► Seul: Pjongjang ima dovoljno plutonijuma za deset atomskih bombi\nSeverna Koreja sada poseduje dovoljno plutonijuma da napravi deset nuklearnih bombi, saopštile su danas vlasti Južne Koreje deset dana pošto je Pjongjang naveo da će uskoro testirati interkontinentalnu raketu.\nMnogi stručnjaci smatraju da će Severna Koreja, koja je 2016. sprovela dve nuklearne probe i lansirala nekoliko balističkih raketa, udvostručiti ove godine napore da postigne cilj, odnosno sposobnost da lansira nuklearnu bombu na američki kontinent.\nMinistarstvo odbrane Južne Koreje saopštilo je danas da severni sused najverovatnije ima oko 50 kilograma plutonijuma u vojne svrhe a to je dovoljna količina za 10 bombi.\nLider Severne Koreje Kim Džong-un izjavio je u novogodišnjoj poruci da su u toku poslednje pripreme za testiranje interkontinentalne balističke rakete.\nAnalitičari su podeljeni po pitanju stvarne mogućnosti Severne Koreje da razvija nuklearno oružje, jer nikada nije uspela da uspešno lansira interkontinentalnu balističku raketu.\nnuklearna bomba /\nbalističke rakete /


Celokupna ponuda Srbije na Sajmu turizma u Berlinu › Made-in-Germany.rs\nNa vodećem svetskom sajmu turizma „ITB“ u Berlinu, koji se ove godine održava od 7. do 11. marta, Srbija predstavlja bogatstvo i raznovrsnost svoje celokupne turističke ponude, prirodna bogatstva, živopisne gradove i kulturno-istorijsko nasleđe, poručuju iz Turističke organizacije Srbije (TOS).\nOvaj sajam je najvažnija poslovna platforma globalne turističke ponude, na kojoj se predstavljaju destinacije sa pet kontinenata, u više od 180 zemalja. ITB poseti oko 160.000 gostiju i oko 100.000 turističkih profesionalaca, a vrednost prodatih aranžmana iznosi oko 7 milijardi eura.\nIz TOS-a navode da će berlinskoj publici predstaviti novine u turističkoj ponudi Srbije, sa akcentom na aktivnom odmoru u prirodi, manifestacijama i gastronomskoj ponudi. TOS će, kao i ranijih godina, učestvovati i u aktivnostima Dunavskog centra za kompetenciju, zajedno sa novinarima, predstavnicima turističke privrede i političarima.\nNa štandu TOS-a u hali 1.1 sajma, predstaviće se i Turističke organizacije Beograda, Vojvodine, Novog Sada, Čačka, Zlatibora, Niša, Subotice, Kraljeva, Prolom i Lukovske banje, predstavnici turističkih agencija „Magelan Travel“, „Serbia Tour Operator“, „Avenija putovanja“, „Luminalis“, „Luna Travel International“, kao i hotela „Life Design“, Ministarstva zdravlja Srbije i nacionalne avio-kompanije „Er Srbija“.\nNa sajmu će učestvovati i agencija „Sabra Company“, koja je u kategoriji „Receptivna turistička agencija“ dobitnik Turističkog cveta, priznanja za značajan doprinos podizanju kvaliteta turističkih usluga, razvoju, unapređenju i promociji turizma Srbije.\nNemačka je jedno od najvažnijih tržišta za srpski turizam. U Srbiji je prošle godine boravilo 78.211 nemačkih turista, za 22 posto više nego 2016., koji su ostvarili 150.001 noćenja, što je povećanje od 16 posto na godišnjem nivou. Našu zemlju je u okviru aranžmana krstarenja Dunavom, prošle godine posetilo još 23.330 nemačkih turista.


Pobeda za uspešan završetak sezone košarkaša: Mladost- Vojvodina 95:85\nPalančani zauzeli deseto mesto na tabeli, što je uspeh za novajliju u Drugoj ligi\nKošarkaši Mladost uspešno su okončali sezonu u Drugoj ligi Srbije. U poslednjem, 26. kolu, Palančani su, pred svojim navijačima, pobedeili ekipu Vojvodine iz Novog Sada rezultatom 95:85 (28:30, 29:19, 21:19, 17:17).\nBila je to još jedna kvalitetna partija izabranika trenera Zlatana Rakića i potvrda da zaslužuju mesto medju drugoligašima, kao i da nisu slučajno jedno od prijatnijih iznenadjenja. Najzaslužniji za pobedu Palnačana bio je sjajni kapiten Željko Stanisavljević sa 26 poena , 3 asistencije i 16 skokova. Željko je imao izuzetan procenat šuta od 76 posto, za ukupan indeks od čak 43!!! Stevan Tapušković je imao 22 poena i 5 skokova, a Aleksa Stamenković 22 poena i 7 asistencija.\nU konačnom plasmanu Mladost zauzima veoma dobro deseto mesto, u konkurenciji 14 ekipa, uz učinak od 11 pobeda i 15 poraza. To je rezultat za respekt, za novajliju u Drugoj ligi Srbije.


Super brzi prevoz budućnosti je sve bliži (VIDEO) - Bizlife.rs\n19:15 Delft, 01/06/2017\nHolandska tehnološka startap kompanija i jedna građevinska firma predstavile su probni futuristički brzi transportni sistem nazvan Hajperlup (Hyperloop), što je prvi korak ka razvoju ovog sistema u Holandiji i drugim zemljama.\nHajperlup prvo je predložio 2013. suosnivač privatne svemirske kompanije Spejseks i Tesla motorsa Ilon Mask da se ljudi prevoze u “kapsulama” kroz cev brzinama od oko 1.126 kilometara na sat.\nZamisao je da kapsule unutar cevi lebde na tankom sloju vazduha i da ih pokreću elektromagnetni motori unutar svake kapsule.\nOn je rekao da će cev prvo da se koristi za testiranje na niskim brzinama u vakumu. “Tako da će postojati vozilo u cevi koje se kreće napred nazad pomoću našeg sistema levitacije, uz sistem stabilizacije i obezbeđenja”, rekao je on.\nNjegova startap firma želi da izgradi duži sistem za velike brzine da testira skretanja i prebacivanja iz jedne u drugu traku. Namera je da u naredne četiri godine počne izgradnja trase Hajperlupa između dva grada.\nHyperloop prevoz transport hajperlup cev\nAbramovič postao Izraelac, seli u Tel Aviv


FBiH: U protekla 24 sata evidentiran oporavak 430 pacijenata, prijavljeno 17 smrtnih ishoda, registrirana 472 slučaja COVID-19 - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata evidentiran oporavak 430 pacijenata, prijavljeno 17 smrtnih ishoda, registrirana 472 slučaja COVID-19\nObjavljeno: 24.12.2020 ; Ažurirano: 25.12.2020\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 2.346 uzoraka, od kojih su 472 pozitivna na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada su testirana ukupno 329.743 uzorka, a COVID-19 je potvrđen kod 69.935 osoba. Zaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH oporavila su se 50.582 pacijenta, a u protekla 24 sata evidentiran je oporavak 430 pacijenata. Trenutno je aktivno 17.260 slučajeva COVID-19.\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 17 smrtnih ishoda. S današnjim danom, ukupan broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 2.093.


21-06-2018 14:25 Svet Region\nIlustracija (Foto: JT)\nNemački servis podseća da je, kada je Mađarska pre tri godine podigla ogradu na granici sa Srbijom kako bi sprečila migrante iz Azije da stignu u Evropsku uniju, bilo jasno da će sve veći broj migranata, uglavnom izbeglica iz kriznih područja u Aziji, potražiti nove puteve za odlazak u zapadne zemlje.\nUbrzo je uspostavljena "nova balkanska ruta", koja iz Azije i Afrike, preko Grčke, Albanije, Crne Gore i Srbije vodi u Bosnu i Hercegovinu, državu koja sa EU (Hrvatskom) ima granicu dugu više od 1.000 kilometara.\nKako se navodi, krajem 2017. i početkom 2018. godine počeli su da stižu izveštaji o povećanom prilivu ilegalnih migranata u BiH, a u tu zemlju u sve većem broju počinju da dolaze migranti iz Pakistana, Avganistana, Sirije, Iraka, kao i država severne Afrike.\nMigranti granicu između BiH i Srbije, odnosno BiH i Crne Gore, prelaze na više lokacija, nakon čega se upućuju u unutrašnjost, u Sarajevo i prema krajnjem zapadu zemlje - do Velike Kladuše i granice s Hrvatskom.\nVlasti Velike Kladuše izjasnile su se protiv smeštaja migranata na području te opštine, a nadležni tvrde da je bezbednost građana ugrožena, što potvrđuje i nedavni slučaj ubistva prilikom međusobnog obračuna migranata u toj opštini.\nDW navodi da migranti nastoje da se, preko Velike Kladuše, gradića u severozapadnoj BiH na granici sa Hrvatskom, domognu Hrvatske, odnosno EU, a kao krajnje odredište najčešće navode Nemačku, ali i druge države EU, poput Italije ili Austrije, zbog čega su policije BiH i Hrvatske pojačale kontrolu granice kako bi sprečile ilegalne prelaske migranata iz BiH u Evropsku uniju.\n- Evidentno je da se BiH, zbog svoje unutrašnje situacije, još teže nosi s tim problemom u odnosu na susedne zemlje jer, pored ekonomskog, bezbednosnog i humanitarnog aspekta, ima naglašene i dodatne političke i etničke elemente. Bez ozbiljnije pomoći EU, bojim se da će BiH i ostatak Balkana, tokom ove godine još dublje ući u migrantsku krizu sa potencijalno ozbiljnim posledicama - rekao je Latal za DV.\nPraksu zatvaranja granica za migrante prva je uvela Mađarska praveći ograde na granici sa Srbijom, a Latal upozorava da će i BiH, htela to ili ne, morati da sledi primer ostalih zemalja.\n- Ako dođe do zatvaranja granica, pre svega hrvatskih, vrlo je izvesno da će BiH morati da pokuša da zatvori svoje granice, prvenstveno istočne. Sada je veliko pitanje, imajući u vidu karakterističan teren na Balkanu, da li je tako nešto uopšte moguće u potpunosti uraditi, bilo između BiH i Hrvatske, bilo između BiH i Srbije, odnosno BiH i Crne Gore. Potrebna je mnogo konkretnija, brža pomoć EU - zaključio je Latal.\nMigrant divljački napao radnicu u Centru za azil, više OVDE.\nO tekućem problemu ilegalnih migranata u Bosni:\nMALO MU ŠTO JE DOSAD OTEO, TRAŽI JOŠ: Haradinaj traži od Srbije nešto nezamislivo, da li će to i dobiti?!


KARATE: Srebro za Slobodana Bitevića na EP - SPORTSKI ŽURNAL\nKARATE: Srebro za Slobodana Bitevića na EP\nBivši evropski i svetski šampion u Španiji je došao do čak sedmog kontinentalnog odličja u karijeri, pošto već ima dva zlata, srebro i tri bronze\nBitević je u finalu izgubio od Nemca Džonatana Horna sa 4:1.\nSrpski karatista je tako stigao do svog sedmog odličja na evropskim prvenstvima.\nReprezentativka Srbije u karateu Jelena Milivojčević osvojila je bronzanu medalju u disciplini do 50 kilograma na prvenstvu Evrope u španskoj Gvadalahari. Ona je u borbi za treće mesto savladala Nuranu Alijevu 1:0.\nZa razliku od nje, Stefan Joksić nije uspeo da dođe do bronze do 67kg, jer je za treće mesto poražen od Crnogorca Marija Hodžića 7:1.


Građanima Amerike nova pomoć od predsednika Bajdena - Aktuelnosti US\nPredsednik Bajden okrenuo se u petak, 22 januara izvršnoj akciji za dodatne pomoći građanima Amerike tokom pandemije. Razlog tome je sve veće protivljenje njegovom ambicioznijom predlogu pomoći od $1,9 biliona.\nBajden je izvršnim nalozima, potpisanim u petak, usmerio svoju administraciju da pojača pomoć u hrani za siromašne građane Amerike. Bajden traži od Ministarstva poljoprivrede da izda nova uputstva koja bi omogućila pristup naknadama za hranu za čak 12 miliona Amerikanaca.\nPredsednik traži da se porodicama olakša pristup programu koji pruža beneficije deci za besplatan školski ručak.\nTakođe, administraciji je naloženo je da iskoriste savezne ugovore za poboljšanje plata za radnike sa niskim platama.\n„Porodice su gladne. Ljudi rizikuju da budu deložirani. Gubici posla ponovo se povećavaju“, rekao je Bajden. „Moramo da delujemo.“\nTakođe, obnovio je prava kolektivnog pregovaranja za savezne radnike.\nPredsednik traži od Odeljenja za rad da izda smernice prema kojima radnici mogu odbiti zaposlenje koje ugrožava njihovo zdravlje i nastave primati naknade za nezaposlene.\nNaložio je Ministarstvu finansija da učini više kako bi pomoglo milionima Amerikanaca koji ispunjavaju uslove, a nisu dobili svoje čekove. Predložio je da se kreiraju novi mrežni alat za takve slučajeve.\nZvaničnici Bele kuće opisali su ove napore kao deo paketa pomoći od $1,9 biliona. Novi paket uključuje dodatne stimulativne čekove, kao i milijarde dolara finansiranja za proizvodnju i distribuciju vakcina.\nMeđutim, ključni republikanci u Senatu izrazili su protivljenje predloženom paketu pomoći.\nNa odlaganje pregovora u Kongresu utiče i suđenje za opoziv bivšeg predsednika Donalda Trampa u Senatu.\nPredsedavajuća Doma Nensi Pelosi rekla je u video pozivu da bi želela da prihvati Bajdenov zakon putem procesa usaglašavanja budžeta za dve nedelje. Taj proces bi mogao eliminisati potrebu za republikanskom podrškom u Senatu.\nIZVOR: BLOOMBERG FOTO: PEXELS\nTags: Bajdenbesplatan školski ručakBidendeložacijadodatna pomoćdodatni paket pomoćiDonald TrampDžo Bajdenfinansijska pomoćgrađani AmerikeJoe BidenkoronavirusNaknade za nezaposleneNensi Pelosiniske plateNovi paket pomoćiPandemijapoboljšanje platapomoć građanimapomoć u hranipovećanje platasavezni ugovoristimulativni čekovitrampova administracijaZaposleni


Kompanija "Telenor" generalni sponzor Atletskog saveza Srbije - Hello! magazin\n-Kao institucija koja traje više od 70 godina, ponosni smo što je jedna velika kompanija kao što je Telenor uvidela vrednosti koje posedujemo. Nadamo se da ćemo u narednom olimpijskom ciklusu, zajednički, stvoriti novu generaciju koja će osvajati medalje na velikim takmičenjima, i što je još važnije, da ćemo kroz projekat „Brzinom do Zvezda“ usmeriti mlade da se bave sportom, kaže Veselin Jevrosimović, predsednik ASS-a.\n-Imajući u vidu broj osvojenih medalja srpskih atletičara, uključujući i one na evropskim i svetskim šampionatima, čast nam je što smo postali zvanični partner Atletskog saveza i podrška budućim uspesima. Još važniju ulogu vidimo u stvaranju budućih šampiona kroz projekat „Brzinom do zvezda“ koji je usmeren na razvoj atletike i usvajanje sportskog načina života među decom, kaže Filipović.\nTagovi: Atletskog saveza Srbijetelenor


Čuveni Nemac priznao težak zločin: „Ne smem ni da izustim“ - 29.04.2021, Sputnik Srbija\nČuveni Nemac priznao težak zločin: „Ne smem ni da izustim“\nKristof Mecelder, bivši nemački fudbaler, priznao je da je na internetu delio video-snimke dečje pornografije. 29.04.2021, Sputnik Srbija\nfudbal, sport, nemačka, suđenje\n© AP Photo / Martin MeissnerNemački fudbaler Kristof Mecelder dolazi na suđenje zbog delenja dečje pornografije\nKristof Mecelder, bivši nemački fudbaler, priznao je da je na internetu delio video-snimke dečje pornografije.\nNekadašnji fudbaler Real Madrida i reprezentacije Nemačke je otkrio da je na internetu podelio ukupno 18 datoteka koje su sadržale dečju pornografiju.\n„Ceo život ću osećati krivicu zbog zla koje sam naneo društvu“, naveo je Mecelder.\nČetrdesetogodišnji Nemac je delimično priznao krivicu nakon što je čuo da je protiv njega podneta tužba, rekavši „da se izvinjava žrtvama seksualnog zlostavljanja“.\nTužilaštvo je protiv njega pokrenulo postupak navodeći da je podelio ukupno 300 spornih datoteka, ali je on samo za 18 priznao krivicu.\nSud u Dizeldorfu, kako prenose mediji, razmatra uslovnu kaznu od deset do 12 meseci.\n22 Januar 2021, 13:39\nMecelder se prvi put pred Sudom pojavio u četvrtak, a jedna od tački o kojoj se razmatralo vezana je za avgust 2019. godine i deljenje snimka na kojem je tokom nekoliko sukcesivnih dana zlostavljana desetogodišnja devojčica.\nKako se navodi, on je uzimao skrinšotove sa raznih bolesnih sajtova dostupnih na internetu i slao ih ljudima putem poruka.\n„U ovim razgovorima sam govorio o svojim ekstermnim fantazijama, a radilo se i o nekim stvarima koje ne smem ni da izustim“, dodao je Mecelder.\nAdvokati bivšeg nemačkog fudbalera su se na početku suđenja pozvali na Mecelderovu besprekornu profesionalnu karijeru, njegov rad u raznim društvenim projektima i brojna priznanja koja je dobio i na terenu i van njega.\n► Uhapšen administrator skandalozne pornografske grupe


Dačić: Stvoriti uslove da domaće firme imaju posla – Nadlanu.com\nDačić: Stvoriti uslove da domaće firme imaju posla\nObjavljeno 6. avg 2013. / 22:51:04\nDačić je na obeležavanju dana Privrednog društva "Termoelektrane i kopovi Kostolac" rekao da nije samo Kina, kroz čiji kredit se realizuje paket projekat, zainteresovana za Kostolac, već da je to i Rusija.\n"Naši su planovi da učinimo sve da politika koju vodimo bude merljiva", rekao je Dačić.\nOn je naglasio da će se, pošto ga je direktor tog privrednog društva Dragan Jovanović zamolio da pomogne da prebrode izvesne administrativne barijere, lično založiti da se to i učini, a nakon toga, kako je naglasio, tražiće i obećanja da će rokovi biti ispoštovani.\n"Paket projekat Kostolac, nova fabrika Fijata, Južni tok , Er Srbija...to su primeri kako ćemo u narednom periodu raditi, otvarati nova radna mesta i investirati. Kostolac je primer kako se investicijama može rešavati ekonomska kriza i povećavati broj zaposlenih što je sada najavažniji zadatak Vlade Srbije", podvukao je Dačić.\nOn je naveo i činjenice koje ukazuju na uspešnost rada tog privrednog društva i naglasio da su rudari Kostolca primer kako može da se radi ako ljudi veruju da mogu.\n"Termoelektrana Kostolac je posle prve faze oborila sve rekorde, a paket projekat je najveća investicija u zemlji, domaće kompanije rade najveće poslove Termoelektrane ostaju u sistemu EPS-a i ne menjaju vlasničku strukturi, a kredit se vraća kroz prodaju električne energije i neopterećuje budžet", rekao je Dačić.\nPremijer je naglasio da je taj projekat dobar putokaz i za druge u zemlji, a da je energetika krvotok za razvoj Srbije, podsetivši da je jedino tu ostvaren rast od oko tri odsto godišnje.\n"Želim da i vama i nama rudarski kažem srećno," poručio je na kraju Dačić.\nMinistar prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja Milan Bačević istakao je da je u rudarstvu ostvaren porast od 4,7 odsto i da značajno učešće u tome ima Termoelektrana Kostolac.\nMinistar je naglasio da je pored Kostoilca, obišao i Bor i naglasio da želi da se taj talas progresa koji se oseća i u Boru proširi i na druge gradove jer je rudarstvo šansa koju Srbija ne sme da ispusti.\nBačević je dodao da je sada saznao za administrativne probleme tog privrednog društva i istakao da je obaveza i drugih ministarstava da budu na usluzi, a da je druga razvojna šansa cele Srbije Viminacijum gde je večeras održana svečanost.\nDirektor Jovanović poručio je premijeru da svi zaposleni podržavaju vladu i njenu inicijativu za pokretanje privrede i zapošljavanje.\nOn je naveo da Termoelektrane Kostolac raspolažu sa 35 miliona dolara sa kojima može da se pokrene investicija, ali da avansna sredstva ne mogu da koriste zbog administrativnih barijera.\nOn je premijera Dačića zamolio na lično angažovanje na rešavanju tog problema što mu je premijer i obećao.


Vučićev poslednji poraz: velike sile stale konačno uz Rezoluciju Saveta bezbednosti 1244\nPredaja pre njegovog kraja\nSamo pola sata nakon sednice Saveta za nacionalnu bezbednost (održane u subotu, 4. avgusta ove godine), kojom je predsedavao Aleksandar Vučić u svojstvu predsednika Republike Srbije, postalo je jasno da će, umesto najavljenih "velikih dela", (ovaj mali balkanski satrap saopštio je to preko svoga "trbuhozborca" Marka Đurića) krenuti u progon "unutrašnjih neprijatelja", par sveštenika i nekih, neimenovanih političara. I dok se on jednog dana bavi pretnjama i zastrašivanjem, a drugog dana pozivanjem Srba sa Kosova na mir i pristojnost, na poniznost i trpeljivost, velike sile su pokazale šta žele: jedinice KFOR-a čuvaju infrastrukturu u ovoj srpskoj pokrajini, pozivajući se na mandat koji im je dala Rezolucija UN 1244! "Vođa" je malo požurio da Albancima prizna nezavisnu državu. I, prilično zakasnio da se ukrca na neki avion i pobegne iz Srbije.\nNa blogu našeg urednika, novinara i publiciste Predraga Popovića, 3. avgusta ove, 2018. godine, objavljen je tekst pod naslovom "Vučić izaziva haos na Kosovu" u kome autor kaže da Vučić namerava da izazove nerede na severu Kosova i Metohije, a u tome treba da mu pomognu Srbi iz Kosovske Mitrovice "...sa izgovorom da više ne mogu da čekaju na formiranje 'Zajednice srpskih opština'..." koji bi potom proglasili autonomiju Severnog Kosova. Ovakav scenario, dopunjen je i logičkom pretpostavkom da će albanske vlasti iz Prištine odgovoriti slanjem specijalnih policijskih jedinica, kako bi ''preuzela kontrolu nad svim institucijama''.\nSamo jedan dan nakon što je ovaj tekst objavljen, jedinice KFOR-a (iz mađarskog dela vojnog kontigenta), pokrenule su svoje oružane snage. U koloni je bilo najviše vojnih džipova, te kamiona i po neki oklopni transporter, ali i teške mehanizacije, kao i vozila za hitnu medicinsku pomoć. KFOR je ovaj pokret izveo, kako je komanda ove vojne jedinice i saopštila, "...u skladu sa Rezolucijom UN, 1244 kako bi se održala spremnost i operativna sposobnost kojima se garantuje mirno i bezbedno okruženje i sloboda kretanja..."\nPodsetimo, prema Rezoluciji 1244. na koju se KFOR i ovom prilikom sa punim pravom pozvao, regulisano je smeštanje Kosova i Metohije pod privremenu upravu Organizacije ujedinjenih nacija koju realizuje privremena administrativna misija OUN na Kosovu i Metohiji, dok je Srbiji ostavljena mogućnost da vrati svoje institucije kada se za to budu stekli uslovi!\nZbog čega je Vučiću tako hitno da što pre prizna samoproglašenu državu Kosovo, i to u granicama koju su svojevremeno zacrtali albanski separatisti, uz pomoć bivše državne sekretarke SAD, Hilari Klinton i ratobornog klana američke Demokratske partije, koja je devedesetih godina radila monstruozni posao globalne satanizacije Srbije? Odgovor leži u činjenici da ga je baš ta poražena klika lažnih neoliberala, prepoznala kao "korisnog idiota", koji je uoči velike Trampove pobede, pogrešno procenio i odneo "kesu" sa milion dolara kao donaciju "Fondaciji Klinton..."\nAli, vremena i prilike su se promenile. A, kako i koliko, govori i to da su 3. avgusta ove godine, vlasti samoproglašene države na Kosovu pokušale da izvedi svoj "solo" nastup, pa je Kosovska policija naredila svojim pripadnicima da prekinu godišnje odmore, a kosovski ministar unutrašnjih poslova Bejtuš Gaši pokušao da dobije saglasnost u vezi "pokazivanja kosovske sile" sa komandantom KFOR-a, italijanskim general-majorom Salvatoreom Kuočijem. Ali, umesto toga, on se momentalno pozvao na svoj mandat, ovlaštenja i, ponovo, Rezoluciju UN 1244. Ovakav šamar nisu očekivali ni Vučić ni Tači i Haradinaj. Očigledno je da je Trampova vlada vratila na scenu Rezoluciju UN 1244, koja je trn u oku vođama samoproglašene paradržavne tvorevine u Prištini, ali i Vučiću, koji bi da odmah prizna albansko Kosovo.\nU subotu ujutro (8h), 4. avgusta, Vučić je izveo još jednu predstavu, sednicom Saveta za nacionalnu bezbednost koja je trajala tačno dva sata. završena je nakon skoro dva sata. U 10,30 h, javnosti se "obratio" direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić izjavom da je na sednici "...analizirana političko-bezbednosna situacija, stanje u organima i službama bezbednosti u sistemu odbrane i obaveštajnim službama, civilnim i vojnim, kao i politička i bezbednosna situacija u našem i širem regionu..." te da je Savet za Nacionalnu bezbednost "...usvojio određene zaključke", a da je predsednik Vučić nadležnim službama dao "...odgovarajuće zadatke..."\nAli, ključna informacija koju je Đurić preneo javnosti, govori nešto drugo, da se Vučić opet bavio jadnim intrigama i da je "upregnuo" obaveštajne i bezbednosne službe da se opet bave progonom "unutrašnjeg neprijatelja". Ili, kako Đurić reče: "...Bezbednosne službe su dobile svoje zadatke, posebno za sprečavanje 'agenturnog delovanja' pojedinih političara i sveštenika..." Novinare ovom prilikom nije pominjao. Đurić je pokušao da pojasni u pola rečenice o čemu se radi, pa je pobegao. A tih pola rečenice glasi: "...Jer su pojedini Srbi optuživali sopstvenu državu da planira zločine protiv sopstvenog naroda, da planira nekakve scenarije..."\nZbog svega ovoga, i pojedine strane diplomate su se pitale: zašto Vučić žuri sa priznavanjem Kosova i Metohije? Tako je i ambasador Kine, Li Mančang rekao (a Tanjug 20. jula preneo), da on smatra da za rešavanje tako velikog pitanja ne bi trebalo postavljati rokove: "...To je čisto moje lično mišljenje, nije zvanično. Kada je reč o pitanju Kosova, to se odnosi na suverenitet, teritorijalni integritet Srbije, to je najvažnije pitanje za jednu zemlju, vladu i narod..." On je naveo primer da je Kina čekala skoro 100 godina i rešila pitanje Hongkonga tek 1997. kada je vraćen matici, a takođe i Makao. Što se Vučićeve žurbe oko priznavanja samoproglašenog Kosova tiče, kineski ambasador je mudro zaključio: "...Za ovakvo veliko pitanje, nikako se ne sme dozvoliti da se reši samo za par meseci..."\nIpak, uprkos tome što je ambasadora Kine, gospodina Lija, više puta nazivao "prijateljem", Vučić će radije za svoj veleizdajnički posao, poslušati glas Velike Britanije, koja tradicionalno pomaže svakom nesrećniku koji radi na zatiranju Srbije.\nNaime, prvih dana avgusta ove godine, Velika Britanija je, kao predsedavajuća Saveta bezbednosti UN u tekućem mandatu, odlučila da blokira raspravu o Kosovu i Metohiji, isključivo zbog činjenice što će, po svemu sudeći, i SAD, zajedno sa Rusijom i njenim saveznicama, ponovo afirmisati Rezoluciju 1244. Ovde valja podsetiti da je ambasadorka Britanije u UN Karen Pirs, pročitala zvanični stav svoje vlade koji glasi: "...Iako pitanje Kosova ostaje važno, ono ne zahteva više redovne sednice".\nIpak, diplomatski izvori su kategorični: Britanci ništa neće dobiti ovakvom odlukom. Britanija ne može odlučujuće da utiče na budućnost Kosova već tu ulogu imaju Rusija, SAD i Evropska unija iz koje Britanci upravo izlaze. Velika Britanija, takođe, ima svoje finansijske interese u odnosu na zemlje Zaliva - Ujedinjene Arapske Emirate, Saudijsku Arabiju, Bahrein, (gde su stacionirana njihova dva nosača aviona) te Kuvajt, Oman i Katar (koji je tri milijarde dolara uložio samo u nekretnine u Velikoj Britaniji). Odlukom da trenutno ne stave Kosovo i Metohiju na dnevni red Saveta bezbednosti, vlada u Londonu ne čini ništa drugo osim što ovim zemljama, koje glasaju za albansko Kosovo u UN (i neke ga i finansiraju), čine kratkoročnu uslugu. Britanci daju i Vučiću "zaustavno vreme" da obavi svoj veleizdajnički posao, mada je i njima jasno da je on već politički mrtav i da od njegove "misije" više nema ništa.\nA, kakva se bitka, mimo očiju srpske javnosti bije u Ujedinjenim nacijama, govori podatak da su se i Rusija i Kina oštro suprotstavili promeni formata održavanja sednica Saveta bezbednosti UN, a politička koordinatorka misije SAD pri UN Ejmi Tako je na prethodnoj sednici kritikovala novi budžet Unmika, tvrdeći da 38 miliona dolara izdvojenih za rad ove misije "nema smisla". Ali, KFOR, i Rezoluciju UN 1244., niko nije osporavao!\nUprkos činjenici da tri najveće sile na svetu, imaju skor jedinstven stav u pogledu daljeg razvoja događaja na Kosovu i Metohiji, Vučić i Tači imaju svoje propagandne poslove, kako bi još neki mesec duže ostali na vodećim pozicijama u državno-pravnom konfliktu koji formalno i suštinski i nije u njihovoj nadležnosti. Tači u svojim medijima ovih dana tvrdi: "...Ako postignemo dogovor, Preševska dolina biće deo Kosova". Sa druge strane, Vučić tvrdi da mu "nijedno rešenje nije na vidiku", ali, navodno, ukoliko mu se išta ponudi, "bolje nešto nego ništa"!\nAli, ne samo što ovaj odlazeći diktator dopisuje nove priloge za "enciklopediju gluposti", nego spremno objavljuje i rat pojedinim srpskim "političarima i sveštenicima". Tako je 2. avgusta ove godine "dao nalog" bezbednosnim službama da "rade svoj posao" i krenu u progon neimenovanih sveštenika i političara. Istog dana, albanski Ministar dijaspore Albanije Pandeli Majko najavio je otvaranje "granice" između Albanije i Kosova (1. januara iduće godine), o čemu je prvi izvestio albanski portal Lajmi.net.\nOpet je zlosrećni direktor Kancelarije za Kosovo i metohiju, Marko Đurić reagovao "oštro" rekavši: "...Postoji samo granica Srbije i Albanije!" I to govori Vučićeva "desna ruka", glasnogovornik čovek koji poziva "drage Srbe", da se ne bune, nego da ćutke prihvate priznavanja još jedne albanske države na Balkanu! Kako drukčije shvatiti njegovu kapitulantsku rečenicu: "...Mi ćemo, kada je reč o Srbima na KiM, da ostanemo, mirni i pribrani, nećemo nasedati na bilo kakve provokacije, nastavićemo da štitimo mir..."\nAmerički ambasador na Kosovu Greg Delavi, koji se pre nepunih mesec dana pokazao kao najposlušniji službenik svoje administracije (hitnom promenom stava o mogućoj podeli Kosova), u međuvremenu je shvatio da je "teren klizav" pa je počeo da izbegava susrete sa predstavnicima medija na albanskom u Prištini. A, njegovo mišljenje je ovih dana bilo preko potrebno predstavnicima samoproglašenog Kosova, povodom promene kursa američke politike, koju, očito, ne shvataju bivše vođe OVK koje su uzele svu vlast u svoje ruke. Delavija su tražili i novinari iz SAD i Evrope kako bi ih bolje upoznao sa namerom Albanije i Kosova da otvore granice, ali se on mudro ućutao.\nĆuti i Vlada Srbije, ćuti i Vučić o tome. A, iz zvaničnih institucija Albanije, podsećaju da se granica između Srbije i Albanije proteže od tromeđe Makedonije, Albanije i Srbije, do tromeđe Srbije, Crne Gore i Albanije, te naglašavaju da je to "jedina granica koja postoji i koja može postojati..." Dakle, po tom "nacrtu", nikakve granice Albanija nema sa Srbijom, nego je u pitanju jedna tačka: tromeđa! Istina je sledeća: prema Rezoluciji 1244, koja se ponovo pojavljuje kao "faktor razumevanja" među velikim silama, Srbija ima puno pravo da koristi granične prelaze prema Albaniji (Čafa Prušit i Vrbnica), da tamo šalje svoje osoblje, i sprovodi svoje pogranične zakone.\nUmesto razumevanja ovog pravnog akta, Vučićev navodni prijatelj, albanski premijer Edi Rama progovorio je 1. avgusta 2018. o ujedinjenju Kosova i Albanije pa je posebno naglasio da će se Kosovo i Albanija ujediniti ili na klasičan način, ili ulaskom u Evropsku uniju! I ovaj mali balkanski provokator, zajedno sa Aleksandrom Vučićem, svojim proverenim partnerom u političkom, ekonomskom i svakom drugom kriminalu, nalazi se na spisku onih lokalnih satrapa koji će biti uhapšeni i procesuirani za brojna zla koje je napravio u regionu. Vučić opravano strahuje za svoga brata, za sebe lično i za njihov zajednički kartel koji se već našao u klopci i suočen je sa zlom sudbinom: moraće dugo da se ispovedaju međunarodnim istražnim organima, i mnogo duže da "sabiraju utiske" u nekom evropskom Gvantanamu.\nMnogo "poslova" im je već propalo, jer potencijalni "klijenti" znaju šta ih čeka. Ipak, za razliku od Vučića koji je pljačkom i izdajom Srbije sam sebi presudio, Albanci sa Kosova i iz Albanije su se makar trudili da nešto urade za svoju mafijašku ideju. Naime, dok se Vučić svim silama trudio da krene izgradnja puta Niš - Priština -Tirana - Drač, nepriznato, samoproglašeno Kosovo i Albanija, potpisali su više od 10 "bilateralnih" sporazuma i najava ministra dijaspore Albanije Pandelija Majka da će "granice" između Albanije i Kosova biti otvorene od 1. januara 2019. godine, predstavlja nastavak njihove funkcionalne integracije, kojom se suštinski, ali ne i formalno, realizuje ideja takozvane velike Albanije.\nOvde treba podsetiti da je još davne 2006. godine, takozvana Kontakt grupa EU tražila da se definišu tri principa u vezi sa budućnošću Kosova i da je jedan od njih bio da nema ujedinjavanja Kosova sa nekom susednom državom. Jasno je da su Albanci shvatili da ne mogu da proglašavaju nekakvu "veliku Albaniju" i da se ujedinjuju na takav način, ali oni stvaraju funkcionalnu integraciju i jedan privredni, kulturni, obrazovni i trgovinski sistem. Neka vrsta albanske bescarinske unije već funkcioniše. Drugo je pitanje što oni međusobno jedni drugima nemaju šta da ponude. Ovde je reč o njihovom načinu da zauzmu teritorije i drže "koridore" na tuđoj zemlji.\nNi u srpskim medijima niti kao politička tema u srpskom parlamentu, nije se našlo pitanje njihovog sporazuma o vojnoj saradnji (koji je detaljno napravljen uz pomoć oficira NATO pakta) čime su Priština i Tirana duboko ušli u bezbednosno povezivanje. Reč je o opasnom poslu stvaranja jednog prostora međusobno uvezanog i integrisanog od Kosovske Mitrovice do Drača.\nReafirmacije Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN, koja nikada nije suspendovana, ali je ignorisana od strane bivše vlade SAD i njenih tadašnjih saveznika, dolazi do zaokreta koji je američki predsednik Donald Tramp označio kao "preispitivanje prethodnih spoljnopolitičkih strategija SAD". Sigurno je da je milijarda dolara godišnje koje Amerika daje na Kosovu (što svojim službama, što bazi "Bondstil", što privremenim organima ali vladi u Prištini za "obnovu i izgradnju"), preveliki novac za ono što SAD dobijaju. Izvesno je da će Trampova administracija ostati na Kosovu i Metohiji, ali kao "neželjeni gost" kod albanskih separatista, koji bi najradije da ih i ova administracija u Vašingtonu podrži kao i one prethodne. To se, naravno, ne događa niti će dalje bit moguće. Svet se promenio, a Kosovo pod albanskom vlašću je postalo jedno od najprometnijih koridora za prolaz islamskih migranata prema Evropskoj uniji.\nDrame i komedije koje svakodnevno režira Aleksandar Vučić, u vezi sa Kosovom i Metohijom, dovele su do toga da se i predsednik Izraela, Ruven Rivli, koji je nedavno posetio Beograd, osvrnuo na "nepodnošljivu brzinu" kojom srpski diktator hoće da prizna svoju pokrajinu kao nezavisnu i tuđu državu. Samo dan pre nego je gospodin Rivli došao u Beograd, opomenuo je zvaničnike hrvatske države "...da se suoče sa svojom prošlošću" (nije rekao zločinačkom, ali se u jasenovcu podrazumevalo). Tako nadahnut, došao je u Beograd, da podseti Srbe i Srbiju, a posebno njenog maloumnog predsednika, da je svaki Jevrejin kad bi se ženio, punih dve hiljade godina, na venčanju svome izgovarao: "...Jerusalime, ako te ikada zaboravim, neka me desnica moja izda!"\nDanašnji građani Izraela, Jevreji iz celog sveta koji su se vratili u svoju pradomovinu ispunjavajući san svojih pra-predaka, znaju da je vredelo čekati. A, Vučiću se žuri...Da preda Kosovo i Metohiju pre svoga kraja, koji je sasvim blizu.\nA 1. Voli da plaća iz našeg džepa\nVučić je lake ruke, voli da plaća, ali ne iz svog džepa, već iz budžeta. Rudolfa Đulijanija, bivšeg gradonačelnika Njujorka platio je 180.000 dolara, da gostuje tri dana u Beogradu, da promoviše njegove ideje.\nBivšeg nemačkog kancelara Geharda Šredera, koji je uspeo da promeni nemački Ustav, kako bi se omogućilo Nemcima da mogu da napadnu drugu zemlju, posle čega je avijacija Bundesvera učestvovala u žestokom bombardovanju Srbije, Vučić je više puta plaćao za njegovu podršku, gosteći ga po Srbiji, plaćajući po 80 hiljada evra svaki njegov dolazak!\nDa podsetimo, Vučić je bio i član tima koji je pisao optužnicu protiv Šredera zbog bombardovanja Srbije, a nekoliko godina kasnije parama siromašnih građana Srbije, obilato je čašćavao čoveka koji nam je oteo Kosovo. Danas je njegov savetnik i Svetozar Marović, bivši predsednik SRJ, koji je opljačkao devet miliona dolara u aferi Satelit, zajedno sa Borisom Tadićem. On je bio vatreni pobornik otcepljenja Crne Gore i razdruživanja sa Srbijom! Nakon što je osuđen u Podgorici na zatvor zbog pljačke, Marović je, sa takođe osuđenim sinom, utekao u Srbiju, dobio je državljanstvo i danas savetuje Vučića kako sve pokrasti pa na vreme uteći. Svetozarov sin je i prijatelj Vučićevog sina. Zlodelima Aleksandra Vučića nema kraja.\nA 2. Smenjeni, pa unapređeni\nOvih dana je Vučić smenio i neke policijske načelnike...Načelnik PU Beograda Veselin Milić smenjen je iz šestog pokušaja. Rešenje je 19. jula potpisao ministar unutrašnjih dela Nebojša Stefanović, ali mu je Milić poslao snimak svog polnog organa, mobilnim telefonom. Ranije je to slao Maji Petrović, bivšoj ženi Nikole Petrovića i ženi Siniše Malog. Ali, i nakon ovako prostačkog gesta, Vučić je Miliću obećao da će ga postaviti za savetnika predsednika Republike za terorizam, a u javnosti ga pohvalio biranim rečima: "...Veselin Milić je mlad, ozbiljan i odgovoran čovek. Još mnogo važnog posla i velikih izazova je pred njim. Uveren sam da ćemo imati odličnu saradnju i u okviru poslova iz nadležnosti Kabineta predsednika Republike..."\nKako drukčije razumeti ovu izjavu, nego kao čin divljenja Milićevim "atributima".\nPosle dužeg kolebanja, Milić je shvatio da će završiti u zatvoru, pa je napustio kabinet, ne pozdravivši se sa saradnicima. Komandant Žandarmerije Goran Dragović je takođe smenjen, kao i Nikola Ristić, načelnik beogradske komunalne policije, koji je odlučio da se bavi privatnim biznisom.\nKoliko doseže Vučićeva snishodljivost prema grešnim ljudima iz policije, govori i činjenica da je bivši direktor BIA Aleksandar Đorđević imenovan za ambasadora Srbije u Sarajevu, a mesto ambasadora u Budimpešti određeno je za Ivana Todorova, načelnika bezbednosti u BIA. Obojica su opisivani kao ovejani kriminalci, koji su pljačkali fondove BIA, rasprodavali informacije, umešani su u ubistvo službenika ambasade u Tripoliju, a potom i ambasadora Olivera Potežice, da bi prikrili 20 miliona evra koje su podelili, a koji su bili namenjeni za otkup dvoje kidnapovanih službenika. Magazin Tabloid je u 20 nastavaka opisao kriminal Đorđevića i Todorova, a nakon smene sa mesta direktora BIA, Vučić je, da bih ga ućutkao odlučio da ga pošalje za ambasadora u Sarajevo, a njegovog pomoćnika Todorova za ambasadora u Budimpeštu. Goran Dragović, komadant Žandarmerije, inače državljanin Crne Gore, biće predstavnik u ambasadi u Sarajevu.\nmagazin-tabloid.com © 27-Jan-2021


Politika: Klinton: Vučić je hrabar fizički i politički - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nKlinton: Vučić je hrabar fizički i politički\nBivši predsednik SAD Bil Klinton izjavio je da je premijer Srbije Aleksandar Vučić načinio hrabar potez kada je prošle godine posetio memorijalni centar u Potočarima, posvećen žrtvama zločina u Srebrenici.\nBivši američki predsednik Bil Klinton i načelnik Srebrenice Ćamil Duraković večeras su u Njujorku na panelu posvećenom pomirenju u regionu ocenili da je dolazak premijera Aleksandra Vučića u Potočare prošle godine bio vrlo hrabar potez.\n"Ako niste bili tamo, nemate pojma koliko je to bio hrabar potez, i fizički i politički", rekao je Klinton, koji je bio moderator panela, na kojem su učestvovali Vučić i načelnik Srebrenice Ćamil Duraković.\nTo je za njega lično bila teška odluka, rekao je i Duraković i dodao: "Da dođe među 7.000 grobova i da kaže da mu je žao, i zato je hrabar čovek".\n"Oni reskiraju u političkom ali i u ličnom smislu i zato zaslužuju našu podršku. Oni znaju da mir funkcioniše bolje od rata i u ovakvom svetu moramo da čujemo njihovu poruku svuda", ocenio je Klinton i dodao da nije na drugima da rešavaju detalje, već da stvore uslove i da podrže region Balkana u procesu pomirenja.\nVUČIĆ: JEDNI S DRUGIMA, INAČE KATASTROFA\nVučić je na istom skupu poručio da smo ovde potrebni jedni drugima, te da moramo da živimo jedni s drugima, a ne jedni pored drugih.\n"Potrebni smo jedni drugima, u suprotnom ćemo se suočiti sa katastrofom", poručio je Vučić, i dodao bio zabrinut za budućnost zapadnog Balkana da je drugačije.\nVučić je istakao da mu nije bilo lako da dođe u Njujork, budući da je Bil Klinton, čija je fondacija organizovala panel, bio predsednik SAD kad je Srbija bombardovana.\n"Ja sam im rekao da moram da pričamo sa svima, da danas u Bosni postoje dva pristupa, jedan je među Bošnjacima, kojih je 1,7 ili 1,8 miliona i oni kažu - jači smo od Srba, možemo opet da ih isteramo - i to ćete čuti svaki dan. I s druge strane ima 7 miliona Srba u Srbiji i oni takođe kažu -možemo da ih pobedimo", objasnio je Vučić.\n"Zalažem se za razgovore između Srba i Bošnjaka jer ne možemo da živimo jedni bez drugih, moramo da živimo zajedno, ne jedni pored drugih, već jedni s drugima i to govorim svuda, i u Beogradu i u Sarajevu i evo ovde u Njujorku", rekao je Vučić.\nSvedočenje o zločinu u Srebrenici iznela Avdija Ibrahimović, koja je tada ostala siroče.\nSkup je završnen aplauzom, a panelu je prisustvovao i predsedavajući Predsedništva BiH Bakir Izetbegović.


Vranješ: Bićemo opasan rival svima, neizmjerno mi je žao što nijesam na SP - CG Sport\nVranješ: Bićemo opasan rival svima, neizmjerno mi je žao što nijesam na SP\n23/08/2019 - by Mario Andrijašević\nNemanja Vranješ zbog povrede je morao da napusti pripreme reprezentacije Crne Gore za nastup na Svjetskom prvenstvu.\nVranješ se tako pridružio ranije povrijeđenom Filipu Baroviću, te kapitenu Blagoti Sekuliću, koji su, kao i Nikšićanin, bili dio tima koji je izborio istorijski nastup na Mundobasketu.\n“Bez obzira na izostanke, imamo adute na šampionatu svijeta. To je prije svega naša izuzetna, timska i pozitivna energija. To je nešto što nas je karakterisalo i tokom kvalifikacija. Jasno je da su svi u selekciji potpuno posvećeni i fokusirani na šampionat planete. Rasterećeni vjerujem da ćemo biti opasan rival svima u Kini”, rekao je u razgovoru za “Pobjedu” Vranješ.\nČlan barskog Mornara kaže kako mu je “neizmjerno žao” što nije sa saigračima u Kini.\n“Naravno da mi je neizmjerno žao što se peh desio, da zbog povrede nijesam do kraja mogao da konkurišem za Svjetsko prvenstvo. Bez obzira na to, bitniji je onaj ponos koji osjećam što sam tokom kvalifikacija bio dio našeg nacionalnogtima, jedne skladne cjeline i prave ekipe. Ispisali smo novu stranicu naše košarkaške istorije, tako da naši košarkaši zaslužuju bezrezervnu podršku javnosti tokom nastupa u Kini”, rekao je Vranješ.\nShare the post "Vranješ: Bićemo opasan rival svima, neizmjerno mi je žao što nijesam na SP"\nTaggedkošarkaška reprezentacija crne gorenemanja vranješ\nPrevious Article Određeni parovi prvog kola Kupa Crne Gore\nNext Article Gligorije Rakočević novi centar Lovćena


„Hiper povezani muzeji“ u Vranju - JuGmedia\nU Vranju se, kao i u drugim gradovima Srbije od 14. do 20. maja, održava manifestacija Muzeji Srbije, deset dana od 10 do 10, od ove godine pod nazivom „Muzeji za 10“.\nTema ovogodišnje kulturne manifestacije je „Hiper povezani muzeji“ kojom će kao i do sada biti obuhvaćeni Međunarodni dan muzeja 18. maj, Evropska noć muzeja 19. maj i Nacionalna nedelja muzeja.\nHiperpovezanost je izraz osmišljen 2001. godine kako bi ilustrovao današnja mnogobrojna sredstva komunikacije, kao što su direktni kontakti, elektronska pošta, instant poruke, telefon ili internet, a u današnjem hiperpovezanom svetu, muzeji se pridružuju ovom trendu. To je razlog zašto je odabrana tema „Hiper povezani muzeji: Novi pristupi, nova publika“, objašnjavaju iz uprave muzeja u Vranju.\nZahvaljujući novoj tehnologiji, kako kažu iz uprave, muzeji danas mogu dopreti mnogo dalje od svojih glavnih posetilaca i pronaći novu publiku približavajući svoje kolekcije na drugačiji način: digitalizacijom zbirki, dodavanjem multimedijalnih elemenata na izložbi ili još jednostavnije, haštaga koji dozvoljava posetiocima deljenje iskustava na društvenim mrežama.\nPosetioci vranjske manifestacije „Muzeji Srbije, deset dana od 10 do 10“ zbog revitalizacije i konzervacije zgrade Selamluka u kome je smešten Narodni muzej Vranje kao i Muzej-kuće Bore Stankovića neće biti u prilici kao do sada da pogledaju stalnu postavku obeju zgrada.\nZa ovu priliku Narodni muzej Vranje je u saradnji sa Galerijom Doma Vojske Srbije u Beogradu i Medija centrom „Odbrana“ u velikoj sali Galerije Narodnog muzeja u Vranju priredio izložbu „Ispovest jugoslovenske moderne“ koja obuhvata dela na papiru, izbor iz zbirke Galerije Doma Vojske Srbije, a zastupljeni su umetnici sa prostora nekadašnje Jugoslavije.\nNajveći broj njih je iz Srbije i najpotpuniji uvid u umetničke tokove može se steći na ovim prostorima ali i šire, jer su na izložbi zastupljena dela najznačajnijih umetnika iz nekadašnjih republika.\nUmetnička zbirka Galerije Doma Vojske Srbije raspolaže sa više od 1.500 dela likovnih stvaralaca svih generacija sa područja nekadašnje Jugoslavije, dok kolekciju uglavnom čine svojevremeno otkupljena dela i pokloni umetnika koji su nekada izlagali u Domu Vojske ili koji su učestvovali u likovnim kolonijama u organizaciji ove ustanove.


Zgrada UN sve vreme zasedanja zbog korone bilo gotovo prazna\nTanjug 26. septembra 2021. 13:08\nNJUJORK – Zgrada UN u Njujorku, gde se sutra završava 76. zasedanje Generalne skupštine UN i generalna debata, sve vreme zasedanja bila je gotovo je prazna, iako je svetskim liderima dozvoljeno da sa svojim delegacijama lično dođu u sedište UN i obrate se javnosti iz sedišta svetske organizacije.\nKorona je uticala da ovaj najvažniji godišnju skup UN bude, kada je reč o brojnosti delegata, samo senka nadašnjih masovnih okupljanja u zdanju UN, na Prvoj aveniji Menhetna, kažu poznavaoci prilika u UN.\nIpak i to je uspeh, s obzirom da prethodne godine zbog izbijanja pandemije kovida 19 nije uopšte ni bilo skupa, već su se predstavnici zemalja obratili putem video poruka. Uoči početka Generalne skupštine 21. septembra, najavljeno je da će prisustvoati više od 70 predsednika država i oko 30 šefova vlada.\nIpak, zvanična agenda UN stalno se ažurira, pa je teško ispratiti koliko se tačno lidera obratilo uživo, a koliko njih je ostalo u svojoj zemlji i poslalo video snimke. Prvog dana, na otvaranju generalne debate, kada se skupu obratio američki predsednik Džozef Bajden, sve je vrvelo od reportera, dok je se sada može videti po neka medijska ekipa.\nU zgradi UN hodnici su prazni i povremeno protutnji po neka delegacija, s obzirom da se paralelno sa obraćanjem u hali Generalne skupštine održavaju i bilateralni sastanci na marginama skupa.\nIpak, veći deo bilateralnih i multilateralnih sastanaka se održava van zdanja UN, uglavnom u prostorijama misija zemalja ili međunarodnih organizacija pri UN u Njujorku, zbog čega su zatvorene ulice oko sedišta UN, što povećava saobraćajnu gužvu. Svuda se mogu videti pripadnici policije i drugih službi obezbeđenja koji imaju striktne naloge za proveru svih ljudi koje puštaju, bez ikakvog izuzetka.\nIspred sedišta UN može se testirati na korona virus i vakcinisati. Predstavnicima medija niko na ulasku ne traži potvrdu o vakcinaciju ili PCR test. Ipak, to je bio uslov za dobijanje akreditacije.\nKada je reč o predstavnicima delegacija, UN su uvele tzv. „sistem časti“, što znači da svako ko uđe u skupštinsku salu mora da se izjasni da li je vakcinisan, ali ne mora da pokaže dokaz o vakcinaciji.\nU sedištu UN moraju se nositi zaštitne maske i svuda se nalaze sredstva za dezinfekciju.\nObezbeđenje i unutar zgrade primenjuje vrlo stroga pravila i predstavnicima medija je dosta ograničeno kretanje, to jest bez odgovarajuće akreditacije ili prisustva atašea zemlje iz koje dolaze nije uopšte ni dozvoljeno.


► U Golubincima uručeni ključevi 30 stanova za izbegličke porodice iz Hrvatske\nDačić je naveo da je za Potprojekat 4 tog programa izdvojeno 18,6 miliona evra, a da je vrednost radova u Golubincima 736.913 hiljada evra.\n"Naša država posvećeno radi na pružanju pomoći i zbrinjavanju svih izbeglih sa prostora bivše Jugoslavije. Obezbeđena su sredstva za rešavanje stambenih potreba za više od 7.000 izbegličkih porodica. U okviru ovog programa, dodeljeno je blizu 3. 800 stambenih jedinica, a u toku je dodela više od 200 paketa građevinskog materijala i skoro stotinu seoskih kuća", rekao je Dačić, navodi se u saopštenju ministarstva.\nDačić je podsetio da su u okviru Potrojekta 4 završeni stanovi za izbegličke porodice u Arilju, Zrenjaninu, Loznici, Кladovu, Negotinu, Vrnjačkoj Banji i u Temerinu, od ukupno 13 lokalnih samouprava u kojima se grade.\nUručenju ključeva prisustvovali su i predsednik opštine Stara Pazova Đorđe Radinović, šef Sektora za saradnju u Delegaciji Evropske unije u Srbiji Ingve Engstrom i komesar za izbeglice i migracije Vladimir Cucić.\nDačić: Nastavak međustranačkog dijaloga sledeće godine\nPredsednik srpskog parlamenta Ivica Dačić razgovarao je danas sa predstavnicima Misije Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) i razvojnog programa UN (UNDP) o seminaru novih...\nNajmanje 36.000 Etiopljana pobeglo u Sudan\nNajmanje 36.000 ljudi iz Etiopije pobeglo je u Sudan bežeći od sukoba u regionu Tigraj, saopštio je danas sudanska služba za izbeglice.


Građani sve više putuju vozom | Mladi Nikšića\nGrađani sve više putuju vozom\nBroj prevezenih putnika u septembru je u lokalnom saobraćaju bio veći osam odsto, saopšteno je iz Željezničkog prevoza (ŽPCG).\n“Realizovani prihodi veći su 17 odsto u odnosu na septembar prošle godine”, navodi se u saopštenju.\nDo povećanja broja putnika i prihoda, kako su objasnili iz kompanije, došlo je prevashodno zahvaljujući promotivnim cijenama u lokalnom saobraćaju i kvalitetnoj usluzi.\n“Prosječno kašnjenje umanjeno je 11 odsto u odnosu na septembar prošle godine”, rekli su iz ŽPCG.\nUkupan broj prevezenih putnika u lokalnom saobraćaju u septembru je iznosio je 102,94 hiljade.\nNa relaciji Bar – Bijelo Polje – Bar prevezeno je 4,43 hiljade putnika, na relaciji Bar – Nikšić – Bar 2,19 hiljada, na relaciji Podgorica – Nikšić – Podgorica 26,7 hiljada, na relaciji Podgorica – Bar – Podgorica 55,5 hiljada, dok je na relaciji Podgorica- Bijelo Polje – Podgorica prevezeno 14,12 hiljada putnika.\nIz ŽPCG su saopštili da je u međunarodnom prevozu došlo do povećanja svih pokazatelja poslovanja kada je riječ o relaciji Bar – Beograd – Bar, a takođe i u periodu kada je saobraćao jedan voz na relaciji Novi Sad – Subotica i obratno.\nBoljim rezultatima u ovoj godini u odnosu na isti period prošle doprinijelo je, kako su dodali, uspostavljanje redovnog putničkog saobraćaja na pruzi Bar – Beograd – Bar, kao i saobraćajem tri para vozova do 7. septembra.\nUkupan broj prevezenih putnika u septembru u međunarodnom saobraćaju iznosi 20 hiljada.\nMandić i Radunović brane se sa slobode


Posao stjuardese - sve prednosti i mane koje treba da znaš pre apliciranja | Ona portal\nNaslovna » Posao stjuardese – sve prednosti i mane koje treba da znaš pre apliciranja\nDa li ste ikad posmatrali avion kao radno mesto u kome rade piloti, kopiloti, stjuardese i stjuarti? Svi oni članovi tima koji se staraju da se bezbedno prevezete od tačke A do tačke B vazdušnim putem? Ako vas posao stjuardese, odnosno stjuarta zanima, evo šta sve treba da znate o ovom veoma odgovornom poslu.\nRezervacija avio karata je obično prvo o čemu mislimo kada se radi o vožnji avionom, ali retko razmišljamo o celokupnoj usluzi koju dobijamo kada biramo let. Stjuardese i stjuarti su osobe koje osiguravaju sigurnost i udobnost putnika tokom leta. Oni pripremaju i služe obroke i napitke, komuniciraju sa putnicima i posadom, daju važna bezbednosna uputstva i održavaju unutrašnjost aviona urednom tokom leta.\nStjuardese rade u timu i imaju nadređenu osobu kojoj su odgovorne, a takođe sarađuju i sa ostatkom letačke posade i služe kao pomoćnici.\nOno što je interesantno jeste da se predviđa povećanje potražnje za stjuardesama i stjuartima za 2% u narednih nekoliko godina, što otvara mnogo novih radnih mesta za ljude koji žele da se bave ovim zanimanjem.\nDa bi se omogućilo uspešno, sigurno i udobno putovanje kroz vazduh, stjuardese obavljaju mnoštvo važnih i odgovornih zadataka.\nOdržavanje unutrašnjosti kabine\nStjuardesa održava kabinu u toku leta, pomažući da se reše problemi sa delovima aviona, kao što su problemi sedišta, sređivanje toaleta i upravljanje sistemima za zabavu.\nPomoći sa ukrcavanjem\nStjuardese pomažu i pri ukrcavanju. Oni pozivaju putnike u avion i osiguravaju da se svaki putnik smesti na svoje mesto i da avion krene na vreme. Takođe, one pružaju pomoć u vezi sa bilo kojim posebnim zahtevima ili potrebama tokom procesa ukrcavanja..\nPripremanje kabine za poletanje i sletanje\nKako bi počeo proces poletanja ili sletanja, stjuardesa osigurava bezbednost svih putnika u skladu sa pravilima i propisima. One podsećaju putnike da se vežu, objašnjavaju proces spašavanja u ekstremnim situacijama ili jednostavno probude putnika koji je zaspao u toku leta, kako bi bio spreman za iskrcavanje.\nServiranje hrane i piće\nTokom leta, stjuardesa je zadužena da svaki putnik dobije ponuđenu hranu i piće ili da izađe u susret ako je to moguće i ispuni dodatne zahteve.\nPotrebne osobine da biste postali stjuardesa ili stjuart\nStjuardesa mora biti osoba koja je veoma komunikativna, praktična i sposobna da se fokusira kako na potrebe putnika, tako i na ispunjenje normi avio kompanije za koju radi.\nKada okolnosti to zahtevaju, stjuardesa je upravo osoba sa najvećim autoritetom, koja osigurava red i sigurnost u avionu tokom leta.\nOsim toga, stjuardesa mora imati važeća dokumenta, traženu visinu i težinu i prijatan izgled, mora biti u stanju da radi po fleksibilnom radnom vremenu, da prođe neplaćeni deo obuke, kao i da bude veoma kulturna, tolerantna, strpljiva i naravno, da govori što više stranih jezika.\nPrednosti koje posao stjuardese nosi sa sobom\nIako je ovaj posao izuzetno naporan, iskusne stjuardese tvrde da se umor zaboravi čim se odmorite i čim posetite neku od svojih omiljenih destinacija.\nOsim toga zahvaljujući ovom poslu svakako ćete postati zreliji, tolerantniji, otvoreniji, obrazovaniji, samostalniji, strpljiviji i gledaćete na svet i na ljude potpuno novim očima.\nJoš jedan prednost su besplatni letovi po celom svetu i mogućnost da makar na kratko vidite različite destinacije koje možda nikada ne biste posetili samostalno.\nOsim toga, nova poznanstva se svakako moraju svrstati u prednosti posla, možda nećete sa svima postati najbolji prijatelji, ali morate priznati da je sjajno imati poznanike po čitavom svetu.\nČak i članovi vaše porodice imaće beneficije za letenje zahvaljujući vašem poslu, što je sjajna stvar posebno ako u porodici imate ljubitelje putovanja.\nNe možemo, a da ne pomenemo zaradu, iako ne možem oodgovorno da tvrdimo koji je to mesečni iznos, jer on zavisi od broja letova koje imate, ali iskusni ljudi u ovom poslu tvrde da je zarada sjajna, jer pored nje imaju i odlično zdravstveno osiguranje.\nJoš jedna pogodnost je činjenica da su stjuardese najčešće smeštene u hotelima sa pet i više zvezdica, što je jedna vrsta osiguranja avio kompanije, jer je svima u interesu da posada bude odmorna i spremna za naredni let.\nKada se bavite ovim poslom, vremenom steknete nekoliko “drugih kuća”, a ubrzo vam čitav svet postane druga kuća jer vam zona komfora postane izlaženje iz zone komfora.\nStjuardesa je osoba koja nema fiksno “radno vreme”, odnosno radi tokom vikenda, noću, pa čak i za praznike i to zaista može uticati na njen privatan život ili čak zdravstveno stanje, ako nije osoba spremna na ovu vrstu kompromisa.\nOsim toga, posao stjuardese podrazumeva svakodnevni rad sa mnoštvom nepoznatih ljudi u specifičnim uslovima.\nLetenje je veoma stresno za većinu ljudi, a aerodromi znaju dodatno da podstaknu tu anksioznost. Iz tog razloga, stjuardesa je u obavezi da svakodnevno bude sjajno raspoložena, staložena, prijatna, a da istovremeno svakog trenutka bude spremna na nepredviđene situacije, uspaničene putnike, uplakane bebe, bezobzirne klijente i druge.\nTakođe, stjuardesa mora da bude dovoljno obrazovana da sa putnicima može da razgovara na različite teme, poput aktuelnih dešavanja, sociologije, ekonomije, istorije, psihologije i drugih veština koje mogu da opuste putnike u toku leta. Iako ovo deluje kao neobavezno ćaskanje, veoma je važno da stjuardesa svojim znanjem prezentuje čitavu kompaniju, te tako ne može da vodi neobavezan razgovor o temama koje ne poznaje.\nOsim toga, osobe koje žele da rade ovaj posao moraju biti spremne da na neko vreme žrtvuju privatan život, porodične odnose ili čak da budu bez partnera, jer je veoma teško održati vezu ako veći deo godine konstantno letite i nemate jasan plan o tome kada ćete videti voljenu osobu.\nMnogi vlasnici avio kompanija se žale upravo na to što mladi ljudi ovaj posao shvataju kao ekskurziju na kojoj putuju, zarađuju i vide čitav svet, a realnost nije baš takva, jer je ovo veoma naporan posao, koji iziskuje energiju i strpljenje mnogo više nego posao “od 9 do 17h”.\nIako je srednjoškolska diploma minimalni uslov za svakoga ko želi da postane stjuardesa, mnogi poslodavci više vole da angažuju kandidate koji imaju završen fakultet. Svi novi stažisti moraju proći od tri do šest sedmica formalnog treninga na poslu.\nIako je zvanično neophodno da stjuarda bude stara najmanje 18 godina, neki poslodavci imaju veće minimalne starosne zahteve, pa tako zapošljavaju osobe od najmanje 21 godinu. Avio kompanije često preferiraju da angažuju kandidate za posao koji imaju iskustva u radu sa javnošću.\nPostoje i zahtevi visine i težine. Osim toga, ne smete imati tetovaže i pirsinge na vidnim mestima, jer većina poslodavaca zahteva konzervativan izgled.\nStažista mora da dobije sertifikat od strane FAA, što znači da morate proći proveru stručnosti nakon završetka inicijalnog programa obuke poslodavca da biste dobili sertifikaciju koja se primenjuje samo na određeni tip vazduhoplova na kojem ste radili obuku. Da biste leteli na drugim tipovima, biće vam potrebna nova sertifikacija.\nProstor za nepredak u poslu\nKada završite svoju formalnu obuku, vaš poslodavac će vas staviti na rezervni status gde možete ostati najmanje godinu dana, ali čak i od pet do 10 godina.\nTo znači da ćete raditi samo kada ste pozvani da popunite mesta za odsustvo ili odmor, ili na dodatnim letovima.\nPošto mnogi zaposleni ostaju na svom poslovima duže nego ranije, konkurencija za one nove na terenu je žestoka. Vaš napredak od rezervnog statusa do sposobnosti da izaberete zadatke može biti spor, ali kada dođete do toga, ništa vam više ne stoji na putu napretka.\nDakle, ako ste spremni da krenete u ovu avanturu, svakako postoji šansa da uspete u tome. Razmislite o prednostima i manama ovog posla, zapitajte se da li ste zaista spremni da žrtvujete život kakav poznajete i odete u nepoznato ili je ova ideja samo hir jer želite besplatno da putujete.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Arsenal :: Dogovoren nastavak vojne saradnje\nZEMLJE REGIONA 04. 06. 2014. 19:31 >> 19:32 0\nDogovoren nastavak vojne saradnje\nOsma Konferencija Foruma načelnika štabova balkanskih zemalja - B9, završena je danas u Sarajevu potpisivanjem zajedničke izjave načelnika štabova zemalja regiona u kojoj je navedeno da će zemlje potpisnice u budućnosti dodatno produbiti međusobnu saradnju u oblasti odbrane.\nNačelnik Generalštaba Vojske Crne Gore, admiral Dragan Samardžić, prisustvovao je konferenciji, zajedno sa načelnicima generalštabova oružanih snaga balkanskih zemalja. Forum B-9 čine Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Crna Gora, Grčka, Makedonija, Rumunija, Srbija i Turska.\n"Mi, načelnici štabova balkanskih zemalja, izrazili smo odlučnost da proširimo međusobnu saradnju između naših vojnih snaga", navedeno je u zajedničkoj izjavi.\nPosebno je naglašeno kako da svakom koraku mora biti isticana potreba za međudržavnim razumijevanjem i saradnjom.\n"Mislimo da ova konferencija može poslužiti kao dobar primjer na koji način se mogu jačati međusobno razumijevanje i regionalna saradnja na Balkanu. Posebno smo izrazili želju da nastavimo regionalnu saradnju u oblasti odbrane i bezbjednosti", rečeno je na kraju konferencije.\nSvi učesnici konferencije su istakli značaj razvoja kapaciteta i sposobnosti za podršku civilnim strukturama u odgovoru na vanredne situacije, izazvane prirodnim i vještačkim katastrofama. Lekcije naučene tokom nedavnih teških poplava u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Srbiji, kao i tragične posljedice eksplozije u rudniku uglja u Turskoj, upućuju zemlje regiona na intenzivniju saradnju i unaprjeđenje mehanizama za efikasnije angažovanje raspoloživih resursa zemalja regiona.\nAdmiral Samardžić je istakao da zemlje pojedinačno ne mogu razvijati sve sposobnosti za odgovor na hazarde, koji se dešavaju povremeno i da je zajednički pristup razvoju sposobnosti i odgovora najbolji model za region. Kao model angažovanja istakao je gotove snage (on call), koje bi svaka od zemalja imala spremne za upućivanje u ugrožena područja.\nSamardžić je potvrdio spremnost Crne Gore da bude domaćin naredne konferencije načelnika generalštabova balkanskih zemalja u 2015. godini.\nTokom bilateralnog susreta, admiral Samardžić i načelnik Generalštaba oružanih snaga Turske, general Nedžet Ozil potpisali su Okvirni sporazum o saradnji u vojnim oblastima obuke, tehnike i nauke, kojim je uspostavljen pravni osnov za unapređenje i razvoj saradnje u ovim oblastima.\nKonstatovano je da u narednom periodu treba intenzivirati odbrambenu saradnju kroz konkretne zajedničke projekte i aktivnosti. General Ozil je ponudio Vojsci Crne Gore da pošalje svoje kadete na školovanje u vojnim institucijama Oružanih snaga Turske.


Između dve vatre - zašto nas napadaju\nOvakvi ciljani i često koordinisani napadi na rumunske (vlaške) organizacije koje čine Kongres Vlaha Srbije u stalnom zasedanju ne mogu biti kritike s dobrim namerama, jer je njihov očigledni cilj da kompromituju i diskredituju u javnosti aktivne i uspešne organizacije rumunske (vlaške) manjine, a da prikriju i lažno predstave rad rumunskih fantomskih organizacija koje u realnosti ništa korisno za rumunsku (vlašku) manjinu ne rade. Naprotiv takve organizacije i pojedinci koji su zaštićeni od napada, često se bave problematičnim aktivnostima koje nemaju nikakve veze sa njihovim registrovanim programom, a sredstva dobijaju iz Rumunije uglavnom za „projekte očuvanja rumunskog identiteta“.\nTeško je razumeti da napadi na rumunske (vlaške) organizacije okupljene u Kongres Vlaha Srbije u stalnom zasedanju ne dolaze samo od rumunskih fantomskih organizacija iz Srbije već i od pojedinaca iz Rumunije koji su često deo vlasti, a i jedni i drugi su finansirani iz rumunskog budžeta.\nKarakteristično je za ove često koordinisane “obostrane” napade je da imaju različite metode, ali isti cilj. Naime, često su im dijametralno suprotni stavovi u odnosu na predmet napada. Dok se u Srbiji plasira besmislena propaganda, da rumunske (vlaške) organizacije žele da rumunizuju vlaško stanovništvo, dotle iz Rumunije stiže kritika da rumunske (vlaške) organizacije prikriveno derumunizuju i srbizuju Rumune.\nOvo su de facto suprotni stavovi što u startu dovodi do besmislene kritike, budući da istina može biti samo jedna, dakle ili rumunizacija ili derumunizacija. Plasirati obe mogućnosti istovremeno je očigledno nemoguće.\nSasvim je logično iz izloženog da se pokušava diskreditacija i lažno predstavljanje aktivnosti rumunskih (vlaških) organizacija okupljenih u Kongres Vlaha Srbije u stalnom zasedanju i na rumunskoj i na srpskoj strani, služeći se različitim konstrukcijama. Tako se jedna vrsta laži plasira u Rumuniji, a druga, potpuno suprotna u Srbiji.\nBlokada naših aktivnosti traje jako dugo, i sa tim smo suočeni decenijama. To, u kombinaciji sa sistematskom negacijom našeg entiteta od strane države, je dovelo do katastrofalne situacije u rumunskoj (vlaškoj) manjinskoj zajednici u Srbiji. Bez obzira što je ova zajednica treća po veličini nacionalna manjina u Srbiji, stanje u njenim redovima je gore nego u romskoj zajednici koja tradicionalno ima mnogo problema zbog nepostojanja matične države kao stabilne podrške.\nKao sramotan primer ovakvog ponašanja navešćemo zlonamerne napade i laži portala “Jurnal Românesc” iz Drobete Turnu Severina u Rumuniji, koji je finansijski podržan direktno iz fondova namenjenih rumunskoj manjini van granica Rumunije. Ovaj portal se već duže vreme bavi rumunskim (vlaškim) organizacijama, uvek u negativnom kontekstu, ili bolje rečeno, “Jurnal Românesc” već godinama napada rumunske (vlaške) organizacije u severoistočnoj Srbiji koje imaju rezultata u svom radu, i na taj način pokušava da stvori lošu sliku o njima (nama) u rumunskoj javnosti.\nIstovremeno, ovaj portal kreira neistinitu, tj. ulepšanu sliku, organizacija i pojedinaca koji sebe predstavljaju borcima za prava rumunske manjine u severoistočnoj Srbiji, a u realnosti, zapravo, nemaju nikakvih pozitivnih rezultata u svom radu zato što organizacije, koje su godinama medijski podržavane od “Jurnal Românesc” praktično ne postoje. Osim što su registrovane i što se pojavljuju pred kamerom i fotoaparatom jednog jedinog čoveka iz “Jurnal Românesc” njihove aktivnosti nemaju značaja u borbi za prava rumunske manjine u Srbiji. Interesantno je da su te rumunske fantomske organizacije formirane i forsirane od strane bivšeg generalnog konzula Rumunije u Srbiji, Juliana Nicua, i ambasadora, Danijela Banua. Njihovu smenu smo više puta javno zahtevali zbog lošeg rada u domenu zaštite rumunske (vlaške) manjine u severoistočnoj Srbiji, kao i stvaranja raskola i podela unutar ove rumunske (vlaške) zajednice.\nOsim što su njihove aktivnosti minorne, još veći problem, koji nas je naveo da ovo iznesemo u javnost, jeste šteta koju oni čine rumunskoj (vlaškoj) zajednici u Srbiji, ali i ugledu Rumunije i Srbije. Poslednji u nizu tih skandala jeste kampanja ili pak trgovina oko rumunskih državljanstava. Radi se o podnošenju stotine zahteva za rumunskim državljanstvom kada su te rumunske fantomske organizacije su nudile „pomoć“ za podnošenje ovih zahteva uz naplatu iste! Cena njihove usluge je nekoliko stotina Evra, a bilo je slučajeva kada su usluge naplaćivane i 700 Evra po zahtevu. Podnosioci često nisu imali ni najelementarnije uslove za dobijanje državljanstava, ali su ih ove organizacije, kao i “Jurnal Românesc” koji podržava njihove aktivnosti, dovele u zabludu i novčano iskoristili njihovu neinformisanost. “Jurnal Românesc”, međutim, ove i slične afere i očigledne zloupotrebe prećutkuje i ignoriše ili ih čak tendenciozno prikazuje kao korisne za rumunsku zajednicu, otvoreno reklamira i medijski podržava aktivnosti ovih rumunskih fantomskih organizacija. “Jurnal Românesc” je aktivno promovisao skupove, sastanke, okrugle stolove, intervjue i razne druge aktivnosti u okviru promocije ideje o dvojnom državljanstvu. U medijsku promociju ovih kontroverznih fantomskih organizacija i pojedinaca umešani su i neki veliki mediji u Rumuniji, kao i članovi rumunskog parlamenta sa vlasti i iz opozicije, koji su ih javno promovisali. Cilj je bio da se u javnosti Rumunije i Srbije stvori lažna slika da je zakon o državljanstvu već rešena stvar i da samo što nije izglasan. Na takav način je pridavan veliki značaj ovim fantomskim organizacijama i pojedincima kako bi stekli poverenje javnosti i omogućeno im je da obmanjuju veliki deo javnosti i steknu finansijsku dobit na osnovu poverenja koju su podnosioci zahteva stekli. “Jurnal Românesc” je ovde odigrao sramnu ulogu i naneo štetu kako rumunskim (vlaškim) organizacijama u Srbiji tako i Rumuniji svojom podrškom kreatorima ove obmane. Ko je sve od ovoga stekao konkretnu materijalnu dobit i koja je uloga svih u lancu verovatno će pokazati istraga, budući da u ovom skandalu ima i elemenata mnogih krivičnih dela sa obe strane, i na rumunskoj i na srpskoj.\nOvakve afere i akcije protiv rumunske (vlaške) manjine u Srbiji, ali i protiv rumunskih interesa i ugleda Rumunije, ne bi bile moguće bez podrške dela korumpirane bivše rumunske diplomatije i medija. Činjenica je da su ove fantomske organizacije i pojedinci poslednjih godina imali obimnu medijsku, finansijsku i političku podršku iz Rumunije. U kojoj meri je sav ovaj skandal vođen sa rumunske strane i ko je tamo sve vreme znao pravu istinu teško je reći, ipak, još jednom ponavljamo: Sve bi ovo bilo nemoguće bez znanja Bukurešta.\nKonkretan povod za aktuelno obraćanje javnosti jeste neumerena kritika “Jurnal Românesc”, koja je upućena Vlaškoj narodnoj stranci, jer je, tobože, u kampanji za lokalne izbore u Zaječaru odabrala kao partnere srpske nacionalističke partije, i da je zbog toga pretrpela poraz na lokalnim izborima. Istina je, međutim, mnogo drugačija. Na lokalnom nivou nema visoke politike, već su komunalna pitanja u prvom planu. Vlaška narodna stranka učestvuje u vlasti u opštini Boljevac sa vladajućom Srpskom naprednom strankom, za koju se, takođe, može reći da je srpska nacionalistička partija. Kada je u pitanju saradnja sa Demokratskom strankom Srbije, na republičkom nivou je bilo određenih problema, ali je zato saradnja na lokalnom nivou vrlo dobra u Boru i Negotinu. Vlaška narodna stranka (tada pod imenom Vlaška demokratska stranka Srbije) je učestvovala u vlasti u opštini Bor uz podršku tih srpskih nacionalističkih stranka koje, kada je u pitanju lokalna politika i kada se radi o komunalnim pitanjima, znaju da pruže ruku saradnje manjinskim partijama.\nOve rumunske fantomske organizacije, odnosno pojedinci koji ih predstavljaju, su široj javnosti poznati kao miljenici srpske vlasti, one iste vlasti koja prema Rumunima (Vlasima) severoistočne Srbije sprovodi mere agresivne asimilacione politike. Ove, rumunske fantomske, organizacije nemaju nikada problema sa vlastima u Srbiji. Naprotiv, njihove minorne aktivnosti se i u srpskim medijima ponekad nerealno ulepšavaju, a njihove afere prećutkuju. Pojedini pripadnici ovih rumunskih fantomskih organizacija privlače pažnju istražnih organa sa obe strane granice zbog svojih sumnjivih poslova, ali se njima očigledno, na čudan način, sve prašta. Ove sporne organizacije i pojedinci se nikada ne oglašavaju povodom problema koje ima rumunska (vlaška) manjina u Srbiji, prećutkuju probleme, ne insistiraju na funkcionisanju rumunskih institucija među Rumunima (Vlasima) u severoistočnoj Srbiji, a njihovi malobrojni članovi i čak bliža familija vernici su Srpske pravoslavne crkve, dok o pomoći Rumunskoj pravoslavnoj crkvi nema ni pomena. Ovo ponašanje jasno govori o njihovim stvarnim stavovima.\nPrema našim saznanjima, opisani činioci su deo šireg “plana” koji se već duže vreme. sprovodi protiv rumunske (vlaške) manjine u severoistočnoj Srbiji. Taj plan ima za cilj uništenje ozbiljnih i aktivnih rumunskih (vlaških) organizacija u severoistočnoj Srbiji da bi time rumunska (vlaška) manjina bila izložena još jačoj i bržoj asimilaciji i nestajanju.\nOvakav plan je osmišljen mnogo ranije, ali se njegovo intenziviranje poklapa sa dolaskom „Ekipe Julijan Nicu - Danijel Banu“ u Srbiju. Plan je jednostavan, trebalo je formirati nove fantomske organizacije koje bi postojale samo na papiru, a u stvarnosti se ne bi bavile nikakvim aktivnostima i tako bi prepustile rumunsku (vlašku) manjinu propadanju, s druge strane trebalo je ugasiti postojeće aktivne organizacije koje se bore protiv asimilacije i ukazuju na probleme. Njih je trebalo ugasiti tako što bi se finansijski u mnogim projektima podržale one lažne, a potpuno ukinula finansijska podrška stvarnim organizacijama. Vreme službovanja Julijana Nicua i Danijela Banua u Srbiji se sa ovim savršeno poklapa, a “Jurnal Românesc” nastaje u to vreme i deluje upravo na način koji smo naveli. Ovo međutim ne bi bio ostvarivo bez podrške iz Bukurešta.\nOčigledno da je Beograd uspeo da napravi saradnju sa važnim činiocima u Bukureštu i da odatle utiče na politiku rumunske Vlade u Srbiji. Po našem mišljenju se radi o ekipi iz Ministarstva spoljnih poslova Rumunije (MAE) i Rumunske obaveštajne službe (SRI) ili sa važnim uporištem u ovim institucijama, koje tačno znaju o čemu se radi. Saradnja između korumpiranih delova Rumunske obaveštajne službe (SRI) i srpskih vlasti izbila je na videlo u skandalu „Slučaj Sebastian Gica (Sebastian Giță)“, kada se posle čudnog hapšenja u Beogradu ispostavilo da je njegovo izručenje neizvesno. Ovde jasno vidimo preko kojih poluga Beograd utiče na rumunsku spoljnu politiku, čije su posledice samo naizgled “nelogično” ponašanje generalnog konzula Julijana Nicua, ambasadora Daniela Banua, ali i drugih institucija u Rumuniji, uključujući bivši Departament, ali i sadašnje Ministarstvo, prema Rumunima u Srbiji.\nTako su birokrate iz Departamenta godinama otvoreno podržavale i finansirale sporne organizacije, dok su rumunskim (vlaškim) organizacijama koje su danas okupljene u Kongres Vlaha Srbije u stalnom zasedanju blokirali projekte i uskraćivali finansijsku i logističku podršku, što nas je zamalo dovelo do bankrota. Preko ovih poluga vlasti se određuje koje organizacije u severoistočnoj Srbiji treba podržati, a koje ugasiti. Posledice toga su jasno vidljive! Nakon godina ovakvog naivnog (ili namernog?) ponašanja Bukurešta, rumunska manjina se našla u teškoj situaciji, a Rumunija se obrukala jer je bila izigrana tako što je sama finansirala uništenje sopstvene manjine u Srbiji svojom podrškom spornih organizacija i pojedinca, a taj proces se i dalje odvija.\nOvakvo ponašanje pojedinaca iz rumunskih vlasti je neprihvatljivo, jer ozbiljno narušava javno proklamovanu politiku Rumunije prema svojoj manjini u Srbiji.\nOvakvo ponašanje je očigledno zlonamerno i sračunato zarad našeg totalnog uništenja koje nije uspelo prethodnih decenija i pored agresivne asimilacione politike koju su vodile srpskih vlasti prema Rumunima (Vlasima) severoistočne Srbije.\nMi se sa ovakvim stavovima i ponašanjem nećemo pomiriti i zato iznosimo ove informacije u javnost.\nKOORDINACIONI ODBOR KONGRESA VLAHA SRBIJE U STALNOM ZASEDANJU\nRumunski pravoslavni protoprezviterat Priobalne Dakije,\nVlaška Narodna Stranka,\nGrupa vlaških intelektualaca,\n"Ariadnae Filum" - Društvo za kulturu Vlaha-Rumuna severoistočne Srbije,\nDruštvo Rumuna-Vlaha "Traian",\nUdruženje pravoslavnih žena "Sf.Maxima",\nUdruženje za kulturu, tradiciju i religiju Vlaha iz doline Morave,\nEvropski pokret Vlaha,\nTimočke perspektive tradicionalnih inovacija,\nKulturno-umetničko društvo "Lubnica"\nGrupa timočkih studenata u Rumuniji


Gloria\t07.11.2018 21:44\nLjubavni život pevačice Emine Jahović poslednjih nekoliko nedelja glavna je tema domaćih i turskih medija.\nVeza sa milionerom Sadetinom Saranom bila je povod za brojne glasine, a pevačica u izjavi za novi broj magazina “Gloria” prvi put potvrdila da je upoznala porodicu svog novog emotivnog partnera.\nPevačica koja se nedavno razvela od turske muzičke zvezde Mustafe Sandala sa kojim ima dva sina – Jamana i Javuza, gostovala je juče u emisiji Ognjena Amidžića “Amidži šou”. Ono što je sve najviše interesovalo, naravno, jeste veza sa Sadetinom…\n– Tačno je da sam upoznala tog gospodina i sada smo u procesu upoznavanja. Sve se desilo spontano, susret je bio sudbinski – rekla je Emina i dodala – Susret je bio pre mesec i po, dva. Videćemo šta će biti. Ne bih previše da pričam o tome.\nBudući da u Turskoj izuzetno drže do tradicije, činjenica da je Emina upozala Sadetinovu najbližu rodbinu govori u prilog tome da je veza ozbiljna.


Odbijen zahtjev mitropolita Amfilohija za izuzeće sudije – Informer\nVijeće Suda za prekršaje odbilo je zahtjev mitoropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija o izuzeću sudije Larise Begović sa suđenja Amfilohiju zbog govora mržnje, potvrdio je u ponedjeljak predsjednik Suda Srđan Đurović.\nOn je agenciji MINA kazao da će odluka o narednom ročištu biti naknadno donijeta, prenosi Tanjug.\nSuđenje Amfilohiju prekinuto je 23. juna, zbog zahtjeva njegovih advokata o izuzeću sudije Begović.\nMitropolija Crnogorsko-primorska ocijenila je da su na početku suđenja mitropolitu Amfilohiju iznevjerena očekivanja da će organ za prekršaje ostati na nivou objektivnog i nepristasnog suda i da će ovaj postupak biti u skladu sa zakonom.\nAmfilohija je Više državno tužilaštvo optužilo zbog govora mržnje, na osnovu člana 17. Zakona o javnom redu i miru. Tom odredbom se predviđa kazna za govor na javnom mjestu kojim se povređuju rasna, nacionalna ili vjerska osjećanja građana.


Koji su primeri dobre prakse\nPošaljite Vaš primer dobre prakse\nAko Vaš primer ima sajt unesite adresu sajta ovde.\nOsnaživanje sistema socijalne zaštite za rad sa LGBT osobama\nAsocijacija „Duga“ iz Šapca je nevladina organizacija koja na teritoriji Srbije sprovodi različite projekte u cilju da se poboljša položaj LGBT osoba, kao i članova njihovih porodica. Najvažnije oblasti delovanja ove organizacije su socijalna i zdravstvena zaštita i podrška LGBT osobama, kreiranje programa i obrazovanja profesionalaca iz državnog sektora o ovim temama. Vanja Dolapčev\nProjekat „Parkovi za nove šampione“\nProjekat „Parkovi za nove šampione“ izvodi Omladinsko udruženje za razvoj turizma i ekologije „Serdar“ iz Čajetine uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Čajetina. Projekat se izvodi na teritoriji Opštine Čajetina u periodu od 20. oktobra 2014. godine do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj da doprinese povećanju nivoa ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Ovde mi živimo, a vi ćete da uživate“\nProjekat „Ovde mi živimo, a vi ćete da uživate“ sprovodi Udruženje žena sela Potpeća iz Potpeća (Užice) uz podršku Beogradske otvorene škole i Grada Užica. Projekat se izvodi na teritoriji sela Potpeća u periodu od 20. oktobra 2014. do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj pružanje doprinosa boljoj iskorišćenosti ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Borba za sport“\nProjekat „Borba za sport“ izvodi Sportski borilački klub „Miloš Obilić“ iz Trgovišta, uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Trgovište. Projekat se izvodi na teritoriji Opštine Trgovište u periodu od 20. oktobra 2014. do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj popularizaciju sporta na teritoriji Opštine Trgovište. Specifični ciljevi projekta ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Jednaki smo svi“\nProjekat „Jednaki smo svi“ izvodi Udruženje za unapređenje stanovanja „MAHALA2“ iz Surdulice, uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Surdulica. Projekat se izvodi u partnerstvu sa Društvom za edukaciju Roma na teritoriji Opštine Surdulica u periodu od 20. oktobra 2014. godine do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj da ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Zdravlje iz našeg dvorišta“\nProjekat „Zdravlje iz našeg dvorišta“ izvodi Udruženje „Kreativko Raška“ iz Raške uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Raška. Projekat se izvodi na teritoriji Opštine Raška u periodu od 20. oktobra 2014. godine do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj pružanje doprinosa formiranju i podizanju ekološke svesti građana Raške. ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Eko aktivacija“\nProjekat „Eko aktivacija“ realizuje Udruženje građana „Plenum“ iz Nove Varoši, uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Nova Varoš. Projekat se izvodi na teritoriji Opštine Nova Varoš u periodu od 20. oktobra 2014. do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj da doprinese jačanju uloge građana Nove Varoši za povećanu ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Unapređivanje saradnje Opštine Bosilegrad i civilnog sektora“\nProjekat „Unapređivanje saradnje Opštine Bosilegrad i civilnog sektora“ izvodi Udruženje „Građanska inicijativa za budućnost“ iz Bosilegrada uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Bosilegrad. Projekat se izvodi na teritoriji Opštine Bosilegrad u periodu od 20. oktobra 2014. godine do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj da doprinese uspostavljanju saradnje ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Ti se pitaš“\nProjekat „Ti se pitaš“ izvodi Udruženje za zaštitu životne sredine, divljači, ptica i voda „Zelena mreža Pčinjskog okruga“ uz podršku Beogradske otvorene škole i Grada Vranja. Projekat se izvodi na teritoriji Grada Vranja u periodu od 20. oktobra 2014. godine do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj da doprinese ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Održivi razvoj u oblasti životne sredine Opštine Vlasotince“\nProjekat „Održivi razvoj u oblasti životne sredine Opštine Vlasotince“ izvodi Udruženje „Pavlos“ iz Vlasotinca uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Vlasotince. Projekat se izvodi na teritoriji Opštine Vlasotince u periodu od 20. oktobra 2014. godine do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj stvaranje uslova za održivi razvoj Opštine ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Da (g)radimo zajedno“\nProjekat „Da (g)radimo zajedno“ izvodi Udruženje „Veles – Vladičin Han“ uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Vladičin Han. Projekat se izvodi na teritoriji Opštine Vladičin Han u periodu od 20. oktobra 2014. godine do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj je da doprinose unapređenju transparentnosti i odgovornosti jedinice ... Više > Vanja Dolapčev\nProjekat „Ovde smo zajedno“ Projekat „Ovde smo zajedno“ realizuje Udruženje BELPA-EKO iz Bele Palanke uz podršku Beogradske otvorene škole i Opštine Bela Palanka. Projekat se izvodi na teritoriji Opštine Bela Palanka u periodu od 20. oktobra 2014. godine do 23. januara 2015. godine.\nProjekat ima za cilj da doprinese održivom razvoju lokalne zajednice kroz uspostavljanje ... Više > Vanja Dolapčev\nSaveti za zaštitu i unapređenje životne sredine na lokalnom nivou („zeleni saveti“)\nO onome što se tiče svih, treba i svi da odlučuju o tome. Ovo načelo je naročito važno na nivou jedinica lokalne samouprave kako bi građani i građanke mogli da učestvuju u unapređenju svog neposrednog okruženja. Kroz aktivno savetovanje sa stručnjacima, predstavnicima udruženja i medija, odluke opštinske ili gradske uprave se ... Više > Projekat finansira Evropska unija u okviru Programa


Date: Januar 6, 2018Author: atifaga33 0 Komentari\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović u intervjuu za EuroBlic je rekao da je prava šteta što predsjednik Milorad Dodik ne vidi stvarnost oko sebe i ima stalnu potrebu da druge proziva, omalovažava i etiketira, pravi izborne kalkulacije u nevrijeme, a čemer, pustoš i beznađe u Republici Srpskoj ne primjećuje i ne dotiče ga se previše.\n“Naravno, vjerovatno se sjeća nekih svojih posjeta Sarajevu 1999. i 2000. kada mu takođe nije smetalo da traži muslimansku podršku da se održi na vlasti. Usput da kažem, zaokupljen sam poslom i nemam toliko slobodnog vremena kao naš predsjednik da se bavim izbornim kalkulacijama, preračunavanjima i dijeljenjem na ove i one skoro deset mjeseci pred izbore”, kaže Šarović.\nPredsjednik RS Milorad Dodik je u nedavnom intervjuu za „EuroBlic“ nazvao Šarovića „najboljim srpskim muslimanom u BiH“ koji na izborima računa na bošnjačke glasove.\n“Da ne bih ostao bez odgovora i da ne pomisli da samo on ima pravo na ovakav jezik komunikacije sa neistomišljenicima koje usput poziva, zamislite, na „međusobnu solidarnost“ – podsjećam ga da se nije gadio, kako on kaže muslimanskim glasovima prije 20 godina kada ih je kupovao da bi postao predsjednik Vlade RS jer je „morao“ sačuvati legitimitet volje srpskih glasača sa dva svoja poslanika. Naravno, vjerovatno se sjeća nekih svojih posjeta Sarajevu 1999. i 2000. kada mu takođe nije smetalo da traži muslimansku podršku da se održi na vlasti. Usput da kažem, zaokupljen sam poslom i nemam toliko slobodnog vremena kao naš predsjednik da se bavim izbornim kalkulacijama, preračunavanjima i dijeljenjem na ove i one skoro deset mjeseci pred izbore”, kaže Šarović.\nZa razliku od opštih izbora 2000. godine kada je pobijedio Milorada Dodika u trci za predsjednika RS, kaže da sada ne može imati takav “uticaj” na izbore 2018. jer je različito vrijeme\nOn je rekao da ga Vlada RS ne sapliće.\n“Prije bih rekao da me ne prati ili možda i ne želi da me prati u nekim korisnim stvarima i pitanjima u kojima bi, po meni, trebali biti partneri. U najvećoj mogućoj mjeri poštujem i uvažavam mišljenje Vlade RS, ali mi nismo, kako bi oni željeli da nas vide, puki poštari i prenosioci poruka u Savjetu ministara BiH”, rekao je Šarović.\nPrethodna Previous post: Udruženje “Čovjek i prirodni resursi”: Posječene šume se ne obnavljaju prema potrebnom obimu\nSljedeća Next post: Pravoslavni vjernici danas slave najradosniji praznik – Božić


U Kairu počeo sastanak predstavnika Fataha i Hamasa - Klix.ba\nIza zatvorenih vrata U Kairu počeo sastanak predstavnika Fataha i Hamasa\nU Kairu počeo sastanak predstavnika Fataha i Hamasa\n17.1.2013. u 16:48\nU glavnom gradu Egipta Kairu počeo je sastanak zvaničnika pokreta Fataha i Hamasa na kojem bi trebao biti usaglašen plan za provedbu postignutog dogovora između ova dva pokreta. Delegaciju Fataha predvodi Azzam el-Ahmed, dok se na čelu delegacije Hamasa nalazi Musa Ebu Merzuk.\nLideri palestinskih pokreta izjavili su za agenciju Anadolija da će na sastanku najviše biti riječi o planu za provedbu dogovora koji su na sastanku 9. januara postigli predsjednik Palestine Mahmud Abbas i lider političkog odjela Hamasa Halid Mesal.\nNakon današnjeg sastanka neće biti organizovana konferencija za novinare.\nPoslije sukoba između Hamasa i Fataha 2007. godine, pokret Hamas je preuzeo kontrolu nad Gazzom, a Fatah nad Ramallahom.\nMeđutim, poslije posljednjih napada Izraela na Gazzu pojavile su se inicijative o pomirenju ova dva pokreta.\nPredstavnici delegacija Hamasa i Fataha na sastancima kojim je predsjedavao predsjednik Palestine Mahmud Abbas prethodno su postigli dogovor o formiranju prijelazne vlade koju će činiti nestranačka imena.


Amazon potvrdio kupovinu kompanije Blink | PC Press\nAmazon potvrdio kupovinu kompanije Blink\nAmazon je preuzeo kompaniju Blink, koja se bavi proizvodnjom pametnih i bežičnih sigurnosnih kamera, te je informacija o kupovini objavljena na zvaničnom blogu kompanije Blink, ali finansijski detalji nisu precizirani.\nBlink je osnovan 2014. godine, a posle uspešne crowdfunding kampanje, te se od tada bavi proizvodnjom kamera koje su jednostavne za sklapanje, potpuno bežične, te kompatibilne sa Amazon Echo proizvodima koji se nude na tržištu. Blink je proizvod za one koji vole male kamere, a koje su povezane na aplikaciju koja korisnike obaveštava svaki put kad zabeleži kretanje, te šalje direktan snimak svake sumnjive radnje.\nIz kompanije Amazon su takođe potvrdili akviziciju, ali nisu izneli detalje o budućnosti Blink-ovih proizvoda, te su dodali su da će se poslovanje kompanije koju su kupili nastaviti kao i do sada, samo pod budnim okom Amazon-ovih stručnjaka.\nPročitajte i: Amazon otvara drugu prodavnicu\nTagovi: amazon, Amazon Echo, Blink\n← Evolucija digitalne zaštite\nSve ozbiljnija cenzura interneta u Kini →


sporazum javnog tužioca i okrivljenog | Glosarijum\nTag Archives for " sporazum javnog tužioca i okrivljenog "\nSporazum javnog tužioca i okrivljenog o krivičnoj sankciji\nRezime: Autor u članku analizira sporazum javnog tužioca i okrivljenog o krivičnoj sankciji, kao deo sporazuma koji zaključuju javni tužilac i okrivljeni u krivičnom postupku. Prvo je ukazano na odredbe ZKP koje se tiču sporazuma javnog tužioca i okrivljenog o krivičnoj sankciji, a zatim na to šta mora imati na umu javni tužilac prilikom pregovaranja o krivičnoj sankciji. Analizom presuda iz sudske prakse sagledano je kako se sporazum javnog tužioca i okrivljenog o krivičnoj sankciji realizuje u praksi.\nKljučne reči: krivični postupak, sporazum javnog tužioca i okrivljenog, sporazum o krivičnoj sankciji, oslobođenje od kazne, sudska praksa.\nin\t03 , 2015 , Krivično pravo , Mr Sretko Janković , Ogledi: Srbija\nkrivični postupak oslobođenje od kazne sporazum javnog tužioca i okrivljenog sporazum o krivičnoj sankciji sudska praksa


Faktor | Zvizdić i Hostert: Budućnost Bosne i Hercegovine je u Evropskoj uniji i ona nema alternativu\nZvizdić i Hostert: Budućnost Bosne i Hercegovine je u Evropskoj uniji i ona nema alternativu\n17.03.2022. / 17:17\nPredsjedavajući Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić sastao se danas u Berlinu sa zastupnicom u Bundestagu Jasminom Hostert.\nZvizdić je upoznao zastupnicu Hostert s političkom situacijom u zemlji i rekao da je Bosna i Hercegovina, uprkos problemima, posvećena evropskoj i NATO perspektivi. Naglasio je da je pristupanje Evropskoj uniji glavni vanjsko-politički prioritet Bosne i Hercegovine.\n- U uvjetima velike krize u svijetu izazvane invazijom Rusije na Ukrajinu, za moju zemlju ne postoji alternativa euroatlantskom putu koji smo već davno zacrtali. Ono što je veoma bitno danas jeste tempo kojim ćemo ostvariti ove ciljeve.\nS obzirom na to da su evropske integracije pokretačka snaga svih pozitivnih reformi u Bosni i Hercegovini, brzina procesa pristupanja Evropskoj uniji je danas važnija nego ikada. Kako sam nebrojeno puta do sada rekao, evropski put Bosne i Hercegovine, ma kako trnovit izgledao, zaista nema alternativu.\nProšle sedmice smo usvajanjem tri zakona koja još treba da odobri Dom naroda stekli kredibilne uvjete za članstvo u Evropskoj uniji - rekao je Zvizdić i izrazio zadovoljstvo što Bosna i Hercegovina ima iskrene prijatelje u njemačkom Bundestagu.\nZastupnica Hostert je rekla da Njemačka ostaje pri stavu da je arhitektura zapadnog Balkana završena i da u narednom periodu treba raditi na stabiliziranju cjelokupnog stanja u BiH kako bi se zaustavio odlazak mladih i obrazovanih ljudi, kao i da, u smislu očuvanja demokratskih vrijednosti, treba održati opće izbore.\n- Budućnost Bosne i Hercegovine je u Evropskoj uniji i ona nema alternativu, ali Evropa mora biti prisutna i aktivna u regionu, a politika otvorenih vrata stalno aktuelizirana - rekao je predsjedavajući Zvizdić, saopćio je Sektor za odnose s javnošću Parlamentarne skupštine BiH.\nDenis ZvizdićJasmina HostertBerlin\nUsvojena deklaracija Samita SEECP-a, podržan Berlinski proces, a ne "Otvoreni Balkan"\nNjemačka policija saopćila ko je muškarac koji se zabio u gomilu ljudi u Berlinu\nAutom se u Berlinu zabio u ljude: Veliki broj povrijeđenih, najmanje jedna osoba poginula\nVeć u aprilu\nU toku pripreme za rebalans budžeta TK


Životna sredina treba da bude visoko na listi prioriteta Crne Gore | Energetski portal Srbije\nŽivotna sredina treba da bude visoko na listi prioriteta Crne Gore\n24.07. 2017 Region | Zaštita životne sredine\nKoalicija 27 iz Crne Gore objavila je izveštaj za životnu sredinu od aprila prošle godine do jula ove godine, a u kojem se navodi da donosioci odluka u Crnoj Gori životnu sredinu treba da postave visoko na listu prioriteta.\nU njemu se navodi da zakonodavstvo Evropske unije koje se odnosi na Poglavlje 27, omogućava Crnoj Gori da opravda svoj ekološki status. Međutim, obim i dugoročni ciljevi pravnih tekovina EU u oblasti životne sredine zahtevaju punu posvećenost Vlade. Oni su ukazali da se problematika u oblasti upravljanja otpadom ogleda u nedefinisanoj opciji o konačnom načinu upravljanja otpadom, niskoj stopi reciklaže, nedostatku adekvatnih statističkih podataka o količinama otpada, kao i loša komunalna infrastruktura.\nU izveštaju je navedeno i da je Evropska komisija ocenila da je stepen usklađenosti relativno napredan kada je reč o kvalitetu vazduha, ali i da je potrebno unaprediti kapacitete državne mreže za monitoring kvaliteta vazduha tako što će se obuhvatiti sve opštine na teritoriji Crne Gore (trenutno se prati samo pet), obezbediti servisiranje opreme za merenje unutar granica države, kao i redovno servisirati u periodu najmanjeg stepena zagađenja.\nKada je u pitanju kvalitet voda, ocenjuje da su najveći izvori zagađenja površinskih i podzemnih voda komunalne otpadne vode, koje se uglavnom u neprečišćenom obliku ispuštaju u vode, na koncentrovan ili difuzan način. Zaštita prirode je, kako se dodaje, oblast u kojoj je najosetnija razlika u pogledu neadekvatne ili izostanka implementacije u odnosu na zakonodavni okvir.\nKako je ocenjeno, jedno od najvećih izazova biće insistiranje Vlade na ekonomskoj samoodrživosti zaštićenih područja, u prvom redu Nacionalnih parkova, a potrebno je planski rešiti i pitanje budućih količina industrijskog otpada.


U Nikšiću još četvoro oboljelih od COVID 19 | onogošt.me\nU Nikšiću još četvoro oboljelih od COVID 19\nLaboratorije IJZ su u poslednja 24 časa završile analizu 565 uzorka na novi koronavirus, među kojima je 59 rezultata bilo pozitivno.\nRadi se o pacijentima čiji su uzorci upućeni iz: Podgorice 30, Berana 5, Budve 4, Nikšića 4, Cetinja 3, Pljevalja 3, Tivta 3, Ulcinja 3, Herceg Novog 2, Gusinja 1 i Danilovgrada 1.\n"Među pozitivnima bio je i uzorak osobe koja je tokom jučerašnjeg dana preminula i kod koje se sumnjalo da je smrtni ishod nastao kao posljedica novog koronavirusa. Takođe, prijavljena je smrt još jedne osobe koja je liječena u OB Berane. Preminule osobe su iz Gusinja i Rožaja", saopšteno je iz IJZ.\nUkupan broj potvrđenih smrti od početka juna mjeseca od COVID19 iznosi 10.\nOd početka juna ukupan broj registrovanih slučajeva je 695 sa 10 smrtnih ishoda.\nBroj trenutno aktivnih slučajeva: 680.\nBijelo Polje 60\nDanas vakcinisano preko 1.600 građana\nU Crnoj Gori je do danas data 141.808 doza vakcina protiv korona virusa, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja.\nIJZ: 12 novih slučajeva u Nikšiću, 74 u CG\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje Crne Gore, druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije novog koronavirusa su tokom jučerašnjeg dana (subota, 15. maj 2021. godine) završile analizu i Institutu dostavile rezultate za 1.478 uzoraka na novi koronavirus.\nU Kliničkom životno ugroženo 17 kovid pacijenata\nIz Kliničkog centra Crne Gore danas je saopšteno da je životno ugroženo 17 kovid pacijenata.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Građani žele rezultate u realnom životu\nDEMOS 30. 05. 2019. 17:40 >> 17:37 3\nGrađani očekuju da rezultate evropskog napredovanja vide, ne samo u Izvještaju, nego prije svega u realnom životu, kako na individualnom planu tako i u ukupnom stanju u društvu, saopštili su iz DEMOS-a, komentarišući Izvještaj Evropske komisije.\n"Sve zavisi koliko će ocjene Evropske unije biti shvaćene ozbiljno, ili će kao do sada sve uglavnom biti ignorisano od strane crnogorske vlasti i institucija pod njenom kontrolom," istakli su iz DEMOS-a.\nOni su istakli da Izvještaj EU o napredovanju Crne Gore prije svega govori o stanju u državi, a dijelom i o evropskim tijelima koja su sastavila i odobrila isti izvještaj.\n"Izvještaj je sastavljen u kombinaciji brižljivih, korisnih analiza i ponekog kompromisa koji proističu iz određenih širih intersa.\nU svakom slučaju, Izvještaj je od značaja za političke procese u zemlji jer se njime i dalje traže ispunjenja kriterijuma za napredovanje i članstvo u Evropskoj uniji", navodi se u saopštenju.\nOni su kazali da smatraju da će suštinski značaj Izvještaja i stavova EU zavisiti od dva momenta.\n"Prvo, koliko će crnogrska vlast htjeti stvarno da postupi po primjedbama koje sa saopštene u Izvještaju EU. Drugo, faktički domašaj Izvještaja će zavisiti i od toga koliko će Evropska unija htjeti da toleriše činjenicu da crnogorska vlast očigledno ignoriše tražene evropske standarde. Posebno u oblasti autokratskog vladanja i borbe protiv korupcije i kriminala, od strane vrha crnogorske vlasti", navodi se u saopštenju DWEMOS-a.\nIz te partije zaključuju da građani očekuju da rezultate evropskog napredovanja vide, ne samo u Izvještaju, nego prije svega u realnom životu, kako na individualnom planu tako i u ukupnom stanju u društvu.\nUkinuti selektivno privođenje i drakonske kazne\n12. 04. 2020. 6


Dve trećine građana fizički neaktivno, šetnjom do zdravlja – Studio B\nDve trećine građana fizički neaktivno, šetnjom do zdravlja\nDve trećine građana fizički neaktivno, šetnjom do zdravlja tanjug\nObjavljeno: 10.05.2022. 11:59 Izmenjeno: 10.05.2022. 11:59\nVeć 20 godina, Svetska zdravstvena organizacija (SZO) obeležava 10. maj kao Međunarodni dan fizičke aktivnosti sa ciljem podizanja svesti celokupne svetske javnosti o značaju i važnosti redovne fizičke aktivnosti u očuvanju i unapređenju zdravlja.\nMeđunarodni dan fizičke aktivnosti obeleževa se danas, a podaci poslednjeg istraživanja zdravlja stanovništva Srbije pokazalo je da je više od dve trećine odraslog, a naročito urbanog stanovništva u zemlji fizički neaktivno, gojazno i u riziku od dobijanja dijabetesa i drugih hroničnih bolesti.\nPrema istim tim podacima, samo 4,4 odsto stanovnika Srbije bavi se nekom fizičkom aktivnošću koja utiče na poboljšanje zdravlja, a koja nije vezana za radne aktivnosti, saopštilo je Udruženje pacijenata sa dijabetesom tip 2 „Krug dvojke Srbije“.\nKako se navodi, današnji dan je poznat pod sloganom „Kretanjem do zdravlja“, a odnosi se na umerenu fizičku aktivnost bez obzira na sadržaje, mesto i vreme izvođenja.\nPored toga, upravo danas na Međunarodni dan fizičke aktivnosti počinje četvrti ciklus „Otvori plavi krug“ besplatne škole nordijskog hodanja, koja traje dva meseca i kroz koju je do sada prošlo oko 100 sugrađana.\n„Šetnje i fizička aktivnost čuvaju naše zdravlje, pogotovu ako se to radi svakodnevno. Ne samo da je organizam otporniji na bolest, nego nas vreme provedeno u prirodi čini srećnijima i relaksiranijim. Takođe i količina kalorija koja se potroši tokom šetnje nije zanemarljiva, kao ni činjenica da kratka šetnja ubrzava metabolizam, ali postoji i niz drugih razloga koji govore u prilog redovnoj šetnji, osim boljeg fizičkog izgleda“, poručio je potpredsednik Udruženja Ninoslav Majačić.\nMajačić je ukazao da su mnoge studije pokazale kako redovna fizička aktivnost može dosta doprineti zdravlju, smanjiti rizik od dijabetesa, gojaznosti, ali i mnogih drugih hroničnih bolesti.\nPozvao je sve sugrađane da danas od 17 časova dođu u park Ušće da se druže, razmene savete sa medicinskim sestrama i uz nadzor profesionalnih trenera, provedu prijatno popodne u šetnji i fizičkoj aktivnosti.\nNavodi se da projekat „Otvori plavi krug“ već godinu dana organizuje šetnje jednom nedeljno i okuplja učesnike sa ciljem da se druže, edukuju, nauče nešto novo i razmene iskustva u borbi protiv dijabetesa i gojaznosti.\n„Fizička aktivnost je jedan od najvažnijih oslonaca za prevenciju zdravlja, a naročito za suzbijanje dijabetesa i gojaznosti, odnosno njihovu prevenciju. Za osobe sa dijabetesom i sve nas koji smo posvećeni ovoj bolesti, odlična je vest zaokruživanje modernih inovativnih terapija za lečenje, ali ne smemo zanemariti fizičku aktivnost“, rekla je dr Jelena Stanarčić Gajović, sa Klinike za endokrinologiju, dijabetes i bolesti metabolizma Kliničkog centra Srbije.\nStanarčić Gajović je istakla da organizovane šetnje koje se sprovode u okviru projekta „Otvori plavi krug“ su odlična prilika da se ljudi okupe i šetaju pod stručnim nadzorom.\nTakođe, kako se navodi, za potrebe projekta, pokrenuta je i aplikacija „Otvori plavi krug“, a putem aplikacije korisnici mogu da saznaju mnoge korisne informacije o zdravlju, dijabetesu i prevenciji šećerne bolesti, aktivnostima, terminima i lokacijama za organizovane edukativno-zdravstvene šetnje.\nDo sada su, uz pomoć aplikacije, „šetači“ prešli više od 120 miliona koraka i time donirali gotovo pet miliona dinara uz pomoć kojih su renovirane pešačke staze u Beogradu.