarnog meseca i pripremite se za novine kojima težite, a koje će dolaziti sa mladima Mesecom u Vodoliji, od 8. februara 2016. godine.


SEMINAR: JAVNE NABAVKE – FEBRUAR 2020. – REC d.o.o.\nSarajevo, 19. 02. 2020., Hotel „Hollywood“\nU posljednje vrijeme sve češće se pominje prekršajna i krivična odgovornost u postupcima javnih nabavki. Koju odgovornost imaju službenici za nabavke, koju članovi komisije, a koju odgovorno lice ugovornog organa (direktor/rukovodilac)? Koju odgovornost i koje sankcije može da snosi ponuđač u postupcima javnih nabavki? Kako zaštiti integritet lica koji rade na postupcima javnih nabavki u BiH… Samo su neka od pitanja o kojima će se govoriti u prvom dijelu seminara.\nKaznena odgovornost – prekršaji u javnim nabavkama i krivično djelo zloupotreba u vezi sa javnim nabavkama\nKako zaštiti integritet lica koji rade na postupcima javnih nabavki u BiH…


Civilni sektor: Neuspeh referenduma ne znači zaustavljanje evropskog puta Srbije | EurActiv Serbia\nReferendum o promeni Ustava Srbije 16. januara ne predstavlja izjašnjavanje o evropskim integracijama i njegov neuspeh ne bi značio zaustavljanje evropskog puta Srbije, saopštilo je 12. januara nekoliko organizacija civilnog društva.\nU zajedničkom saopštenju civilni sektor je naveo da predložene izmene Ustava "nisu jedno merilo od kojeg zavisi nastavak evropskih integracija Srbije" već samo prvi korak ka nezavisnosti sudstva kojim se samo delimično postiže taj cilj.\n"Budući da su te vrste poruka netačne, smatramo da je veoma opasno obmanjivati javnost, koja ionako nije dovoljno informisana u vezi sa čim su izmene Ustava koje se iznose na referendum", navodi se u zajedničkom saopštenju Fondacije BFPE za odgovorno društvo, Centra savremene politike (CSP), Centra za evropske politike (CEP), Centra za međunarodne i bezbednosne poslove (ISAC) i Evropskog pokreta u Srbiji (EPuS).\nNapredak u pregovaračkom poglavlju 23, navodi se, zahteva promenu Ustava Srbije u oblasti pravosuđa, ali to je prvo među "nekoliko veoma važnih izmena zakonodavnog okvira i obrazaca ponašanja koje se očekuje kako bi se u budućnosti postigla nezavisnost pravosuđa".\n"Važno je napomenuti, da se izmenama samo delimično postiže ovaj cilj, ali i da pojedina rešenja ne ispunjavaju u potpunosti prelazno merilo u delu koji se odnosi na sastav pravosudnih saveta. Od Srbije se očekuje da izmeni svoje zakonodavstvo kako bi, u skladu sa prethodnim izmenama Ustava, u potpunosti oslobodila pravosuđe političkog uticaja, što predstavlja i proklamovani cilj iniciranih ustavnih promena", navodi se u saopštenju i dodaje da da ili ne na referendumu nije glas za ili protiv procesa evropskih integracija Srbije.\nOrganizacije civilnog društva u saopštenju napominju i da će "Srbija do momenta ulaska u EU morati da promeni Ustav još jednom, budući da ove izmene nisu jedina neusaglašenost Ustava sa obavezama koje će Srbije članstvom u EU morati da preuzme".\n"Pomenute poruke odaju utisak traženja izgovora i krivaca za ranije, kao i buduće neuspehe i kašnjenja u procesu pregovora o članstvu Srbije u EU, a koji su pre svega rezultat odsustva političke volje vladajuće većine za neophodnim reformama", ističe se u saopštenju.\n"Kako bi ostvarila napredak na tom putu, Srbija mora da napravi ozbiljne iskorake u čitavom nizu važnih oblasti, od jačanja nezavisnosti pravosuđa o kome sada govorimo, u oblasti borbe protiv kriminala i korupcije, pa do jačanja demokratskih institucija i slobode medija", podsećaju organizacije civilnog društva u zajedničkom saopštenju.\nU saopštenju se ocenjuje da "ništa, pa ni postojeći Ustav, ne sprečava vlasti u Srbiji da posvećeno rade na poboljšanjima u ovim oblastima paralelno sa procesom promene Ustava, čak i u slučaju da građani ne poklone poverenje predloženim amandmanima", ali i dodaje da je poslednjih nekoliko godina "napredak u njima slab, spor i pretežno formalne prirode, dok u određenim oblastima dolazi i do jasnog nazadovanja".\nOrganizacije civilnog društva pozvale su građane Srbije da na referendumu u nedelju "donesu odluku u skladu sa svojom informisanošću o kvalitetu predloženih izmena Ustava" a "javne medijske servise i Republičku izbornu komisiju da omoguće i podstaknu javnu diskusiju o sadržaju predloženih ustavnih promena, argumentima za i protiv".


Izložba "Ratni put Moravske divizije" i u Beogradu\nPočetna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Izložba “Ratni put Moravske divizije” i u Beogradu\nSana Life 6. septembra 2018.\tMANIFESTACIJE, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nSvako od srpskih vojnika je kao amajliju od kuće sa sobom nosio takozvano „pobeg“ zrno. Radi se o zrnu kukuruza koje ispod vodeničnog kamena pobegne nesamleveno, ovo je samo mali detalj sa reprezentativne izložbe Narodnog muzeja u Leskovcu, a otvorena od juče i u Beogradu kojom obeležavaju 70 godina rada.\n„Prikupljeno je mnogo dokumenata, zapisa, predmeta, odlikovanja, uniformi, oružja i na hiljade fotografija koje joj daju posebnu draž, a mnoge od njih su ekskluzivne i do sada neobjavljivane. Vojnii su u časovima odmora od starih opasača, šlemova, municije i praznih artiljerijskih čaura pravili razne predmete od kojih su neki izloženi. Podizali su i bašte u kojima su sadili cveće i povrće. Imali su i ratnu muziku, pa nije bila retkost ni da zaigraju, posebno tokom obeležavanja krsnih slava. Tim svečanostima je prisustvovao i kralj Aleksandar i tada su izvodili Sokolske vežbe i marširali” – kaže Trajković.\n“Velika je čast prirediti ovu jedinstvenu izložbu ovde, u Galeriji RTS-a, i omogućiti još većem broju ljudi uponavanje o teškim ali hrabrim putevima Moravske divizije. Ipak najveća zahvalnost ide direktorki Narodnog muzeja Miri Ninošević i istoričaru Veroljubu Trajkoviću, koji su predano radili čak tri godine kako bi ova izložba bila na najbolji mogući način realizovana.” – izjavio je ovom prilikom gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović.\nIzložbu u Beogradu svi zainteresovani posetioci će moći da pogledaju do 30. septembra.\nOznakeBeograd divizija Istorija izložba Leskovac Moravska muzej narod narodni rat Srbija\nPrethodni Bezbednost u saobraćaju kroz radionice i vežbe za najmlađe\nSledeći Svetski dan čišćenja u Vlasotincu


Ukrajina i Rusija su u ratu. Šta to znači za budućnost odnosa EU i Srbije? - Centar za evropske politike Ukrajina i Rusija su u ratu. Šta to znači za budućnost odnosa EU i Srbije? - Centar za evropske politike\nNakon eskalacije situacije na istoku Ukrajine u poslednjih nekoliko dana i nedelja, a sada i širom te države, ceo svet je u iščekivanju sledećeg poteza svih strana uključenih u ovaj sukob. Lideri Evropske unije su u ponedeljak uveče, nakon Putinovog priznanja nezavisnosti ukrajinskih pokrajina Donjeck i Lugansk, pokazali jedinstven stav: gotovo identičnim rečima, lideri zemalja članica, kao i evropskih institucija, najstrože su osudili ponašanje Rusije. Već u utorak, nemački kancelar, Olaf Šolc, objavio je da gasovod Severni tok 2 neće biti pušten u promet. SAD i Japan su istog dana objavile sankcije Rusiji. U sredu ujutru, i G7 i EU su takođe usvojile set sankcija Rusiji. U četvrtak ujutru je u Ukrajini i zvanično krenuo rat. Istog dana, Savet EU usvaja još jedan set sankcija. Snimci granatiranja, ali i nepreglednih kolona automobila i ljudi koji očajnički pokušavaju da pobegnu iz Kijeva i ostatka Ukrajine su glavna vest u svim svetskim medijima.\nPažnja svetskih sila, a naročito EU, bila je posvećena i Zapadnom Balkanu, posebno Srbiji, koja u njihovim očima ima status zemlje koja je blizak partner Rusiji, iako istovremeno pregovara članstvo u EU. Poslanica Evropskog parlamenta, Viola fon Kramon, objavila je na Twitter-u da „neslaganje Srbije sa celom Evropom vodi Srbiju u samoizolaciju“, kao i da je došao kraj sedenju na dve stolice. Konačno, u petak uveče, na konferenciji za novinare, predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, objavio je zaključke Saveta za nacionalnu bezbednost da je odluka Srbije da sankcija Rusiji neće biti, iako podržava teritorijalni integritet Ukrajine i svih drugih zemalja i izražava žaljenje zbog rata. Predsednik Srbije je izjavio da Srbiji nije u interesu da uvodi sankcije bilo kojoj državi.\nIako je Srbija uvek formalno podržavala teritorijalni integritet Ukrajine, uključujući i situaciju koja se tiče aneksije Krima 2014. godine, ona nikada još nije pokazala spremnost da se usaglasi sa deklaracijama EU koje su usmerene protiv Rusije, odnosno države koju smatra jednom od ključnih stubova svoje spoljne politike. Upravo ovo, pored neusklađivanja sa deklaracijama EU protiv Kine, doprinelo da je ukupan stepen usklađivanja Srbije do avgusta 2021. godine bio tek 61%, što je daleko ispod proseka ostalih zemalja u procesu pristupanja, sa izuzetkom Bosne i Hercegovine. Činjenica da je Srbija prethodno uspostavila Strateško partnerstvo sa Rusijom, učestvovala na vojnim vežbama sa njom (i Belorusijom), kupovala oružje od nje i potpisala sporazum o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom ekonomskom unijom, samo je razvila uverenje EU da razvoju političkih i ekonomskih veza između Srbije i Rusije nema kraja. Evropska unija, istovremeno, ostaje ubedljivo najveći trgovinski partner Srbiji kao i donator, ali i zajednica za čije se vrednosti vezuje i u čijem članstvu sebe, barem deklarativno, vidi. S obzirom da se sada radi o značajnoj ratnoj eskalaciji i podizanju uloga, pokušaji Srbije da balansira između dve strane će gotovo zasigurno biti dovedeni u pitanje od strane njenih evropskih partnera.\nIako zemlja koja je u procesu pregovora formalno nema obavezu da potpuno usaglasi svoju spoljnu politiku sa evropskom sve dok ne postane članica, i iako ima slobodu da potpisuje ugovore sa trećim zemljama i organizacijama sve do momenta pristupanja Uniji, ona ipak ima određene obaveze na tom polju. Naime, Srbija je još 2008. godine potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) pristala da razvija politički dijalog sa EU čiji je cilj „veće približavanje stavova strana o međunarodnim pitanjima, uključujući pitanja u vezi sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom“. Zahtev na takvu vrstu saradnje je dodatno konkretizovan prilikom otvaranja pristupnih pregovora 2014. godine, kada je Pregovaračkim okvirom istaknuto da će EU zahtevati da Srbija „postupno usklađuje svoje politike prema trećim državama, kao i svoje stavove u okviru međunarodnih organizacija sa politikama i stavovima koje usvoji Unija i njene države članice.“ Shodno tome, moguće je da će Brisel nereagovanje Srbije shvatiti kao još jedan argument koji ide u prilog činjenici da Srbija nije ozbiljna na svom evropskom putu i da je zapravo „ruski igrač“.\nOno što je dodatno umanjilo šanse da će Srbija ispuniti očekivanja EU uvođenjem sankcija jeste činjenica da njoj predstoje lokalni, parlamentarni i predsednički izbori. Imajući u vidu da su odnosi između Srbije i Rusije uvek igrali značajnu ulogu u očima građana tokom dosadašnjih izbornih kampanja, očekivano je da će to biti slučaj i na predstojećim. Ruski predsednik je najpopularniji strani lider u Srbiji, dok 83% građana Srbije smatra Rusiju „prijateljem“. Narativi ove vrste kontinuirano se grade pomoću medija koji, kako i sam predsednik priznaje, nastupaju sa dominantnim pro-ruskim stavom. Imajući u vidu da se godinama radilo na izgradnji narativa o srpsko-ruskom prijateljstvu, kao i činjenicu da Rusija nastavlja da podržava teritorijalni integritet Srbije, nije bilo realno očekivati da će predstavnici vlasti u Srbiji okrenuti leđa Rusiji u jeku izborne kampanje. Tajming, dakle, nije išao na ruku onima koji su se nadali da trenutna kriza potencijalno može biti prilika za Srbiju da napravi istorijski spoljnopolitički zaokret.\nNaslovne strane novinske štampe u Srbiji u prethodnih nekoliko dana\nTrenutak (mogućih) promena\nTik po izbijanju rata, postalo je jasno da Evropa neće biti ista. U tom kontekstu je legitimno postaviti pitanje na koji način se to može odraziti na politiku proširenja, odnosno na odnose Srbije i EU. Može se pretpostaviti da će prvi impuls mnogih u Uniji biti negativan kada je u pitanju odluka Srbije da ne uvede sankcije Rusiji. Uprkos tome, širi pogled na geostrateški značaj dalje integracije Zapadnog Balkana zapravo ukazuje na nužnost dodatnog osnaživanja politike proširenja i podsticajnih mehanizama. Nije tajna da politika proširenja nije samo alat koji treba da omogući demokratsku transformaciju regiona, već i način da se učvrsti geostrateška pozicija EU. Činjenica da je region od „strateškog značaja“ za EU potvrđena je i tokom poslednjeg samita u Brdu 2021. godine. S obzirom da politika proširenja u ovom trenutku ne proizvodi ni transformacioni efekat na primeru Srbije, niti učvršćuje moć EU, postoji mogućnost da će kriza na „istočnom frontu“ zapravo imati otrežnjujući efekat na lidere EU kada je u pitanju Zapadni Balkan i Srbija. Drugim rečima, jedna od mogućih posledica trenutne krize je i ta da će se pitanje daljeg proširenja podići na agendi Unije sa ciljem jačanja evropske strateške autonomije.\nJedan od načina da se osigura zbližavanje jeste putem modela faznog pristupanja. Osnovna premisa modela jeste da se politika proširenja ne može više voditi pomoću režima „autopilota“, odnosno da se pasivnim delovanjem ne mogu predvideti i sprečiti buduće krize. Imajući u vidu postojeći društveni, ekonomski i politički kapital Rusije u Srbiji, ovaj model omogućuje Uniji da se aktivnije uključi u trku za „srca i umove“ građana Srbije. Implementacijom pomenutog modela omogućilo bi se razvijanje bližih odnosa sa Srbijom pomoću postepenog povećanja institucionalne saradnje i finansijske pomoći. Time, s jedne strane, građani ne moraju da čekaju na samo članstvo kako bi osetili opipljive koristi saradnje. S druge strane, uključivanjem donosilaca odluka iz Srbije u vidu posmatrača prilikom razvijanja spoljnopolitičkih i drugih odluka Unije omogućava se stvaranje osećaja zajedništva. Istovremeno, time se sprečava izbegavanje odgovornosti zbog neusaglašavanja sa stavovima Unije kada se radi o pitanjima od geostrateškog značaja. Shodno tome, iako EU ima razlog za nezadovoljstvo zbog odluke Srbije da nastavi sa balansiranjem između dve strane, ovo ne treba nužno da se posmatra kao nepremostiva prepreka na njenom putu ka članstvu, već pre kao šansa za razmatranje ideja koje bi trebalo da sa stanovišta geopolitike osnaže politiku proširenja, a samim tim i poziciju Unije.


Izmenama Zakonika o krivičnom postupku produženje pritvora za najteža krivična dela\nMinistar pravde u Vladi Republike Srbije Dušan Petrović izjavio je danas da je odlaganje primene Zakonika o krivičnom postupku (ZKP) predloženo zbog toga što nisu obezbeđeni materijalni i tehnički uslovi za njegovo sprovođenje.\nPetrović je, obrazlažući Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakonika o krivičnom postupku u Skupštini Srbije, rekao da se primena ZKP-a, koji je usvojen u maju prošle godine, a koji je trebalo da počne da se primenjuje 1. juna ove godine, odlaže za 18 meseci – do 31. decembra 2008. godine.\nOn je precizirao da je razlog za odlaganje primene zakona materijalne prirode, jer u budžetu još nisu obezbeđena sredstva za njegovo sprovođenje. Kao drugi razlog za odlaganje, ministar je naveo usklađivanje s novim Ustavom Srbije kako bi se sprovele promene principa na kojima je zasnovano krivično procesno pravo.\nPredloženim izmenama omogućuje se da optuženi za najteža krivična dela budu na raspolaganju pravosuđu sve do izricanja pravosnažne presude, istakao je Petrović i dodao da trajanje pritvora posle podizanja optužnice, odnosno izrečene prvostepene presude više neće biti ograničeno zakonom, već će o tome odlučivati sudsko veće. On je podsetio na to da je Zakonik donet 2001. godine, kada nije bilo moguće predvideti sa kakvim će se sve slučajevima u praksi sresti pravosuđe, uz napomenu da smo sada suočeni sa dugotrajnim postupcima za organizovani kriminal i ratne zločine.\nPrema njegovim rečima, ukoliko Skupština usvoji izmene, bila bi ukinuta zakonska odredba prema kojoj je trajanje pritvora ograničeno zakonom. Ministar je precizirao da, prema važećem zakonskom rešenju, pritvor traje najduže dve godine od podizanja optužnice, odnosno četiri godine za dela za koja je zaprećena kazna od 40 godina zatvora i za dela organizovanog kriminala.\nPetrović je objasnio da važeći zakon propisuje da se pritvor ukida i da se optuženi pušta na slobodu ukoliko se za to vreme ne izrekne prvostepena presuda.\nOn je ocenio da postoje ozbiljni i odlučujući razlozi za donošenje novih rešenja o određivanju pritvora posle podignute optužnice, odnosno izrečene prvostepene presude.\nIstovremeno, ministar je naveo da prema izmenama ovog dokumenta, optuženi ne mogu biti u pritvoru duže od vremena kazne izrečene prvostepenim presudama, a sudsko veće će donositi rešenje o produženju ili ukidanju pritvora svakih 30 dana do dana stupanja optužnice na snagu, a po isteku svaka dva meseca nakon stupanja optužnice na snagu.


VIDEO: Nakon UŽASA u Francuskoj - Ovo je trenutak HAPŠENJA napadača\nFoto: Twitter/AMIT MAJUMDAR Screenshot\nNapadača je policija upucala u rame i odvezla u bolnicu. Sada se pojavio i snimak hapšenja.\nGradonačelnik Nice, Kristijan Estrosi, rekao je da je čovjek nekoliko puta viknuo “Alahu Akbar” tokom hapšenja. Rekao je i da je jedna od žrtava “obezglavljena”, ali nije naveo detalje o tome kako su druge dvije žrtve ubijene.\nPolicija je odmah zatvorila centar grada.\nPrema navodima policije, napadač nije nosio lične dokumente, a uzeti su mu otisci prstiju kako bi utvrdili da li je poznat službama bezbjednosti.


PANDEMIJA POKAZALA MANJAK DEMOKRATSKOG KAPACITETA SRBIJE ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Vesti/PANDEMIJA POKAZALA MANJAK DEMOKRATSKOG KAPACITETA SRBIJE\nKriza izazvana pandemijom korona virusa u Srbiji je pokazala sve nedostatke političkog sistema, pad demokratije i nepoverenje građana u institucije, ocenili su učesnici onlajn konferencije “Srbija posle koronavirusa: Vladavina prava i pitanje ljudskih prava”, koju su zajednički organizovali Evropski pokret u Srbiji i Fondacija Fridrih Ebert.\nŠef Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu, Tobijas Flesenkemper, ocenio je da nijedna mera uvedena u vanrednom stanju ne sme biti izgovor da se zaustavi demokratija.\n“Ovo nije politička, nego zdravstvena kriza i još nije završena. U sprovođenju mera zaštite građana istvoremeno moraju biti poštovane njihove slobode i prava,”, objasnio je i dodao da je generalni sekretar Saveta Evrope još na početku krize upozorio da nijedna mera ne sme zaustaviti demokratiju i sudstvo.\nFlesenkemper je, govoreći o izborima, rekao da još nije video punu procenu sanitarnih uslova, posledica ograničenje slobode kretanja, punu procenu o posvećenosti zaključcima međupartijskog dijaloga, ni procenu kako politička debata, uključujući i o ekonomskim posledicama, može biti održana.\nOn je dodao kako nije potrebno samo da Srbija ima dobru volju da primi posmatrače, već da mnogo zavisi od toga i da li organizacije mogu da pošalju posmatrače i da uslovi dolaska u Srbiju nisu isti za sve članice OEBS.\nSrđan Majstorović iz Centra za evropske politike CEP, rekao je da je kriza ogolila nedostatke sistema i nepoverenje u struku, kao i nepoverenje građana u institucije, jer su „videli da su obesmišljene“.\n„Nadam se da će opčinjenost strukom, koju smo bili u prilici da posvedočimo tokom krize, preživeti pandemiju i da će se i u budućnosti političari rukovoditi mišljenjima struke“, kazao je Majstorović.\nOn je izjavio da se Srbija tokom krize suočila s brojnim izazovima, od ograničavanja slobode kretanja i okupljanja, prava na pravično sudjenje, zaštite podataka o ličnosti, ali da najviše zabrinjava otvoreni uticaj politike na ugrožavanje slobode medija.\n„Sudar s krizom bio je sudar sa ogoljenim političkim sistemom koji nije zasnovan na vladavini prava, demokratskim institucijama i stručnom mišljenju“, kazao je. Prema njegovom mišljenju, jedini izlaz iz ovakve krize jeste angažovanje čitavog društva u dijlaogu o tome u kom pravcu zemlja želi da ide.\nPotpredsednik Evropskog pokreta u Srbiji, Vladimir Međak smatra da pandemija nije donela ništa novo i da je samo demaskirala i uveličala pad demokratije, dijaloga u društvu i nepoštovanje propisa.\nGovoreći o činjenici da prema Ustavu Srbije samo u izuzetnim okolnostima odluku o vanrednom stanju donosi predsednik države ili vlade, Međak je rekao da je kvalitet i kredibilitet Narodne skupštine bio u ozbiljnom padu i pre pandemije, a da je uvodjenje vanrednog stanja dodatno pojačalo takvu situaciju.\nMeđak je podsetio da parlament nigde drugde nije bio suspendovan i da su postojala razna rešenja da se očuva njegov rad, ali u Srbiji je prvo suspendovana Skupština, pa škole i restorani, pa kockarnice.\n„Tamo gde je postojala volja, nađen je i način“, rekao je Međak, dodajući da je Skupština na prvoj sednici tokom vanrednog stanja treći put usvojila rebalans budžeta bez rasprave.\nDiplomata Branka Latinović, članica Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji, takođe je ocenila da modeli za rad parlamenata postoje i da je „samo pitanje političke volje i spremnosti“ da se oni nađu. Podsetila je i da su svi parlamenti međunarodnih organizacija, uključujući i Generalnu skupšitnu UN i Savet Evrope, radili u uslovima pandemije, jer su usvojili proceduralne izmene i dozvolili da se rad održava elektronskim putem.\nLatinović je izjavila da mere uvedene tokom vanrednog stanja predstavljaju ogledalo sposobnosti države da pokaže sveukupnost kapaciteta za održavanje demokratije, ljudskih prava i sloboda u uslovima vanrednog stanja i da predstavljaju veliki ispit demokratije.\n„U pandemiji se pokazalo da država, odnosno nadležna tela, nisu preduzela dugoročne mere za razvoj društvene svesti za postupanje u situacijama kao što je ova“, kazala je Latinović.\nEvropske integracije nakon KOVID-19\nUčesnici debate su se saglasili i da odlaganje godišnjeg izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije ka članstvu u EU može da ima ozbiljne posledice.\n„U ovom trenutku smo u očajničkoj potrebi za kredibilnim izveštajem Evropske komisije. Ovako ćemo izgubiti kontinuitet izveštavanja i rizikujemo kašnjenje u sprovođenju preporuka EU“, ocenio je Majstorović.\nMeđak smatra da je Srbija tokom pandemije prepoznata u svetu kao država koja „prednjači u kineskoj KOVID diplomatiji“ i da će to direktno ostaviti posledice na put ka članstvu u EU.\nFlesenkemper smatra da sada ipak nije trenutak da se ocenjuju posledice krize na proces pristupanja Uniji.\nBy premins| 2020-05-27T12:28:54+01:00\tMay 27th, 2020|Categories: Vesti|Tags: Demokratija, Evropske integracije, KOVID-19, Vladimir Međak|Comments Off on PANDEMIJA POKAZALA MANJAK DEMOKRATSKOG KAPACITETA SRBIJE


SRBI BEZ ZUBA: Većina građana ne posećuje zubara - iKragujevac\nSRBI BEZ ZUBA: Većina građana ne posećuje zubara\npetak, 30 jun 2017 13:37\n– Zubobolja može biti vrlo neprijatna. Potrebno je uraditi pregled nedelju dana pred odmor, ali ne počinjite krupne intervencije pre samog odlaska, da se tamo ne bi javili problemi – kaže Šćepanović.\nVeć nekoliko godina mnogi stranci i dijaspora odmor iskoriste kako bi došli u Srbiju i napravili lep osmeh. Šćepanović kaže da oni ne dolaze samo zbog niskih cena, već i zbog dobrog kvaliteta i usluga koje dobijaju u Srbiji.\n– Pratimo svetske trendove, idemo u korak sa bilo kojim zapadnom zemljom – tvrdi Šćepanović.\n– S obzirom na to da je bezubost zdravstveni problem, mogu stradati i razni organi ako se žvakanje ne odvija kako bi trebalo, potražite stručno mišljenje da li bi ugradnja malog broja implantata mogla da reši problem – zaključio je Šćepanović.


Srednjoškolski Info dan | JU Srednja stručna škola Bar\nUčenici završnih razreda srednjih škola iz Bara imali su juče cjelodnevnu posjetu Cetinju i Podgorici u okviru Info dana, koji je organizovao Komunikacioni tim Savjeta za članstvo u NATO, uz podršku Ministarstava prosvjete.\nSrednjoškolci su Info dan počeli posjetom kompaniji “Martex” na Cetinju, gdje su obišli proizvodne pogone i informisali se o značaju koji kodifikacija proizvoda po NATO standardima ima za plasman proizvoda na tržište NATO zemalja.\nPotom je grupa od 49 učenika i nastavnika posjetila Ministarstvo odbrane, gdje im je savjetnik ministra za vojna pitanja, pukovnik Rajko Pešić, predstavio rad ove institucije, govorio o reformama u sistemu odbrane i pravcima daljeg razvoja Ministarstva i Vojske Crne Gore.\nO osnovnim informacijama o NATO, programima i mehanizmima, kao i o aktivnostima koje je Crna Gora sprovela na putu ka članstvu u NATO sa učenicima je razgovarala načelnica Direkcije za NATO i EU Alma Redžepagić.\nNakon posjete Ministarstvu odbrane barski učenici su posjetili Vazduhoplovstvo Vojske Crne Gore u Golubovcima. Zamjenik komandanta Vazduhoplovstva VCG potpukovnik Namik Arifović govorio je o misijama, zadacima i pravcima razvoja Vazduhoplovstva. Takođe, bila je to prilika da se srednjoškolci upoznaju sa funkcionisanjem GEPSUS simulacionog centra, koji je finansiran u okviru NATO programa “Nauka za mir i bezbjednost“. Tokom prezentacije demonstriran im je rad centra u slučaju detekcije zagađenja koja se prenose vazduhom na teritoriji Podgorice. Posjeta je završena obilaskom vazduhoplova koje koriste pripadnici tog roda Vojske Crne Gore.\nTokom posjete EU info centru, maturantima su se obratili predstavnici EU info centra, ministarstva prosvjete, Ministarstva nauke, predstavnici NVO Alfa centra iz Nikšića kao i zamjenik ambasadora Mađarske Gabor Palinkaš.\nSa radom, organizacijom i misijom Eu Info centra, maturante je upoznao Radovan Bogojević koji je saopštio kako je glavni cilj centra dvosmjerna komunikacija gdje će se građanima predstaviti prednosti članstva i organizacija Evropske unije, ali i mjesta gdje će građani dolaziti da se informišu o evropskom procesu.\nMarko Vukašinović, koji se učenicima obratio ispred Ministarstva prosvjete, predstavio je program “Erasmus plus”. On je kazao da je Crna Gora jedina država regiona i jedina zemlja kandidat koja je usaglasila svoj kvalifikacioni okvir sa evropskim i na taj način omogućila da diplome sa crnogorskih fakulteta budu konkurentne sa svim diplomama stečenim u državama članicama EU.\nPomoćnik ministra nauke, Darko Petrušić je ukazao na značaj programa “Nauka za mir i bezbjednost” i istakao da je bezbjednost države preduslov za održivost i unutrašnju harmoniju.\nSa radom, organizacijom i projektima, koje sprovode u cilju boljeg informisanja građana o evroatlantskim integracijama, ispred NVO Alfa srednjoškolce iz Bara upoznao je Aleksandar Dedović, posebno naglasivši Aliante takmičenje za mlade.\nSa učenicima su razgovarali i predstavnici ambasade Mađarske Gabor Palinkaš i Ćaba Feleđhazi, usresredivši se na prednosti članstva u EU i NATO. Posebno su istakli činjenicu da je proces integracije ubrzao razvoj i napredak mađarskog društva, te pozdravili dosadašnje rezultate koje je na tom putu ostvarila Crna Gora.\nInfo dan je organizovao Komunikacioni tim Savjeta za članstvo u NATO, u sklopu Javnog dijaloga o članstvu u NATO u cilju informisanja različitih ciljnih javnosti o evropskoj i evroatlantskoj integraciji Crne Gore.\nCategory: Aktuelno 20 Novembra, 2014\nPreviousPrevious post:Realizovane aktivnosti u cilju podrške učenicimaNextNext post:Maslinijada


Na poziv organizatora, članice Volonterskog kluba Gimnazije „Slobodan Škerović“, Anika Vilotić i Najda Bučan, prisustvovale su konferenciji „Šta politika i društvo mogu da urade za mlade u Crnoj Gori?“.\nKonferencija je održana u petak, 10. maja, u organizaciji Centra za građansko obrazovanje i Fondacije „Fridrih Ebert”.\nKonferencija je upriličena s ciljem da se prezentuju i diskutuju najzanimljiviji nalazi istraživanja iz „Studije o mladima u Crnoj Gori 2018/19“. Neke od oblasti istraživanja su: koje su osnovne karakteristike društveno-ekonomskog položaja mladih u Crnoj Gori, šta karakteriše slobodno vrijeme i način života mladih, šta su njihove ključne vrijednosti, strahovanja i nadanja, kakav je odnos mladih prema političkoj i društvenoj participaciji, koliko mladi vjeruju institucijama sistema, kako vide sistem obrazovanja i perspektivu zapošljavanja, gdje sebe vidu u budućnosti – u zemlji ili inostranstvu. Studija je dio šireg međunarodnog istraživačkog projekta Studije o mladima u državama jugositočne Evrope 2018/19, koji je simultano sproveden u 10 zemalja: Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, Kosovo, Makedonija, Crna Gora, Rumunija, Srbija i Slovenija. Cilj projekta je da se identifikuju, opišu i analiziraju stavovi mladih i obrasci njihovog ponašanja u savremenim društvima. Više od 10 000 mladih ljudi, između 14 i 29 godina, učestvovalo je u ovom istraživanju.


Naš Rezime - Atlantski Savet Srbije\nAtlantski savet Srbije je nevladina i neprofitna organizacija koja je osnovana 13. juna 2001. godine. Među osnivačima Saveta su afirmisane licnosti iz oblasti diplomatije, biznisa, politicke analitike, prava, novinarstva, marketinga, analitičari vojne i policijske problematike, ljudi sa Univerziteta i istaknuti pojedinci iz drugih sfera javnog života. Osnivajući Savet, oni su pošli od uverenja da je uključivanje Srbije u evroatlantske integracije u njenom najboljem nacionalnom interesu.\nAtlantski Savet Srbije je član Atlantic Treaty Association (ATA), mreže nevladinih organizacije u čijem se članstvu nalazi 40 nacionalnih ATA organizacija. Osnovni ciljevi ATA se zasnivaju na Povelji Ujedinjenih nacija: članice ove asocijacije ističu svoju želju da žive u miru sa svim narodima i vladama, da štite slobodu i civilizacijske vrednosti svojih nacija koje su zasnovane na načelima demokratije, individualnih sloboda i vladavine prava, da teže unapređenju stabilnosti i blagostanja u evroatlantskoj oblasti, ali i da ujedine svoje narode kroz programe kolektivne odbrane i očuvanja mira i bezbednosti.\nNa osnovu jedanaestogodišnjeg iskustva promocije Evro-atlantskih vrednosti Atlantski savet Srbije se sada fokusira na širi spektar globalnih izazova I kreiranje povoljne poslovne okoline u zemlji.U skladu sa nacionalnom strategijom Republike Srbije Atlantski savet radi na privlačenju investicije i poboljšanju makroekonomskih indikatora u zemlji.\nEkonomski i biznis program-savetodavna grupa\nOvaj program namenjen je domaćim i stranim kompanijama u cilju ostvarivanja planiranih poslovnih ciljeva, rešavanje problema u odnosima sa nadležnim državnim organima, ubrzavanja procedure dobijanja različitih dokumenata i dozvola od strane administracije, jačanje pozicije kompanija u javnosti Srbije,a pre svega prema donosiocima odluka.\nJAČANJE ILI KREIRANJE POZITIVNE POZICIJE U JAVNOSTI SRBIJE (POZITIVAN IMIDŽ)\nJačanje ili kreiranje pozitivne pozicije domaće ili strane kompanije u javnosti Srbije, u medijima, prema državnim organima, decision maker-ima, najširom populacijom, u zavisnosti od poslovnog cilja koji kompanija želi da postigne na ovom tržištu.\nUSPOSTAVLJANJE KANALA KOMUNIKACIJE SA DRŽAVNIM ORGANIMA\nU cilju ostvarivanja planiranih poslovnih ciljeva ili rešavanja problema odnosno eventualnih sporova, Public Affairs aktivnosti predvidjaju i uspostavljanje kanala komunikacije sa nadležnim državnim organima, u cilju iznalaženja najboljeg rešenja za klijenta odnosno kompaniju. Za klijenta se obezbedjuje prohodnost i kanali komunikacije do državnih organa koji su u posmatranom slučaju nadležni za donošenje odluka, kako bi im bili predočeni svi relevantni argumenti i sve potrebne informacije u cilju donošenja kvalitetne i zadovoljavajuće odluke za strane u postupku.\nPosebno bismo želeli da istaknemo našu mogućnost da posredujemo u saradnji sa kompanijama i ostalim relevantnim državnim institucijama u svim zemljama regiona. Zahvaljujući značajnoj mreži ATA (Atlantic Treeaty Asotiation) kao i svojim regionalnim partnerima Atlantski savet može uspostaviti isti nivo komunikacije u bilo kojoj zemlji u regionu kao i u Republici Srbiji.\nOva komunikacija može da podrazumeva i koordinaciju aktivnosti i podrške medjunarodnih institucija, pre svega Evropske komisije i Evropskog parlamenta, u rešavanju predmetnog slučaja, odnosno sporne situacije.\n– Ovaj segment aktivnosti podrazumeva uspostavljanje komunikacije na različitim nivoima i različitim modalitetima, a sve u cilju ostvarivanja planiranih ciljeva.\nASISTENCIJA I POMOĆ PRILIKOM DOBIJANJA RAZLIČITIH DOKUMENATA I DOZVOLA\nU cilju ostvarivanja planiranih poslovnih projekata ili rešavanja problema odnosno eventualnih sporova vezanih za dobijanje potrebnih dozvola ili slične dokumentacije, Public Affaris aktivnosti predvidjaju i asistenciju i pomoć prilikom dobijanja različite dokumentacije i dozvola, kroz uspostavljanje prioritetne komunikacije sa nadležnim državnim organima (administrativnim organima pre svega), a u cilju bržeg dobijanja potrebne dokumentacije. Na ovaj način se ubrzava, inače, veoma spora procedura izdavanja dozvola, i omogućava se efikasnije ostvarivanje poslovnih ciljeva klijenta odnosno kompanije.


Otvorena izložba povodom 110 godina od pobede u Prvom balkanskom ratu - Izazov\nOtvorena izložba povodom 110 godina od pobede u Prvom balkanskom ratu\nRadio-televizija Srbije\t 18. juna 2022. 19:46\nPrvim balkanskim ratom Srbija je ušla u jedno od najslavnijih perioda svoje istorije i najveću epopeju koju jedan narod može da doživi.\nGeneral-major Milorad Stupar se nada da će izložbu pre svega obići mladi ljudi.\n"Bojim se da grešimo u vaspitanju naše mladeži u poznavanju herojskog srpskog naroda – naroda koji je uvek bio na pravoj strani istorije, naroda koji je svoju slobodu stalno plaćao visokom cenom najboljih sinova, davao slobodu drugim narodima", istakao je Stupar.\nNarodna skupština je pravo mesto za izložbu kojom želimo da oživimo sećanje na taj slavni period našeg naroda i naše države, smatra predsednik parlamenta, Ivica Dačić.\n"Narodna skupština je simbol naše državnosti i narodne volje da gradi slobodnu i nezavisnu državu i zato je ovde pravo mesto da se posle 110 godina podsetimo i poklonimo svima koji su te 1912. krenuli u zaokruživanje naše državne nezavisnosti i konačnog oslobođenja od Osmanske okupacije", naglasio je Dačić.\nPredsednik parlamenta je najavio da će on i njegova stranka zatražiti da se dan pobede srpske vojske u Kumanovskoj bici 22. oktobar 1912. proglasi za državni praznik, jer je to dan kada smo oslobodili Kosovo i Metohiju i posle vekova okupacije ponovo ga priključili Srbiji.


O nama – Euroaquaing\nEuroaquaing d.o.o je relativno mlada firma, osnovana 2013. godine kao želja njenih osnivača da na naše prostore donesu savremene trendove u tretmanu pitke vode, koji se već godinama koriste u svijetu, budući da su i ovdje prisutni problemi sa kvalitetom pitke vode.\nNajznačajniji resurs ove firme je ljudski resurs sa svojim znanjem i praktičnim iskustvom. To znanje se ogleda u vještinama stečenim permanentnom edukacijom i poslovima na kojima su pojedinačno radili a u ovoj kompaniji nastupaju kao tim stručnjaka, koji su više od 15 godina radili u eminentnim stranim kompanijama koje se bave tretiranjem pitke vode.\nGlavna djelatnost nam je projektovanje, izrada, i inžinjering sistema za tretiranje pitke vode bilo da se radi o kompaktnim kućanskim uređajima, ili o postrojenjima industrijskih razmjera. Dijapazon sistema koje smo u mogućnosti da ponudimo i izradimo se kreću od prostih filtracionih jedinica, preko sistema za tretiranje bunarskih voda, do kompleksnih sistema sa reverznim osmozama, omekšivačima vode sa jonoizmjenjivačkim smolama i UV sterilizatorima. Pored svega navedenog radimo i kompletnu fizičko-hemijsku analizu na certificiranim labaratorijskim LOVIBOND aparatima.\nOsim djelatnosti kojima se bavimo na našim prostorima, ujedno radimo i puštanje u rad, servisiranje i održavanje industrijskih postrojenja reverzne osmoze za američku grupaciju RWL, u okviru čega smo imali brojne angažmane širom svijeta, i između ostalog vršili edukaciju osoblja koje treba da radi na tim postrojenjima.\nCilj nam je da pružimo stručnu pomoć i efikasna rješenja, primjenom savremenih metoda i tehnologija, svim ljudima koji imaju problema sa vodom, te da na taj način doprinesemo boljoj i zdravijoj zajednici, jer ipak… VODA JE IZVOR ŽIVOTA.


Foto: Guliver/Getty Images/Lacheev\nDajte jedno drugom najbolje od sebe, a ne ono što od vas "ostane" na kraju napornog dana.\n"Počnite tako što ćete biti zaista prisutni kada ste zajedno, zainteresovani za ono što partner ima da kaže. Nemojte da slažete veš ili gledate TV dok vam partner priča kako je proveo dan. Dajte jedno drugom potpunu pažnju", savetuje ona.\nOdržavajte "kako mogu da ti pomognem u ostvarenju tvojih snova/ciljeva" sastanke.\n"Zatim pitajte kako vi možete da pomognete u ostvarivanju tih ciljeva i snova", predlaže bračni i porodični terapeut Lora Hek.\n"Kada vam partner daje vetar u leđa ne samo da osećate podršku, već se osećate i voljeno, cenjeno i vredno zbog toga kakva ste osoba. Te komponente su neophodne za zdravu vezu punu ljubavi".\n"U nekim trenucima, možda ćete morati da govorite o tome šta nije u redu. To može biti izazov, ali je dobro da to radite jer ćete naučiti dosta o tome kako partner reaguje na vaša osećanja".\nSvako od nas ima navike koje izluđuju partnera: neko ostavlja dlake u kadi, drugi puštaju da se sudovi nagomilaju u sudoperi, treći ostavljaju čarape gde stignu... Ili možda prekidate partnera dok govori ili ga zovete telefonom po 100 puta kada negde izađe?\n"Izaberite tu jednu stvar koju ćete da promenite i dajte sve od sebe da to i uradite", savetuje bračni i porodični terapeut Vinifred Rajli. "Možete da kažete partneru da ste odlučili da to promenite ili, još bolje, da ćutite o svojoj nameri i vidite kako će da reaguje".\n"Ono što najčešće čujem od svojih klijenata je žalba da im partner ne posvećuje dovoljno pažnje. Previše ljudi misli da svoju vezu mogu da stave na policu i da se fokusiraju na druge stvari u životu. Stalno govorim parovima da ako im veza nije u vrhu prioriteta, odmah posle brige o sebi, stvari će krenuti nizbrdo".\n"Pazite da ne žrtvujete sebe previše, odnosno da brinete o sebi u emocionalnom, mentalnom i fizičkom smislu", upozorava ona.\n"Briga o sebi u ovim područjima – emocionalnom, mentalnom i fizičkom – je najbolji način da osigurate da vaša veza cveta i da niko vremenom ne postane ozlojeđen, što je emocija koja može zaista da ubije ljubav", ističe Tesina.


SINOFARM, SINOFARM, FAJZER, PCR ILI KARANTIN? Pod kojim uslovima možete da putujete za praznike, OVO JE LISTA SVIH ZEMALJA\nS obzirom na to da je Srbija bukvalno na crnoj listi po broju obolelih od korona virusa, malo je zemalja u koje u ovom trenutku vlasnici srpskog pasoša mogu da otputuju. Bez obzira na to kakve su nam želje i kuda bismo voleli u ovom trenutku da odemo, važno pitanje od koga putovanje i zavisi jeste: koje zemlje nas u ovom trenutku primaju.\nUkoliko ste u poslednjih deset dana pre ulaska u Nemačku boravili u Srbiji, dužni ste da pre izlaska iz Srbije popunite elektronsku prijavu ulaska putem sledeće veb-stranice: https://einreiseanmeldung.de/#/ - piše na sajtu Ministarstva.\nNeophodno je da se priloži dokaz o izvršenoj vakcinaciji, pod uslovom da je prošlo 7 dana od druge doze za Fajzer, Moderna i AstraZeneka, odnosno 28 dana od jedne doze vakcine Džonson i Džonson. Ovo se takođe odnosi i na putnike koji su primili dve doze Sinofarm ili Sinovac vakcine nakon čega su primili treću - buster dozu neke od mRNA vakcina. Osobe koje su primile samo jednu dozu vakcine Sinofarm ili Sinovac, moraće da prime još dve doze vakcine mRNA kako bi se smatrale kompletno vakcinisanim.\nSrpskim državljanima nije dozvoljeno putovanje na Maltu, imajući u vidu da se Republika Srbija nalazi na "tamnocrvenoj" listi zemalja.\nPrelazak ove granice vlasnicima srpskog pasoša dozvoljeno samo ukoliko su prethodnih 14 dana boravili u jednoj od zemalja sa "crvene" liste uz poštovanje medicinskog protokola koji je propisan za te zemlje. U suprotnom putovanje na Maltu dozvoljeno je isključivo ukoliko postojanja esencijalnih ili urgentnih razloga.\nU ostalim slučajevima, državljanima Republike Srbije je dozvoljen ulazak samo u slučaju "nužnih" putovanja pod kojima se podrazumevaju podrazumevaju putovanja iz profesionalnih razloga, radi spajanja porodice, studiranja i iz zdravstvenih i humanitarnih razloga. Putnicima je dozvoljen tranzit kroz Portugaliju.\n- Najveće interesovanje je za Grčku, a to su Atina i Solun, zatim za Tursku i Hurgadu. To je uglavnom zbog toga jer u ove zemlje naši ljudi još mogu da ispune uslove za putovanje, a to su dokaz o vakcinaciji ili negativan PSR test, dok u Grčku može i negativan antigenski test - kaže za "Blic" - Miloš Jovanović.\n- Postoji zainteresovanost, kapaciteti jesu dosta popunjeni ali ne kao što je to uobičajeno za našu zemlju da se traži mesto više. Još uvek ima slobodnih mesta, i mislim da se zbog trenutno jako loše epidemiološke situacije u našoj zemlji ljudima ni ne putuje - objašnjava Jovanović.\n"Od tih pravila biće izuzeti putnici mlađi od 18 godina, kao i oni koji ne mogu da prime vakcinu iz medicinskih razloga, odnosno ciji se ulazak smatra hitnim, a nemaju blagovremeno pristup vakcini", navodi ambasada.


Dačić: Sa Vučićem o zajedničkom kandidatu kada se vrati iz Davosa\nBeta 21. januara 2017. 09:40\nMinistar inostranih poslova i predsednik Socijalističke pratije Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da će kada se premijer i lider SNS Aleksandar Vučić vrati iz Davosa razgovarati s njim o zajedničkom kandidatu za predsednika Srbije.\n„Čekam da se premijer vrati i da razgovaramo hoćemo li imati zajedničkog predsedničkog kandidata, a ako hoćemo, idemo na dobitnu kombinaciju. Znači pobeda u prvom krugu“, rekao je Dačić za televiziju Pink.\nOn je kazao da socijalisti žele zajedničkog kandidat sa SNS jer taj kandidat može da pobedi i dodao da sva istraživanja govore da je Vučić taj kandidat koji može da pobedi u prvom krugu.\n„Misli da je opasno da se na predsedničkim izborima iskušava sudbina da li će neko u drugom krugu pobediti ili neće. Mi nemamo ništa lično protiv bilo koga, ali ovo je sudbina o svima nama iz vladajuće koalicije“, rekao je Dačić.\nOn je naveo i da ukoliko se ne postigne dogovor o zajedničkom kandidatu, onda će se on kadidovati za tu funkciju.


Opremljenost i obučenost vatrogasaca na visokom nivou - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nOpremljenost i obučenost vatrogasaca na visokom nivou\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 29.11.2016. 19:14\nNabavkom savremene opreme tokom ove godine znatno je poboljšana tehnička opremljenost Vatrogasne jedinice Kotor Varoš, čime je stepen zaštite od požara u gradu podignut na viši nivo, ističu u opštinskom Vatrogasnom društvu.\nStarješina Vatrogasnog društva Nedeljko Sakan rekao je da se preduzimaju brojne aktivnosti usmjerene na stvaranje boljih uslova za rad vatrogasaca.\n"U posljednjih godinu dana Vatrogasnu jedinicu smo opremili novim uniformama, koje se sastoje od intervencijskih odijela, čizama, kaciga, crijeva, pumpe i zaštitnih rukavica. Na taj način smo podigli nivo zaštite vatrogasaca na požarima, a ujedno ćemo biti u svakom momentu na usluzi građanima", istakao je Sakan.\nOsim nabavke nove opreme, a zahvaljujući sredstvima opštine Kotor Varoš od 40.000 KM, osposobljeno je vatrogasno vozilo za brze intervencije i u planu je nabavka manjeg interventnog vozila.\n"Interventno vozilo nam je neophodno osim za gašenje požara i za druge interventne slučajeve spasavanja, a odlikuje ih, za razliku od raspoloživih vatrogasnih kamiona, brzina i prilagodljivost manje pristupačnim terenima", dodao je Sakan.\nTakođe, zahvaljujući sredstvima opštine Kotor Varoš, nabavljena je najsavremenija oprema za spašavanje unesrećenih nakon saobraćajnih udesa, a sanirane su i prostorije za rad jedinice.\nPrilikom današnje posjete Vatrogasnom društvu, načelnik opštine Kotor Varoš Zdenko Sakan pohvalio je rad starješine i obučenost 12 zaposlenih vatrogasaca, te istakao da će opština u skladu sa mogućnostima pomagati rad ove službe.\nProfesionalna Vatrogasna jedinica Kotor Varoš po broju intervencija, opremljenosti i obučenosti vatrogasaca spada među najuspješnije vatrogasne jedinice u Republici Srpskoj.\nPrethodna vijest: Kotorvarošani na edukaciji u Tešnju Sljedeća vijest: Ekipa OŠ ”Sveti Sava” iz Kotor Varoša pobjednik opštinskog takmičenja pod nazivom “Misli mine”


BalkanMagazin :: Koridori –Razvojna šansa Srbije i regiona\nsreda, 29. mart 2017 16:22\nZa Srbiju je najvažniji Koridor 10. Drumski se završava ove godine, a u prethodne tri godine dosta je urađeno na modernizaciji i rekonstrukciji železničkog saobraćaja. Izgradnja infrastrukture je uvek do sada bila najveći problem, ali više nije, rekla je prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastructure otvarajući Međunarodni forum Koridori –Razvojna šansa Srbije i regiona, koji su pod pokroviteljstvom MGSI organizovali internet portal Balkanmagazin i Business and Economy Center. Vladimir Milovanović, generalni director sponzora Foruma, Energoprojekt holding istakao je da velike infrastrukturne investicije kao što su koridor 10, 11 i plovni Koridor 7, u kojima više od 50 odsto čine domaći resursi, mogu biti veliki zamajac za domaću privredu, ali i velika šansa da se proifit reinvestira u zemlju i zaposle domaći resursi.\nKoridor 10 trebalo bi da bude završen do kraja godine. Ministarstvo je spremno da prihvati da se dodatne fime uključe u njegovu izgradnju da bi se posao završio u tom roku, izjavila je prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture na marginama Međunarodnog foruma “Koridori –Razvojna šansa Srbije i regiona”, koji su internet portal Balkanmagazin i Business and Economy Center organizovali pod institucionalnim pokroviteljstvom Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije.\n“Rok bi mogao biti produžen za obilaznice oko Dimitrovgrada i u Grdeličkoj klisuri”, rekla je Mihajlović ističući da očekuje odgovor Koridora Srbije o tome kako će biti rešen problem sa grčkom kompanijom Aktor, koja je angažovana na Koridoru 10 a koja kasni sa radovima. “Posle predsedničkih izbora bićemo na terenu da nadgledamo radove”, poručila je Mihajlović.\nNa Forumu, čiji sponsor je bio Energoprojekt Holding AD, srpska kompanija koja je angažovana na izgradnji saobraćajnih koridora ministarka Mihajlović je istakla da se mnogo radi na stabilnosti regiona, što znači povezivanje i bolju trgovinsku saradnju.\nDa je Energoprojekt jedna od najboljih građevinskih kompanija u Srbiji izjavila je i ministarka građevinarstva, komentarišući da se nada da će na najbolji mogući način biti rešeno pitanje prodaje akcija Energoprojekta na Beogradskoj berzi.\n"Sa Energoprojektom puno radimo i to je jedna od naših najbolji kompanija, verujem i nadam se da sve ono što se trenutno dešava da će biti rešeno na najbolji mogući način“, rekla je Mihajlović govoreći o eventualnim manipulacijama na berzi u vezi sa preuzimanjem akcija tog preduzeća.\nMinistarka Mihajlović je istakla da je “za Srbiju najvažniji Koridor 10. Drumski se završava ove godine, a u prethodne tri godine dosta je urađeno na modernizaciji i rekonstrukciji železničkog saobraćaja. Izgradnja infrastrukture je uvek do sada bila najveći problem, ali više nije. Sada je na redu otklanjanje nefizičkih barijera, skraćivanje carinskih procedura, posebno u železnici, kako bi se podigla konkurentnost celog regiona”.\nMihajlović je, takođe, naglasila da se radi na uspostavljanju zajedničkih carinskih prelaza sa svim susedima.\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović je izjavila da će se na samitu premijera Zapadnog Balkana u Trstu 12. jula razgovrati o finansiranju regionalnih infrastrukturnih projekata, kao i da Srbija želi da se autoputem poveže sa Sarajevom i Prištinom.\n"Srbija želi da bude isprepletana autoputevima, jer svaka vrsta povezivanja Srbiji može da donese napredak", rekla je Mihajlović otvarajući forum „Koridori - razvojna šansa Srbije i regiona“.\nAmbasador Mađarske u Srbiji Atila Pinter ukazao je na najviši nivo političkih odnosa dve zemlje i podsetio na zajedničku sednicu Vlada Mađarske i Srbije u Nišu, na kojoj je razgovarano o infrastrukturi.\n“Potpisan je sporazum o plovidbi Tisom, a do leta očekujemo i otvaranje još jednog graničnog prelaza. Pripreme za modernizaciju pruge Beograd-Budimpešta idu po planu, a taj projekat bi značajno skratio prevoz robe sa Bliskog Istoka i iz Grčke do Zapadne Evrope”, istakao je Pinter uz napomenu da je železnica od Subotice do Segedina dobila podršku IPA fonda.\nAmbasador BiH u Beogradu Lazar Mirkić ukazao je na važnost povezivanja Sarajeva i Beograda autoputem, dodajući da je za ovaj projekat zainteresovana i Turska - kao veliki investitor i velika ekonomija, koja se preko Zapadnog Balkana povezuje sa Evropom.\n“U BiH je aktuelna rasprava o povezivanju drumskom i železničkom sa Beogradom i sa evropskim koridorima koji prolaze kroz Srbiju”, poručio je Mirkić.\nVladimir Milovanović, generalni direktor Energoprojekta primetio je da velike infrastrukturne investicije kao što su koridor 10 i 11, kao i plovni Koridor 7, u kojima više od 50 odsto čine domaći resursi, mogu biti veliki zamajac za domaću privredu, ali i velika šansa da se proifit reinvestira u zemlju i zaposle domaći resursi.\n“Nekada su se takvi projekti finansirali iz primarne emisije, a zemlje koje mogu to rade i sada. Mi moramo da pregovaramo o kreditnim aranžmanima, a dobro je što oni imaju i komponentu o korišćenju domaćih resursa. Bilo bi još bolje da kreditni uslovi budu primereniji domaćim prilikama, da tako pomognemo domaćim firmama da budu i glavni izvođači radova. Koridor 10 bio je kao zabranjen za domaće firme kao glavne izvođače, već su dovođeni kao podizvođači, dok su strane kompanije kapitalizovale svoj položaj”, napomenuo je Milovanović.\nSvetlana Vukanović, predstavnica Svetske banke u Srbiji zadužena za saobraćaj objasnila je da domaće firme u početku 2009. godine nisu bile spremne za utakmicu sa stranim kompanijama iako su projekti podeljeni na manje sekcije, kako bi lokalni izvođači mogli da konkurišu.\n“Kako je odmicao projekat dobijali smo sve bolje lokalne ponude. Nedavno je zamalo jedna domaća firma izabrana za glavnog izvođača. Da je tako bilo od početka dobili bi mnogo više poslova”, rekla je Vukanović, dodajući da jeste šteta što domaće firme nisu više bile glavni izvođači radova na Koridoru 10.\nTransportna opservatorija za Jugoistočnu Evropu (SEETO) je organizacija koju čini pet zemalja, Kosovo i Evropska komisija, osnovana je 2004. Godine, sa ciljem da promovišu razvoj transportne infrastrukture u regionu. Sanja Dodig iz SEETO ističe da je od 2004. do danas u saobraćajnu mrežu regiona uloženo 12,5 milijardi evra, od čega daleko najviše u puteve. Kod železnice jedino Srbija nešto ozbiljnije radi, dok su aerodrome u region uglavnom u koncesijama. (prezentacija - Sanja Dodig - ppt)\n“Evropska komisija je usvojila prioritete za region i ima 21 projekat spreman za finansiranje i još 27 čija projektna dokumentacija zahteva doradu. Ukupno su to projekti vredni 9,8 milijardi evra”, istakla je Dodig, dodajući da je posledica Berlinskog procesa iz 2014. godine odluka Evropske komisije da iz IPA odvoji milijardu evra za infrastrukturu na Zapadnom Balkanu. Osim toga utvrđene su i meke mere, kako bi se uklonile nefizičke barijere u saobraćaju i trgovini u ovom regionu.\nEnis Džafić, generalni direktor Željeznica BiH primetio je da u međudržavnoj saradnji dominira putna infrastruktura i da je železnica zapostavljena, iako preko prelaza u Zvorniku vozovima godišnje pređe više od milion tona robe.\n“Loša infrastruktura značajno poskupljuje transport i trebalo bi raditi na popravci pruga”, poručio je Džafić. Slično mišljenje ima i Vladimir Pavlović iz Simensa koji je ocenio da se mnogo sredstava ulaže u neke puteve, iako je pitanje da li su isplativiji od železnica.\nU odbranu železnica stao je i direktor Železnica Srbije a.d. Miroslav Stojičić, koji je primetio da pored Koridora 10 ima još posla, poput obnove regionalnih pravaca koji povezuju industrijske centre.\nSaobraćajna mreža Evrope isprepletena je koridorima, ali je prostor Balkana ostao na „slepom koloseku“. Ovako je ocenio zaostajanje našeg regiona u razvoju železničke infrastrukture, Peter Verlič, direktor Prometnog instituta u Ljubljani i predstavnik organizacije SEESARI koja deluje pod okriljem Međunarodne železničke unije (UIC). (prezentacija - Peter Verlič - pptx)\nOva organizacija ima prioritete kao što su razvoj brzih pruga, integracija putničkog transporta, regionalna železnička mreža, zajedničke nabavke voznih sredstava, interoperabilnost i ljudski resursi. U okviru ovoga četiri prioritetna projekta su harmonizacija regionalnih pruga, tzv. Revitarail, zatim integrisana prodaja karata za vozove, autobuse i javni prevoz. Takođe, razvoj brzih pruga bi značajno podigao potencijale putničkog saobraćaja. Na inicijativu Železnica Srbije radi se i na regionalnom centru za obuku železničara.\nKrajnji cilj infrastrukture je da poboljša život ljudi i u socijalnom i ekonomskom smislu. Zato Svetska banka radi na procenama efekata izgradnje koridora na lokalnu zajednicu. Svetlana Vukanović iz Svetske banke primetila je da je u Srbiji bilo velikih problema sa pripremom projekata, nepotpunom dokumentacijom i eksproprijacijom, zbog čega su veliki projekti odlagani za godinu ili dve.\n„Srbija je 2006. godine prebačena iz zemalja sa niskim u zemlje sa srednjim prihodima, što je značilo da nije više bilo preferencija za domaće kompanije. Međutim tada lokalne firme nisu bile spremne za konkurenciju, a posle je bilo kasno“, kaže Vukanović dodajući da je po projektima koje je finansirala Svetska banka završeno 32 kilometra autoputa i ostalo je još 13 kilometara.\n„Na lokalnom nivou osim radne snage imamo angažovanje domaćih usluga, u Pirotu i Dimitrovgradu smo registrovali dolazak bugarskih turista. u Vladičinom Hanu dve fabrike su povećale kapacitete, turski investitor je otvorio fabriku auto delova. Tigar je povećao proizvodnju i broj zaposlenih“, navela je Vukanović neke efekte izgradnje autoputa dodajući da je jedino pitanje da li opravdavaju ulaganje i da li obezbeđuju održavanje. „Da bi efekti bili dugotrajni infrastruktura mora da se održava. Putna još i ima neki budžet, ali u železničku se ništa nije ulagalo, pa je sa projektovanih 100 do 120 kilometara na čas brzina smanjena na prosečnih 40 kilometara na čas. Treba imati na umu da veća mreža znači i veće troškove održavanja“, podsetila je Vukanović.\nPrema rečima Dušana Garibovića, direktora Infrastrukture Železnica Srbije u održavanje nije ulagano 40 godina, odnosno 2,5 ciklusa održavanja su preskočena. (prezentacija - Dušan Garibović - pdf)\n„Za nas je prvi prioritet Koridor 10 i uz pomoć kreditora puno smo uradili i puno se radi. Ali ima problema jer, recimo, kod Niša imamo četiri male deonice, za koje nemamo projektnu dokumentaciju i ne možemo da apliciramo za kredite. Takođe, ostaje da se reši Niški železnički čvor, kao i elektrifikacija Sićevačke klisure, jedine deonice panevropskog koridora, koji nije elektrifikovan“, rekao je Garibović, dodajući da se realizuju železnički projekti vredni 1,5 milijardu evra.\nNajavljujući početak radova na južnom izlazu iz Beogradskog čvora, gde će po prvi put radove izvoditi kineska kompanija, koja će se nasloniti na krak Resnik-Valjevo sa Barske pruge, koji će ruski RŽD završiti do kraja godine Garibović je istakao i da se pregovara o načinima finansiranja i izvođačima radova na drugom delu pruge Beograd-Bar, prema crnogorskoj granici i da bi do kraja godine to trebalo biti utvrđeno.\n„U narednih šest, sedam godina u dobroj meri ćemo završiti Koridor 10. Ali da to ne bi bila „pirova pobeda“ moramo raditi na rehabilitaciji regionalnih pravaca i očekujemo da Svetska banka opredeli sredstva u ove namene. Na primer ako bi se povezali sa Tuzlanskim basenom imali bi potencijal da prevezemo 1,5 miliona tona robe godišnje preko Zvornika, Šapca i Rume“, poručio je Garibović.\nSvetlana Vukanović je istakla da je rehabilitacija pruga deo šire slike, gde treba utvrditi koje sekcije treba obnoviti, da li ima ekonomske opravdanosti i postaviti prioritete.\n„Postoji i pitanje kapaciteta za apsorpciju sredstava. Ko će i čime sve to raditi“, rekla je Vukanović.\nIako srpske železnice nisu na dobrom glasu, na nekim deonicama gde je dobra infrastruktura, može se veoma kvalitetno i brzo putovati. Zoran Stevanović pomoćnik direktora Srbijavoza ističe da raspolažu sa veoma modernim voznim elektrogarniturama iz Švajcarske i Rusije i da na potezima Beograd-Novi Sad i Beograd- Vršac može se dobiti odličan kvalitet usluge.\n„Na liniji prema Vršcu smo ozbiljna konkurencija autobuskim prevoznicima. Studenti iz Vršca više ne iznajmljuju stanove u Beogradu“, istakao je Stevanović.\nDragan Grujić iz Slovenačkih železnica primetio je da postoje problemi sa transportom robe s obzirom na gašenje robnih stanica,pa se tako u Beogradu roba transportuje sa ranžirne stanice gde nema nikakvih magacina“, istakao je Grujić.


Zatvorena 16. Balkanima, Evropski festival animiranog filma. – Lepe Vesti\nZatvorena 16. Balkanima, Evropski festival animiranog filma.\nSinoc je u Domu kulture Studentski grad, zatvorena 16. Balkanima, Evropski festival animiranog filma.\nObjavio urednik Dana Oct 6, 2019\nDodeljene su nagrade u četiri kategorije.\nZa Najbolji dečji animirani film, nagrađen je film “Ptica i kit”, Kerol Frimen iz Irske.\nU kategoriji za Najbolji studentski animirani film, od 46 ostvarenja iz 17 zemalja, posebna priznanja su dobili filmovi: “Bilešov”, Kristifera Saroua iz Nemačke, “Dobre namere” autorke Ane Mantzaris iz Velike Britanije, film “Žmurke”, autorke Barbore Halirove iz Češke Republike, a nagrada SEA Instituta, dodeljena je filmu “Svetlost”, Gorana Rakića iz Srbije.\nGlavnu nagradu u ovoj kategoriji, dobio je film “Ćerka”, Darije Kaščeve iz Češke Republike.\nNagradu za Najbolji srpski animirani film, dobio je film “Florigami”, autorke Ive Ćirić iz Srbije.\nU nadmetanju za Najbolji autorski animirani film i Gran pri ovogodišnje Balkanime, učestvovalo je 30 filmova iz 17 zemalja Evrope. Posebna priznanja u ovoj kategoriji, dobili su sledeći filmovi: Francuski film “Jaje” autorke Martine Skarpeli, “Snažna ljubav” Mikite Ljuskov iz Ukrajne. Specijalno priznanje za scenario, dobio je film “Ponestaje mi cigareta”, Osman Serfa iz Francuske, a kao najbolji film za region Jugoistočne Evrope proglašen je film “Prelazak”, Igora Ćorića iz Srbije.\nTitulu pobednika u ovoj kategoriji I Gran pri 16. Balkanime, odneo je film “Vreme medveda”, autorke Agnes Patron iz Francuske\nNakon proglašenja pobednika, publika je prisustvovala projekciji nagrađenih filmova.\nTokom ceremonije zatvaranja festivala, prikazani su proizvodi radionice “Vajarske tehnike modelovanja karaktera”, koja je trajala četiri dana u okviru ovog festivala, a tokom koje je Stevan Živkov, majstor klasične animacije, polaznike obučavao kako mogu izvajati svoj model za crtanje, uz pomoć biolina, papira i drugih dostupnih materijala.\nPublika je takođe imala priliku da poseti radionicu “24 sata crtanja stripa”, koja se po prvi put organizuje u Srbiji I to u Galeriji Doma kulture “Studentski grad”, a traje 24 sata i to do nedelje 6. oktobra do 13 časova.\nbalkanima 2019beogradDesavanjaDKSGEvropski Festival Animiranog FilmaFestivalKulturaProglasenje pobednika


Grupe Belivuka i Zvicera mogu da destabilizuju zemlje - BIGportal.ba\n12 Juna, 2021 12 Juna, 2021 030\n“Mi imamo određena saznanja”, istakao je Vulin gostujući na TV Prva i dodao da takve grupe mogu da utiču na destiblizaciju, pa i na političku destabilizaciju u zemljama koje su “neposlušne”.\n“Organizovane kriminalne grupe ove veličine kao Belivukova i Zvicerova su u stanju da destabilizuju čitave zemlje, a ko bi bio bolji predmet destabilizacije nego likvidacija (Aleksandra) Vučića”, rekao je Vulin.\nGovoreći o šefu tzv. kavačkog kriminalnog klana Radoju Zviceru, Vulin je istakao da je on kriminalc koji ima neshvatljive sume novca i koji može da nanese mnogo zla, a da je posebno, kako je rekao, kivan na predsjednika Srbije Aleksandra Vučića.\nVulin je ukazao da je Zvicer, dok predsjednik Srbije Aleksandar Vučić nije poveo borbu protiv mafije, bio ugledni građanin Crne Gore, pod zaštitom državnih organa Crne Gore i da je uživao u svom novcu, ali da je sada u bjekstvu i da može da čini brojne zločine i da naruči puno zla, a na prvom mjestu je kivan na predsjednika Vučića.\nPovodom akcije “Trojanski štit” Vulin je naglasio da MUP Srbije dobro sarađuje sa FBI i drugim partnerima i naveo da je hapšenje grupe koju je predvodio Dario Ðorđević zvani Dekster izvršeno na osnovu bilateralne saradnje između austrijske policije i policije Srbije.\n“Mi smo pratili Dekstera već duži vremenski period i u trenutku kada smo znali da će se on naći u Beču sa značajnom količinom droge tu informaciju smo učinili dostupnom austrijskoj policiji i on je tamo uhapšen sa 10 kilograma heroina”, rekao je Vulin.\nOn je naveo da je u isto vrijeme pripadnike njegove kriminalne grupe srpska policija držala na oku i da je najveći dio uhapšen, a da je dvoje lica još u bjekstvu.\nMinistar je ukazao da će se, kada se završi istraga, vidjeti da je to veoma ozbiljna kriminalna grupa koja ima mnogo krvi na rukama.\n“Izaći ćemo sa svim saznanjima u narednom periodu, istraga će pratiti svaki trag”, rekao je Vulin.


Насловна Инфо Србија Odgovori na najčešća pitanja o novom Korona virusu\nUkoliko ste se vratili iz Kine i/ili područja pogođenih epidemijom, javite se zdravstvenoj službi na aerodromu ( graničnoj sanitarnoj inspekciji) a zatim postupajte prema rešenju granične sanitarne inspekcije i datim uputstvima. Ukoliko dobijete povišenu telesnu temperaturu i simptome slične gripu tokom dve nedelje od povratka, javite se telefonom zdravstvenoj službi i ograničite kontakte sa drugim licima.\nMere prevencije svih respiratornih infekcija ( prvenstveno virusnih) podrazumevaju izbegavanje kontakata sa osobama koje imaju znake i simptome prehlade ili oboljenja sličnog gripu, izbegavanje masovnih okupljanja i boravka u zatvorenom prostoru gde boravi veliki broj osoba, pojačana i česta higijena ruku ( pranje ruku vodom i sapunom minimum 20 sekundi a kada to nije moguće, korišćenje alkoholnih gelova za dezinfekciju ruku ) naročito nakon kontakta sa obolelim osobama. Izbegavati masovna okupljanja a ukoliko je to neizbežno ( aerodromi, železničke i autobuske stanice posebno u međunarodnom saobraćaju) savetuje se nošenje maski preko usta i nosa. Savetuje se i često pranje ruku, pokrivanje usta i nosa prilikom kašljanja i kijanja papirnim maramicama.\nИзворInstitut za javno zdravlje Vojvodine\nСледећи текстUspešna prošla sezona


Riječ "dokumentarni film" je prvi put korištena za filmove ove vrste u osvrtu za film Maona koji ja pisao John Grierson. Pojam se pojavio 8. februara 1926. U kasnim 1930-tim John Grierson piše esej "Prvi principi dokumentarca" u kojem objašnjava zašto Maona ima dokumentarnu vrijednost. Njegova definicija dokumentarnog filma je "kreativni tretman stvarnosti". Ovo je djelimično prihvaćena definicja koja je izazvala filozofsko pitanje o tome smije li u dokumentarnom filmu biti glumljenja na sceni. S druge strane, Džiga Vertov se zalagao za prezentaciju "života onakvim kakav i jeste", to jeste snimanje bez namještenih scena i života kojeg je kamera ustvari iznenadila.\nCommons ima datoteke na temu: Dokumentarni film\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Dokumentarni_film&oldid=2653284"\nPosljednja izmjena dana 21 novembar 2015 u 12:20\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 21 novembar 2015 u 12:20.


M. D.\t 1. oktobra 2015. 23:00\nJapan je počeo da ubrzava razvoj robotike, sa ciljem da stekne prednost nad drugim vodećim ekonomijama, među kojima su SAD i Nemačka, jer je to uslov za sprovođenje četvrte industrijske revolicije.\nMerenje temperature tela i krvnog pritiska, preko zgloba, prislonjenog na internet terminal je već dostupno, a u budućnosti će biti moguće da kontaktna sočiva, preko čitanja suza, izmere nivo šećera u krvi, kazao je bivši potpredsednik Gugla Norio Murakami.\nPored toga, jedino nosivo kiborg odelo, sposobno da čita moždane talase, omogućiće ljudima sa oštećenom kičmenom moždinom da ponovo stoje, kazao je on.\nO, bože: umesto sveštenika – ROBOT za sahrane (vudeo)\n“Svet je na pragu četvrte industrijske revolucije, uslovljene robotikom i veštačkom inteligencijom”, kazao je profesor na Univerzitetu “Dokjo” Takuro Morinaga, dodajući da će zemlja koja je spremna za tu revoluciju, kontrolisati svet.\nPrvu industrijsku revoluciju pokrenula je parna mašina, drugu električna energija, treću računari, a sada je u toku cectvrta, prenosi agencija Kjodo.\nKao što je Nemačka razradila strategiju “Industrija 4.0” zajedno sa 57 vodećih nemačkih kompanija, kako bi drastično snizila proizvodne troškove, kombinacijom informatike i robotike, Japan treba da pokrene sličan program, saopštilo je japansko Minisitarstvo ekonomije u svom izveštaju ove godine.\nAmerička kompanija “Dženeral elektrik” i neke druge promovišu “industrijski internet”, kao integraciju složenih mašina sa umreženim softverima i senzorima. Konkurencija intezivira razvoj veštačke inteligencije u SAD.\nKorporacija IBM razvija sistem “Votson” koji može da uči iz informacija i iskustava ljudi. Na polju medicine, kompjuter ima pohranjene informacije od dva miliona stranica medicinskih publikacija i 1,5 miliona kliničkih podataka, tako da može analizirati i ispitati simptome pacijenata i davati preprouke lekarima za lečenje.\nIBM je angažaovao 2.000 stručnjaka i potrošio 40 miliona dolara za razvoj “Votsona”.\nIsporuke industrijskih robota japanskih proizvođača su činile 2012. gdoine, 50 odsto svetskih isporuka. Roboti se široko koriste u fabrikama automobila i elektronike. Vlada planira da razvija robote ko će moći međusobno da kontakriraju preko intrerneta.


Špigl: Bosna - novi rasadnik islamista\nŠpigl: Bosna – novi rasadnik islamista\nM. D. 7. aprila 2016. 18:00\nRadikalni suniti su u Bosni pronašli novo utočište gde propovedaju džihad i vrbuju borce za Islamsku državu usred Evrope, piše nemački list „Špigl“.\nList donosi priču o 20-godišnjem mladiću Ibri Ćufuroviću iz Bosne koji se 2014. godine pridružio Islamskoj državi u Siriji, a pre odlaska je pocepao sve svoje fotografije jer su one zabranjene prema šerijatskoj verziji islama u koju on veruje.\nPre nego što je otišao u Siriju, Ibro je sa ocem Šefikom (58) živeo u selu Donja Slapnica, nedaleko od granice sa Hrvatskom.\nOtac priča da ga je sin nazvao nevernikom i rekao mu da se zato neće moliti za njega kada umre.\nU Bosni je sve više sela u kojima su na kućama zastave Daeša.\nPosle Gornje Maoče ima još mnogo drugih mesta gde su islamisti našli uporište, piše list, dodajući da je Bosna posle Belgije najveći rasadnik islamista.\nNemački stručnjaci veruju da u Bosni postoji više od 10 mesta u kojima salafisti, sledbenici najekstremnije sunitske interpretacije islama, okupljaju pristalice bez ikakvih problema i intervencije vlasti.\nBosanske bezbednosne agencije negiraju da postoje tzv. „šerijatska sela“.\nSelo Bosanska Bojna, na krajnjem severozapadu Bosne, je jedno od mesta koje izaziva najviše sumnji, a Šefik, otac mladića Ibra koji je otišao u Siriju, tvrdi da osim tu, džihadisti vrbuju i u Velikoj Kladuši.\n„Špigl“ piše da su džihadisti kupili osam hektara zemlje u Bosanskoj Bojni, odakle ih put vodi pravo u Hrvatsku i samim tim, Evropsku uniju.\nFundamentalisti iz Bosne uglavnom kupuju zemlju tamo gde je jeftina i zabačena da bi privukli što manje pažnje.\nU Velikoj Kladuši nezaposlenost je izuzetno velika, čak 60 odsto, pa je siromaštvo jedan od glavnih razloga za odlazak u teroriste.\nVelika Kladuša preti da postane najveće stecište islamista u Evropi, i to pre svega zbog pomoći koju dobijaju od ekstremista povratnika, a zajednica salafista tu je nastala još početkom devedesetih kada su Saudijska Arabija i Sudan finansirali najbrutalnije islamiste, dodaje nemački list.


Štajnmajer poziva Nemce na demokratski patriotizam\n► Štajnmajer poziva Nemce na demokratski patriotizam\nNemački predsednik Frank Valter Štajnmajer pozvao je danas svoje sunarodnike da se okrenu vrednostima prosvećenog "demokratskog patriotizma" i odbace agresivni nacionalizam koji romantizuje nacionalnu istoriju.\nU obraćanju pralamentu povodom obeležavanja stogodišnjice proglašenja Republike Nemačke posle Prvog svetskog rata Štajnmajer je rekao da sećanjem na mračnu nacističku prošlost pokazuju snagu, a ne slabost.\nNa današnji dan, 9. novembar, obeležava se i sećanje na Kristalnu noć, nacistički progon Jevreja 1938. godine i pad Berlinskog zida 1989. što je simbol za kraj Hladnog rata.\nU kritici upućenoj ekstremno desničarskoj Alternativi za Nemačku, predsednik je apelovao na Nemce da odbace stavove onih koji imaju cilj da isključe manjine.\nNepoznata osoba očigledno velikog srca ove godine podelila je nekoliko džakova sa novcem u ukupnom iznosu od 200.000 evra u nemačkom gradu Braunšvajgu.\nNemačka pozvala Rusiju da oslobodi demonstrante\nNemačka je danas pozvala Rusiju da oslobodi demonstrante koji su privedeni na protestnom skupu kojim su zahtevali učešće nezavisnih i opozicionih kandidata na septembarskim lokalnim izborima u...


Državni sekretar Svete Stolice u Srbiji; Vučić i Dačić: Hvala Vatikanu na principijelnom stavu o KiM\n30.06.2018. 11:58 > 14:44\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i srpski šef diplomatije Ivica Dačić sastali su se danas u Beogradu sa državnim sekretarom Svete Stolice kardinalom Pjetrom Parolinom koji boravi prvi put u Srbiji.\nU razgovoru sa Vučićem, kardinal Parolino izrazio je nadu da će kroz dijalog Beograda i Prištine doći do stvarnog kompromisnog rešenja za Kosovo i Metohiju, uz očuvanje mira i stabilnosti.\nKardinal je Vučiću preneo pozdrave pape Franje i njegovu poruku da mu je Srbija bliska, dok je Vučić zamolio kardinala da papi, uz pozdrave, prenese zahvalnost na značaju koji Sveta stolica pridaje teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije.\nKardinala Svete stolice jutros je na beogradskom aerodromu dočekao Dačić, koji mu je poželeo dobrodošlicu, i izrazio veliko zadovoljstvo njegovom prvom posetom Srbiji, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nMinistar je ponovio da je ova poseta za nas veoma važna, a ujedno je i prilika za unapređenje političkog dijaloga na najvišem nivou.\nDačić je ocenio da je u interesu ne samo Sbrije, već svih država i građana regiona, da sa "hrišćanskom crkvom tražimo zajednički interes koji je zasnovan na opštim vrendostima na kojima se zasniva Evropa". On je naveo i da mu je velika čast što je kardinal prihvatio njegov poziv da dođe u Srbiju, pošto je on najviši zvaničnik Svete stolice koji je posetio Srbiju.\nDačić je naveo i da je sa šefom diplomatije Vatikana dogovorio da dođe u posetu Beogradu, kao i da se uvede praksa političkih konsultacija dva ministarstva, što će biti od velikog značaja za unapredjenje saradnje i definisanja zajendičkih interesa.\nIvica Dačić i Pjetro Parolino\n- Imamo veliku podudarnost po značajnim međunarodnim pitanjima, zaštite hrišćana i hrišćanskog nasleđa, unapređenju ljudskih prava hrišćana, izbeglica i migranata, sprovođenje agende UN o održivom razvoju, iskorenjivanja siromaštva, brige za porodicu, zaštita životne sredine, borba protiv klimatskih promena... - rekao je Dačić, i naveo da treba i dalje unapređivati saradnju na nivou međuanrodnih organizacija i na spoljnopolitičkom planu uopšte.\nPrincipijelan stav o KiM\nDačić se zahvalio Vatikanu na principijelnom stavu kada je reč o KiM, koji nije priznao jednostranu proglašenu nezavisnost Kosova i snažno podržava dijalog sa Pristsinom.\nDačić je podsetio da je predsednik Vučić pre par dana primio biskupe sa kojima je razgovarao o pitanjima saradnje države i katoličke crkve u Srbiji.\nDačić je podsetio da je u januaru bio na sastanku sa kardinalom Parolinom kada je neposredno saznao da mu je preminuo otac, a način na koji je državni sekretar Vatikana izrazio saučešće i činjenica da je prihvatio poziv da dođe u Sbriju, prema rečima Dačića, njemu mnogo znači.\nKardinal Parolin istakao je da Vatikan želi da unapredi saradnju sa Srbijom, i naveo da je već sada peduzeto mnogo koraka, i da očekuje i nada se da će se nastaviti saradnja oko zajedničkih interesa.\nDržavni sekretar Svete Stolice kardinal Parolin sastao se i sa premijerkom Anom Brnabić, sa kojom se saglasio da su odnosi Srbije i Vatikana dobri i bez otvorenih pitanja, sa obostranom težnjom ka daljem jačanju u duhu uzajamnog poštovanja, poverenja i tolerancije.\nPremijerka je upoznala kardinala Parolina sa trenutnim okolnostima u pregovorima Beograda i Prištine i istakla iskrenu opredeljenost Srbije ka nastavku dijaloga. Parolin je naglasio da je za Vatikan od izuzetne važnosti zaštita kulturnog i religioznog nasleđa na Kosovu i Metohiji.


Vučela, socijalista koji je samo u jednom navratu otpustio oko 1300 radnika - Jutarnji GLASnik\nFoto: Printscreen/ Pulsonline(arhiva)\n– Uprkos tome što je uvek iza sebe ostavljao katastrofu, u društvu u kom su srušeni gotovo svi saobraćajni znaci, Milorad Vučelić je uvek nekako nalazio izlaz. Novi dokaz da on nije slučajna pojava jeste glavnourednička funkcija u „Večernjim novostima“, gde dolazi na mesto Ratka Dmitrovića, još jednog opskurnog lika iz medijskog almanaha Srbije, koji je prva slova ratnog huškanja sricao baš u školici današnjeg naslednika.\nDa ima božanske pravde, valjalo bi u istu redakciju nagurati još Milorada Komrakova, Dragoljuba Milanovića, Spomenku Jović, Milu Štulu i Milijanu Baletić. I staviti im Petra Lukovića za šefa deska. A dr Nebojšu Krstića za higijeničarku. Tako bi stvari došle na svoje mesto: zbog svega što su radile devedesetih, a bogami, i u ovom milenijumu, „Novosti“ nisu bolje ni zaslužile – navodi Lekić za Danas.\nSadašnji vlasnik nedeljnika „Pečat“ Milorad Vučelić medijsku slavu stekao je tokom devedesetih.\nPočetkom rata na prostorima bivše Jugoslavije 1991. bio je na čelu TV Novi Sad, gde se javnosti svakodnevno obraćao ratnohuškačkim komentarima. Naredne godine dolazi na čelo RTS-a, gde počinje otvoreni sukob sa kolegama neistomišljenicima. Naime, dva dana nakon njegovog stupanja na dužnost, javni servis je preneo govor Vojislava Šešelja u kojem on čita spisak novinara „izdajnika“ u RTS-u. LJudi koji su otvoreno bili protiv ratne politike i ratnohuškačkog medijskog delovanja, u Vučelićevo vreme bili su zastrašivani i privođeni na informativne razgovore u policiji. RTS je tada imao oko 8.000 zaposlenih, a samo u jednom navratu, Vučelić je otpustio njih oko 1.300 pod obrazloženjem da su „tehnološki višak“. Kasnije je započeo i političku karijeru, postavši blizak saradnik Slobodana Miloševića i visoki funkcioner SPS-a. Bio je blizak prijatelj i sa visokim funkcionerima Državne bezbednosti. Aktuelni je predsednik Jugoslovenskog sportskog društva Partizan.\nTagged MILORAD VUČELIĆ, VEČERNJE NOVOSTI\nBanderas igra Pikasa


Situacija na rijekama u Republici Srpskoj danas je stabilna, a u naredna tri dana ne očekuju se nove značajnije padavine, što bi trebalo da dovede do smirivanja situacije na svim vodotokovima, saopšteno je iz Javne ustanove "Vode Srpske".\nOBILNE PADAVINE TOKOM NOĆI Na Čemernu palo 105 litra kiše po metru kvadratnom\nU protekla 24 časa najviše kiše u BiH palo je na Čemernu, čak 105 litara po metru kvadratnom, dok je u Gacku palo 83 litra po metru kvadratnom, pokazuju podaci hidrometeoroloških službi u BiH.\nTMURAN DAN Kišovito i hladnije vrijeme\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će biti oblačno sa padavinama, uz zahlađenje.\nJake kišne padavine izazvale su probleme u pojedinim gatačkim selima, pa su vodom blokirani lokalni putevi prema selima Zagradci i Lukovice, potvrđeno je u regionalnoj Civilnoj zaštiti istočne Hercegovine.\nPoplavljene oranice i seoski putevi na jugu Srpske: Palo više kiše nego cijele 2020. godine\nZbog velikih kišnih padavina na jugu Srpske proteklih dana poplavljeni su loklani putevi i oranice u dijelu Popovog i Petrovog polja.\nNE ZABORAVITE KIŠOBRAN Sutra pretežno oblačno vrijeme sa kišom\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH (FBiH) sutra će preovladavati promjenljivo do pretežno oblačno i kišoviti vrijeme, uz dnevnu temperaturu vazduha od tri do 13 stepeni, na sjeveru do 17 stepeni Celzijusovih.\nU BiH za sutra izdato narandžasto upozorenje zbog intenzivnijih padavina\nKiša izazvala probleme: Povukla se voda sa puta Gacko-Nevesinje\nU Hercegovini se voda povukla sa magistralnog puta Gacko-Nevesinje i normalizovan je saobraćaj.\nObilna kiša koja je protekle noći i jutros padala na području Trebinja izvala je neznatno povećanje mutrnoće vode na izvorištu “Vrelo oko“ i lokalnom vodovodu u Lastvi.\nNEVRIJEME U TREBINJU Pojedina sela bez struje\nČEKA NAS PROMJENA VREMENA Sutra oblačno sa pljuskovima i grmljavinom, u četvrtak pad temperature\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH sutra se očekuje oblačno vrijeme sa kišom, a na jugu pljuskovi sa grmljavinom.\nMeteoalarm je izdao upozorenje za većinu krajeva Republike Srpske i Federacije BiH zbog najavljene obilne kiše i jakog vjetra.\nISKORISTITE JUTRO Poslijepodne naoblačenje, naveče kiša\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH i danas se očekuje toplo i vjetrovito vrijeme, a uveče kiša.\nISKORISTITE LIJEPO VRIJEME Sutra sunčan dan, naveče kiša\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH sutra će biti umjereno oblačno i toplo vrijeme, uz više sunčanih perioda, a uveče se očekuje kiša.\nU Hercegovini i zapadnoj Krajini sutra se očekuju lokalne obilnije padavine, u nižim krajevima kiša, a na planinama susnježica i snijeg, prognozira Hidrometeorološki zavod Republike Srpske.


ABC Srbija - Newsletter No. 37\nU ovom izdanju - 28/07/2010 • Huge Media u ABC\n• Regionalna medijska konferencija • Seminar sa Hermanom 23. septembra\n• Kontakti koji su Vam potrebni\n• Lako do podataka o medijima\n• Besplatne novine stvaraju profit Huge Media u ABC Agencija za digitalno oglašavanje Huge Media (www.hugemedia.rs) je postala član ABC Srbija. Ova kuća je takođe nedavno postala prvi Google AdWords sertifikovani partner u Srbiji. Tim ove agencije čine profesionalci sa 10 ili više godina bavljenja digitalnim marketingom, komunikacijom i internet tehnologijom, kao i radom u vezi sa „tradicionalnim” medijima. Klijenima nude usluge analize potreba, mogućnosti i tržišta, vođenja PPC kampanja u digitalnim medijima, optimizacije za pretraživače, oglašavanja u okviru mobilnih internet usluga, marketinga na društvenim mrežama, itd.\nRegionalna medijska konferencija ABC Srbija će početkom oktobra organizovati Media Press Summit 2010. Ova konferencija će se baviti globalnim i regionalnim trendovima na tržištu štampanih medija, sa posebnim akcentom na njihovu sadašnjost i projektovanu budućnost, konvergenciju i razvoj kompatibilnih platformi za plasman informacija, putem kojih je moguće ostvariti dodatne prihode.\nNajavljeno je učešće brojnih inostranih predavača i predstavnika najvećih evropskih izdavačkih kompanija, a očekuje se i dolazak brojnih izdavača iz regiona, zainteresovanih za usvajanje najnovijih saznanja o svetskim trendovima i mogućnostima njihove primene na lokalnom tržištu, kao i sticanje novih kontakata u medijskoj industriji. Više podataka o konfereciji i mogućnosti učestvovanja će uskoro biti dostupno putem našeg sajta na adresi www.abcsrbija.com, kao i ovog newsletter-a.\nSeminar sa Hermanom 23. septembra\nPrvi čovek BBC News Online (http://news.bbc.co.uk), Steve Herrmann, dolazi u Beograd 23. septembra, kako bi održao predavanje na seminaru ABC Srbija, podržanom od USAID i IREX, u hotelu Continental. Direktor najpopularnijeg news portala u Velikoj Britaniji će govoriti o upravljanju sadržajem u cilju stvaranja lojalnih posetilaca (više podataka o sajtu koji vodi gospodin Herrmann je moguće naći na adresi http://en.wikipedia.org/wiki/BBC_News_Online).\nPored njega, sadašnjim i budućim vlasnicima sajtova sugestije za dalji rad i razvoj će dati Aleksandar Mitić (direktor škole web novinarstva Udruženja novinara Srbije), Dejan Restak (direktor poslovnog razvoja kompanije Wireless media i raniji dugogodišnji direktor sajta B92), Jovan Protić (direktor Ringier online), Vladimir Aranđelović (digital account manager u agenciji Direct Media) i Bojan Rendulić, direktor agencije FastBridge. Biće predstavljeni i rezultati istraživanja „Mladi i novi mediji“, kao i unapređenja web odit sistema ABCS.\nViše informacija o mogućnosti prijavljivanja i prisustva na seminaru će uskoro biti dostupno putem našeg sajta i ovog newsletter-a.\nKontakti koji su Vam potrebni\nIdentifikacione informacije za preko 400 kompanija koje posluju u Srbiji, njihovi brendovi, menadžment, oblasti poslovanja, rukovodioci marketing odeljenja, brend menadžeri i eksterne agencije... Podaci o svima do kojih želite da dođete i predstavite im svoju ponudu se nalaze na jednom mestu, pod jednom elektronskom „kapom“ laki za pretraživanje, uvek dostupni i krajnje upotrebljivi.\nPrijavite se za korišćenje podataka iz CoBa-1 i dobijanje probnog korisnickog imena i lozinke, pozivom na 011 / 26 44 700, ili slanjem zahteva na mejl m.ruzic@abcsrbija.com. Svi ovi i mnogi drugi podaci, podeljeni po delatnostima, ciljnim grupama, geografskoj rasprostranjenosti i drugim kritererijumima, biće uskoro dostupni na sajtu WWW.DATABASE.RS, koji će od samog početka raspolagati sa više od 3.000 kompanija i preko 15.000 dnevno ažuriranih podataka.\nBesplatne novine stvaraju profit\nVodeće besplatne britanske dnevne novine “Metro”, uprkos dramatičnim posledicama ekonomske krize, tokom 2009. godine su pravile profit. To je bila trinaesta poslovno uspešna godina Metro UK koji je u vlasništvu medijske kompanije Daily Mail&General Trust. AUDIT BUREAUX OF CIRCULATION SERBIA\nCopyright © ABC Srbija, 2009. - ABC newsletter br.37 je poslat na 3008 adresa


Beta 7. marta 2021. 10:55\nAdvokat Božo Prelević izjavio je da je jedini cilj konferencije za novinare posle Saveta za nacionalnu bezbednost želja „da javnost zaključi kako je Aleksandar Vučić žrtva i da on napravi otklon od kriminalne grupe koja je bila deo Srpske napredne stranke“.\nPrelević je na televiziji N1 rekao da je na delu „smešna kopija Brionskog plenuma kada je Tito tvrdio da nema veza sa prisluškivanjima i tajnim službama nego je to radio Aleksandar Ranković, a kad su ga pitali u čiju korist je to radio, nije znao da odgovori“.\nPrelević je rekao da su u Srbiji mnogi prisluškivani već godinama, a da se sada vrh države čudi što je bilo prisluškivanja i preti krivičnim prijavama.\n„Vučić je sad u problemu, ali on urušava sve sisteme u zemlji a onda se čudi što su svi sistemi srušeni, to je bezobrazluk“, rekao je Prelević i dodao da je sinoćnji nastup bio „par ekselans politički marketing“.\nDodao je da slike leševa advokati vide u većini takvih predmeta i da same po sebi fotografije ne znače ništa, a ponajmanje da je neko ubica.\nNismo čuli odgovor kako je moguće da ta kriminalna grupa toliko poraste, iako je mnogo stručnjaka ukazivalo na njih, rekao je Prlević i pitao „kako je to moglo da se to dešava u Partizanu gde nema nikoga ko nije režimski čovek, od Vučelića, preko žandarma i Novaka Nedića“.\nPodsetio je da mediji već pet godina pišu o navijačima u službi SNS-a, još od izbora u Lučanima pa je po njegovoj oceni suštinsko pitanje kako će se boriti protiv kriminala ako se ne diraju državni organi pod čijim okriljem se sve dešavalo.\nPrelević je rekao da su jeziviji od sinoćnjih snimaka bili snimci proslave rodjenadana Aleksandra Vučića kojem su deca pevala u predsedništvu, te da je to „bilo kao u Severnoj Koreji“.\nPavlović (Narodna stranka): Vučić odlučuje o sudjenju…


Predrag Ćirković, direktor SAP za zemlje Zapadnog Balkana: Domaće tržište beležiće rast i u narednih nekoliko godina | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Predrag Ćirković, direktor SAP za zemlje Zapadnog Balkana: Domaće tržište beležiće rast i u narednih nekoliko godina\nEkonomska kriza nije negativno uticala na potražnju za poslovnim IT rešenjima u regionu Zapadnog Balkana, a po svoj prilici ekspanzija u ovom specifičnom segmetnu nastaviće se i narednih godina, vođena činjenicom da je čitavo tržište još uvek nedovoljno zasićeno, kao i najavljenim kapitalnim ulaganjim u javnom sektoru, ističe Predrag Ćirković, direktor kompanije SAP West Balkans.\nBIF: Kolika je potražnja za poslovnim softverom u Srbiji i čitavom regionu kojim Vi rukovodite?\nPredrag Ćirković: Dobar deo IT industrije u Srbiji i regionu pretežno se oslanja na IT projekte većeg obima u javnom sektoru. Izborne godine, kakva je 2016. u Srbiji , a i u dobrom delu regiona, zbog odlaganja i prolongiranja investicija nikad ne deluju povoljno na firme u realnom sektoru pa samim tim ni na lokalne IT kompanije. U realnom sektoru privrede zbog trenutne ekonomske situacije sve su ređi veliki IT projekti koji mogu obezbediti opstanak lokalnoj IT industriji. Ali, primetno je da lokalna IT industrija relativno uspešno uspeva da se preorijentiše na izvoz IT usluga, “izvoz pameti” u inostranstvo. Ono što me možda najviše raduje je pojava malih start-up kompanija koje imaju ideje, inicijativu i razvijaju IT proizvode koji su ozbiljno konkurentni na globalnom IT tržištu putem interneta.\nIpak, i pored svega mi iz godine u godinu beležimo rast prodaje našeg softvera, što zbog realne potrebe tržišta koje je dugo stagniralo delom, kao i zbog konstantnog proširenja portfolija softwreskih proizvoda koje nudimo.\nBIF: Da li je period od prethodnih nekoliko godina obeležio pad u potražnji zbog efekata krize i kakva su Vaša očekivanja kada su u pitanju ova tržišta?\nP. Ćirković: Efekat krize je evidentno vidljiv svima. Ipak mi iz godine u godinu beležimo rast prodaje našeg softvera u regionu. Razlozi rasta su zapravo egzistencijalna potreba javnog sektora za uvođenjem softvera koji će sistematizovati, olakšati i ubrzati rad kako javne uprave tako i velikih državnih i privatnih preduzeća. Uvođenje i implementacije poslovnog softvera nisu više pitanje prestiža već su pitanje opstanka kako za mnoge kompanije širom sveta tako i za kompanije u našem regionu. Još jedan od razloga našeg rasta je i širenjem našeg portfolija koji nam je dao mogućnost da naša rešenja ponudimo ne samo kompanijama velike i srednje veličine već i da pomognemo malim kompanijama da svoje poslove optimizuju, ubrzaju i budu profitabilnije.\nKako zbog svega ovoga, tako i zbog tehnološke revolucije (digitalne transformacije) koja se dešava svuda u svetu verujem da će naročito nezasićena tržišta kao tržište našeg regiona sigurno beležiti rast sledećih par godina.\nBIF: U kojoj meri su direktori i menadžeri u domaćim kompanijama upoznati sa koristima praćenja tehnoloških trendova? Da li domaći privrednici investiranje u moderne tehnologije i dalje doživljavaju kao trošak ili je to vreme ipak iza nas?\nP. Ćirković: Vreme u kome živimo i radimo a naročito vreme koje dolazi zahteva od firmi da budu brze, fleksibilne i da budu sposobne da primene nove modele poslovanja kako bi došle u kontakt i ostvarile interakciju sa svojim klijentima. Nove poslovne modele nije moguće primeniti bez podrške pouzdanih i oprobanih IT rešenja. SAP je upravo kompanija koja svojim klijentima nudi rešenja koja će im pomoći da odgovore na ovakve izazove. Mišljenja sam da u poslednjih nekoliko godina sve više menadžera uviđa ovaj trend i investicije u ovakva rešenja vidi kao neophodnost koja će im omogućiti kako opstanak tako i ekspanziju na tržištu. Dugoročno gledano uveren sam da kompanije koje se ne budu kretale u ovom pravcu jednostavno neće opstati.\nBIF: Na koji način korišćenje ovakvog softvera kao alatke može unaprediti njihov biznis i, zapravo, dovesti do ušteda?\nP. Ćirković: SAP je tradicionalno poznat po svojim ERP proizvodima koji kvalitetom značajno prevazilaze bilo koju konkurenciju u sferi poslovnog softvera. Prateći globalne trendove i potrebe korisnika širom sveta SAP je u poslednjih nekoliko godina izvršio akviziciju nekih od najboljih kompanija u svojim segmentima i razvio rešenja iz oblasti baza podataka nove generacije (SAP HANA), HR cloud rešenja (Success Factor), rešenja za Web commerce i marketing (SAP Hybris) kao i rešenja za upravljanje prodajom (C4C).\nSAP poslovni softveri u isto vreme obuhvataju informacije koje omogućavaju dnevno (operativno) poslovanje, kao i informacije koje omogućavaju planiranje i upravljanje poslovnim sistemom na višem nivou (strateško poslovanje). To su integrisani softverski paketi koji se koriste za upravljanje internim i eksternim resursima, uključujući materijalna sredstva, finansijske resurse, materijal, i ljudske resurse. Naša integrisana rešenja takođe pokrivaju i oblasti upravljanja prodajom i kupcima kao rešenja za e-komerc i marketing.\nNaša rešenja mogu podržati sve vrste poslovnih procesa naših korisnika u različitim industrijama i omogućiti primenu novih već pomenutih poslovnih modela. Ona mogu pomoći našim klijentima da optimizuju i ubrzaju svoje poslovne procese, u realnom vremenu sagledaju rezultate poslovanja kao i da brzo reaguju na promene tržišta i približe se svojim klijentima.\nBIF: Na koji način SAP prati velike poslovne sisteme u kojima je instaliran kompanijin softver? Da li je “teže” raditi sa velikim preduzećima, u smislu da je i obim posla veći?\nP. Ćirković: SAP se trudi da sa velikim poslovnim sistemima razvije odnos koji predstavlja konsultantski pristup. Ovo konkretno znači da se trudimo da sagledamo poslovanje korisnika i zajedno sa korisnikom razvijemo višegodišnju mapu puta implementacije rešenja koja će omogućiti korisniku da jasno vidi i vremenske rokove i benefite implementacije naših rešenja. To podrazumeva i neku vrstu partnerskog odnosa baziranu na poverenju i uspešnim projektima. Takođe, implementacije SAP poslovnih rešenja u svojoj prirodi omogućavaju korisniku da jasnije sagleda svoje poslovne procese i tokom projekata implementacije iste i unapredi ili optimizuje.\nSvaki korisnik i poslovni sistem je priča za sebe. Broj zaposlenih i veličina preduzeća ne predstavljaju težinski faktor za uvođenje naših rešenja već kompleksnost poslovnih modela to jest poslovnih procesa korisnika.\nBIF: Aktuelna je priča u medijima tokom poslednjih nekoliko meseci da je Srbija – pogotovo Beograd i Novi Sad – postala atraktivno mesto za tehnološke start-apove. Međutim, u stvarnosti je za dalji razvoj IT tržišta neophodno školovati više novih kadrova na godišnjem nivou. Kakav je Vaš komentar na trenutnu situaciju? Da li, kao IT tržište, Srbija zaista ima šansu da “uzme svoj deo kolača”?\nP. Ćirković: Tehnički fakulteti u regionu i dalje su jako kvalitetni te su najveći potencijal Srbije i zemalja iz okruženja upravo mladi ljudi koji dolaze sa ovih fakulteta. Neke IT firme su to prepoznale kao poslovnu priliku i uspešno se bave izvozom pameti to jest outsource-om IT usluga u inostranstvo. Takođe smatram da bi se državama u regionu višestruko isplatile investicije u IT projekte u okviru javnih uprava kako bi se postigla što veća efikasnost u poslovanju državnih aparata što bi, verujem, imalo zaista pozitivan efekat na celu privredu a pritom bi i omogućilo lokalnim IT kompanijama da zaposle veći broj mladih stručnjaka i time ih zadrži da ne odu u inostranstvo.\nPredrag Ćirković poslovni-softver region sap softver srbija tržište


Šest povređenih vojnika u nezgodi kraj Vranja prebacuje se u Niš\nIzvor: JužneVesti.com, 26.Jul.2019, 10:09\nOd 23 vojnika koji su juče povređeni u nezgodi kod Vranja kada se autobus prevrnuo, dvojica su još juče transportovana za Niša, a četvorica koja imaju potres mozga biće prevezena u nišku Vojnu bolnicu u toku dana. Ostali povređeni su pušteni na kućno lečenje.\nKako navode iz Zdravstvenog centra u Vranju, svi pacijenti koji su juče zadržani na hirurgiji u stabilnom su stanju.\nČetvoro njih >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << sa potresom mozga u dobrom su opštem stanju. Nakon pregleda neurologa u dogovoru sa načelnikom Vojne bolnice u Nišu trebalo bi da budu transportovani danas u Vojnu bolnicu u Nišu. Dva pacijenta jedan sa teškom povredom ramena i drugi sa frakturom podlaktice, su nakon urgentnog zbrinjavanja i ukazane medicinske pomoći, juče transportovani u Vojnu bolnicu u Nišu – kažu u Zdravstvenom centru.\nOstali povređeni u saobraćajnoj nezgodi su juče, nakon ukazane medicinske pomoći i zbrinjavanja, gde su bili uključeni brojni multisektorski medicinski timovi lekara i medicinskih sestara i tehničara, kao i celokupnog zdravstvenog osoblja u dobrom, u stabilnom stanju pušteni na kućno lečenje.\nPodsetimo, autobus u kojem je bilo 23 vojnika 21. bataljona veze Kopnene vojske koji su se vraćali sa redovnog zadatka, juče se oko 13:30 sati prevrnuo kod Pržara. Iz Ministarstva odbrane kaže da je nepoznato zašto je došlo do prevrtanja i da je istraga o okolnostima nezgode je u toku.\nRadio Slobodna Evropa: Više od 20 povređenih vojnika u udesu autobusa kod Vranja\nNoviMagazin.rs: U saobraćajnoj nesreći kod Vranja povredjena 23 pripadnika Vojske Srbije\nRTS: Povređeni vojnici stabilno, prebačeni u nišku vojnu bolnicu\nVOM.rs: ZC:Pacijenti povređeni u udesu stabilno\n00:28: Bruka Litvanije, Nemačka rutinski sa Francuzima, Crna Gora i Bos...\n00:27: Novom predsedniku Hrvatske bio potreban dan za prvi skandal