Lift oglašavanje postaje sve popularniji trend u reklamiranju\n16/05/2016 /0 Comments/in Lift oglasi, Oglašavanje - Reklamiranje /by admin\nSve popularniji trend u reklamiranju svakako postaje lift oglašavanje, budući da OGLASNI prostor deli izuzetno mali broj oglašivača, za razliku od drugih medija.\nLiftovi su najprometnije lokacije u zgradi koje niko ne može zaobići, te postaju medij pogodan za plasiranje svih vrsta oglašivačkih poruka bez obzira bile one strateškog (image building) ili taktičkog karaktera (razne akcije, nagradne igre, ponude, novi proizvodi ili usluge i sl.).\nPanoi u liftovima stambenih zgrada postaju najbolje mesto za reklame jer pogađaju skoro sve kategorije potrošača, utiču na ciljnu grupu u posebnom psihološkom trenutku (jutarnja svježina pri odlasku na posao, kao i razmišljanje o kupovini u trenutku povratka kući).\nZašto oglašavanje u stambenim zgradama?\nOglašavanje u stambenim zgradama dovodi poruku bliže kući – reklame su prva i poslednja stvar koju ljudi vide kada odlaze i dolaze kući.\nZa razliku od reklamnih flajera, koji gotovo obavezno završavaju nepročitani u kantama za smeće i uglavnom ljute stanare zgrada zbog zatrpavanja sandučića, oglašavanje u liftovima je nenametljivo, prijatno iskustvo za svakoga.\nLift oglašavanje daje mogućnost sužavanja fokusa na određeni deo grada, kao i određenu populaciju stanovništva. Na taj način trošite manje novca na oglašavanje i dostižete veći procenat željenog tržišta.\nReklama je moćan adut, ali ne za stvaranje liderske pozicije brenda koji je u razvoju, već za održavanje liderske pozicije koja je jednom dostignuta.\nVažnost efektne reklame je jako bitna, obzirom da moderan čovek nema mnogo vremena. Reklame u liftovima se konzumiraju dobrovoljno, ali se takođe i ne mogu isključiti kao TV ili radio reklama.\nLift oglasi postaju popularan trend reklamiranja za kompanije i preduzetnike\nNe postoji nikakvo iznenađenje da su LIFT OGLASI sve važniji za preduzeća i preduzetnike. Veliki broj korisnika prepoznao je prednosti reklamiranja u liftovima i svakodnevno grabi pažnju te veoma dragocene publike koja je spremna da pogleda šta joj se nudi…\nPotpisivanjem ugovora o dugoročnoj saradnji sa LIFT OGLASIMA dobićete deo prostora za promociju svojih proizvoda ili usluga po najpovoljnijoj ceni.\nStanari sa punim poverenjem pozivaju upravo one firme koje su dale svoju ponudu u liftu, jer im se ona u tim uslovima nenametljivo daje.\nIzuzetno efikasna reklama za alu i pvc stolariju\nDanas se zbog starosti zgrada često menja stolarija, stoga je lift reklama izuzetno dobar način oglašavanja za firme koje se bave prodajom i ugradnjom alu i pvc stolarije. Reklama u stambenoj zgradi je nadohvat ruke upravo ciljnoj grupi potrošača kojima je namenjena. Iskustvo je pokazalo da stanari te firme pozvaju s punim poverenjem, jer su im Lift oglasi garancija da se radi isključivo o registrovanoj i proverenoj firmi.\nReklama za lekarsku i stomatološku ordinaciju\nUkoliko je stanaru potrebna hitna lekarska ili stomatološka pomoć, lift reklama je savršen način da im ponudite vaše usluge – budite tu kada ste im najpotrebniji.\nSavršena reklama za tepih servis, auto školu, školu stranih jezika, školu plesa, teretane i fitnesa, fast fooda, prodaje proizvoda i mnogo drugih delatnosti…\nTu su i ponude tepih servisa, tapetara, auto škola, škola stranih jezika, škole plesa, fitnesa, firme za prodaju proizvoda…, svi oni su upravo najzadovoljniji korisnici sve popularnijeg trenda u reklamiranju – lift oglašavanja.\nDrugim rečima LIFT OGLASI su odlična ideja da kroz još jedan kanal komunikacije doprete do krajnjih potrošača i pošaljete poruku koju želite.\nhttps://liftoglasi.rs/wp-content/uploads/2016/05/sve-popularniji-trend-reklamiranja.jpg 360 680 admin https://liftoglasi.rs/wp-content/uploads/2015/12/lift-oglasi-logo.png admin2016-05-16 05:00:492017-11-14 20:55:07Lift oglašavanje sve popularniji trend u reklamiranju


"Zeleni" u Hrvatskoj protiv izgradnje termoelektrane u Tomislavgradu - Klix.ba\nbiznis "Zeleni" u Hrvatskoj protiv izgradnje termoelektrane u Tomislavgradu\n"Zeleni" u Hrvatskoj protiv izgradnje termoelektrane u Tomislavgradu\n16.2.2011. u 09:39\nNajavljena izgradnja Termoelektrane Kongora i otvaranje Rudnika lignita na području opštine Tomislavgrad digli su na noge članove ekoloških udruženja "Zeleni" u susjednoj Dalmaciji, koji se žestoko protive izgradnji ovih objekata na području Federacije BiH (FBiH) koje graniči sa Hrvatskom.\nPredsjednik Ekološkog udruženja "Naša baština" iz Tomislavgrada Miro Šumanović potvrdio je lokalnim medijima da je i Ministarstvo zaštite životne sredine Hrvatske zatražilo od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH detaljne informacije o budućoj Termoelektrani u Kongori kako bi se izjasnili o mogućim štetnim posljedicama izgradnje ovog energetskog objekta.\nŠumanović je rekao da se zahtjev "Zelenih" i resornog ministarstva u Hrvatskoj zasniva na činjenici da su i Hrvatska i BiH potpisnice međunarodne konvencije ESKO o procjeni uticaja na okolinu projekata koji se podižu u blizini državnih granica.\nPrema Šumanovićevim riječima, u Termoelektrani Kongora godišnje bi izgaralo više od 3,5 miliona tona lignita najlošijeg kvaliteta, sa velikim procentom pepela i sumpora, te ugljen-dioksida i ugljene prašine, a iz postrojenja ovog objekta ispuštala bi se velika količina ulja za podmazivanje koje bi kroz nadzemne i podzemne tokove zagađivalo i rijeke Cetinu, Vrljiku i Jadro u susjednoj Dalmaciji.\nPrema najavi investitora "Elektroprivrede Herceg-Bosne" iz Mostara, Termoelektrana Kongora trebalo bi da bude izgrađena do 2015. godine, a njena godišnja proizvodnja bila bi 2 790 gigavat-sati električne energije. Izgradnji termoelektrane i otvaranju rudnika lignita najviše se protive stanovnici Kongore, Borčana, Mandinog Sela i Lipe, sela koja se nalaze u neposrednoj blizini mjesta na kojem je predviđena izgradnja.


Osim super poklona, u novom broju Nena Janković, astrolog "Blic žene", otkriva šta nas čeka u ljubavi i šta donosi Venera, koja će do 9. maja boraviti u znaku Bika. Takođe, naš psiholog savetuje šta da radite ako se razvodite, kao i koje opasne igre treba da izbegavate tokom razvoda da ne biste povredili decu. Istraživali smo i koje su prednosti i mane svih metoda kontracepcije koje koriste žene u Srbiji.\nGlumica Tijana Marković otkrila nam je kako joj je bilo dok je glumila Mariju Milošević, glumac Miodrag Dragićević šta mu znači nagrada „Nebojša Glogovac“, a Boda Ninković kako vraća muziku u život.\nU delu tiraža čeka vas novi ljubavni roman Nore Roberts za mame i bake i slikovnice za najmlađe, uz koje se dobija igračka na POKLON.


ePoster prezentacije u Event-ima – MEDAPP\nBy MAdmin Event Tehnologije 13/11/2021\nPostojanje poster prezentacija na nekom događaju je uvek u zajedničkom interesu organizatora i posetilaca. Posetioci tada imaju priliku da se upoznaju sa više radova i noviteta iz profesionalnog rada drugih, dok organizator omogućava većem broju izlagača da uzme učešća čime povećava atraktivnost događaja.\nPostavljanje uobičajnih, fizičkih postera, je moguće samo ukoliko se radi o klasičnom događaju organizovanom na fizičkoj lokaciji. Broj postera je tada ograničen veličinom prostora koji je orgeđen za izlaganje postera.\nePosteri omogućavaju da se praktično neograničen broj postera učini dostupnim na jednom ili više velikih monitora na fizičkoj lokaciji događaja ili čak i onlajn za posetioce na fizičkoj lokaciji i onlajn polaznike.\nKombinacija prenosa događaja i onlajn ePosteri Vam omogućavaju da organizujete savršeni hibridni događaj sa praktično neograničenim brojem posetilaca koji uživo ili onlajn imaju pristup celom program i njegovom sadržaju.\nOvako izvedeni događaji pored prostornog ujedno napuštaju i vremenska ograničenja. Sav materijal, predavanja, diskusija i posteri, su ujedno i dokumentovani pa se mogu ostaviti dostupnim onlajn na duži period. Ovako objavljeni edukativni materijal i upućene poruke pronalaze put do publike koja događaj nije ispratila u terminu održavanja.\nMEDAPP udruženje je organizator koji je među prvima promovisao uvođenje ePostera u događaje. Slobodno nas kontaktirajte o načinima izrade i prezentovanja ePoastera na office@medapp.rs


Šta izaziva zagađenje vazduha i kako se zaštiti – Startit\nU apoteke poslednjih dana u većoj meri dolaze ljudi koji traže zaštitne maske, međutim do danas u većini farmaceutskih radnji u Srbiji teško je naći adekvatne proizvode koje štite od ovih sitnih čestica.\nPoslednjih nekoliko dana vazduh u većini gradova u Srbiji ima i boju i miris. Međutim, ono što je teško primetiti jesu čestice koje mu daju ove karakteristike, a to su PM 2.5, PM 10, ugljen-monoksid, sumpor-dioksid, azot-dioksid i ozon. Povećana količina ovih čestica u vazduhu zaslužna je što su Beograd, ali i većina gradova u Srbiji, naročito Valjevo, Užice, Smederevo, Niš i Bor među najzagađenijim gradovima u Evropi i svetu.\nOsim iz svetskih organizacija koje prate nivo zagađenosti vazduha, potvrdu o lošem kvalitetu u Srbiji izdala je i Agencija za zaštitu životne sredine, dok u isto vreme Ministarstvo zdravlja i Institut za javno zdravlje Batut uveravaju građane da razloga za brigu nema.\nIako ove nadležne institucije garantuju da razloga za brigu nema, pulmolog Dečje klinike u Tiršovoj, dr Snežana Rsovac u izjavi za RTS kaže da je poslednjih dana broj dece koja se žale na repiratorne probleme povećan, posebno onih sa respiratornim sinicijalnim virusom izazvanim bronhijalitisom.\nKo najviše zagađuje vazduh?\nKao glavni izvori zagađenja u Srbiji navode se stara vozila koja su uglavnom zabranjena u zemljama Srednje i Zapadne Evrope, loženje u domovima, saobraćajni čepovi u većim gradovima, industrija i termoenergetski sektor.\nIako deluje da su u javnosti mišljenja u vezi sa ovim ekološkim problemom podeljena, ono šta sve institucije preporučuju građanima je smanjen boravak napolju, a treba izbegavati i fizičke aktivnosti na otvorenom. Juče je i Ministarstvo prosvete uputilo dopis vrtićima, osnovnim i srednjim školama da ukoliko je neophodno skrate časove ili u potpunosti obustave nastavu, ukoliko stepen zagađenja vazduha ugrožava učenike.\nNemanja Milović, osnivač sajta Klima101 kaže da zagađenje vazduha danas nije ništa drastično drugačije nego poslednjih nekoliko godina, već je razlika u tome što sada imamo podatke o kvalitetu vazduha i što je to dospelo u javnost.\nU Beogradu je vazduh zagađen najpre zbog termoelektrana na ugalj koje emituju veliku količinu zagađenja, individualnih ložišta kojih u Srbiji ima oko milion, pojedinih toplana koje još uvek koriste mazut, saobraćaja, kao i specifičnih vremenskih uslova. Ove zime skoro da nema vetra, a bilo je i jako malo padavina što pojačava nivo zagađenja vazduha.\nInformacije o nivou zagađenja vazduha koji kod nas poslednjih dana varira od jako zagađenog do nezdravog, građanima je dostupna preko raznih aplikacija i sajtova koji prate kvalitet vazduha, među kojima se najviše ističu aplikacija Air Visual i sajt World quality air index.\nOvaj sajt vuče podatke sa zvaničnih mernih stanica Agencija za zaštitu životne sredine. Ti podaci su relevantni. Međutim, važno je napomenuti da kvalitet vazduha dosta prostorno i vremenski varira. Pet ulica dalje u isto vreme može biti drugačiji stepen zagađenosti.\nMerne stanice se stavljaju na različita mesta u gradu, pa tako ima onih koje su na lokacijama gde ima dosta saobraćaja, a postoje i neke koje su malo izdvojene, ali u principu na svim mernim stanicama u Beogradu u ovoj sezoni su dosta podjednaki ti uslovi. Jako se retko desilo da ima velikih razlika u stanicama na recimo Zelenom brdu i Starom Gradu. Nijedna ne šalje podatke u 100 posto realnom vremenu\nOd kako je stepen zagađenosti vazduha povišen u Srbiji, zabrinuti građani su počeli da traže načine kako da se zaštite. U apoteke poslednjih dana u većoj meri dolaze ljudi koji traže zaštitne maske, međutim do danas u većini farmaceutskih radnji u Srbiji teško je pronaći adekvatne proizvode koje štite od ovih sitnih čestica. Biljana Subotić, inženjer tehnologije iz predstavništva za Srbiju kompanije 3M, kaže da je veoma važno praviti razliku između hiruških maski i respiratora za čestice.\nHiruška maska nije adekvatna zaštita od zagađenja vazduha. Veoma je važno da ukoliko želite da kupite zaštitu to bude respirator koji ima FFP2 nivo zaštite i koji je namenjen česticama od 2 do 5 mikrona. Bitno je i imati poverenje u proizvođača. Sada je u vazduhu visok stepen zagađenja i neophodno je da se štetne čestice profiltriraju. Često nas zovu i apoteke iz Beograda i ostatka Srbije tako da bi trebalo da u najkraćem roku veća količina naših maski koje poseduju FFP2 nivo zaštite bude isporučena u apotekama.\nI dok se neki utrkuju da sa raznih sajtova i prodavnica nabave zaštitne maske, drugi na ovo gledaju kao na preterivanje. Veliku ulogu u skeptičnosti igra i cena različitih vrsta raspiratora za koju neki smatraju da je previsoka. Na pojedinim sajtovima koji se bave prodajom zaštitne opreme cene ovih respiratora za jednokratnu upotrebu kreću se od 100 dinara pa sve do nekoliko stotina dinara, dok je u maloprodajnim objektima jednog drogerijskog lanca najavljeno da će maske koje imaju do 120 radnih sati zaštite koštati 600 dinara.\nSa druge strane, maske koje štite od PM čestica, različitih modela i dezena, moguće je kupiti i preko stranih portala za prodaju i koštaju između 25 (oko 2.700 dinara) i 70 američkih dolara (oko 7.400 dinara).\nSpecijalista za plućne bolesti doktorka Tatjana Radosavljević za portal Danas, kaže da su se na internetu pojavile i maske od poliestera koje nisu registrovane u Agenciji za lekove i medicinska sredstva, a samim tim nisu testirane.\nOne nas ne štite od PM 2.5 čestica u vazduhu. Prave Nano maske su registrovane još 2003. godine kada je bio ptičiji grip, ali ih nema u apotekama. One su prijatne za nošenje, napravljene su od tkanine i imaju filtere. Pacijenti sa plućnim bolestima otežano dišu sa maskama od poliestera. Oni dobro znaju šta je glad za vazduhom.\nJoš 2018. godine u Srbiji je kvalitet vazduha bio ocenjen trećom kategorijom, što znači da je bio prekomerno zagađen. I pored toga, u Srbiji se u zaštitu životne sredine ulaže manje novca nego što je potrebno, između 0,25 i 0,7 odsto BDP-a godišnje.\nAko je za utehu, Vlada se pre dva dana konačno sastala povodom zagađenosti vazduha u Srbiji i dogovoreno je formiranje tela koje će koordinisati rad svih državnih organa, obaveštavati javnost i predlagati mere za zaštitu sredine. Manje je utešno što nam iskustvo pokazuje da se radne grupe najčešće nisu dobro pokazale u rešavanju ovakvih problema.


moj poslanik Arhive - Moj poslanik\nObjavio Moj poslanik • 7. novembra 2019.\nUkoliko je dobro kanalisana, moć civilnog društva je velika i uticajna. Nakon što je reagovala platforma Moj poslanik, narodni poslanik iz Vranja Slaviša Bulatović postao je aktivan u Narodnoj skupštini Republike Srbije nakon 668 dana bez javljanja za reč. Za dva meseca, ovaj poslanik se javio četrnaest puta i tako postao jedan od aktivnijih članova […]\nO poljoprivredi sa poslanikom Milijom Miletićem\nObjavio Moj poslanik • 15. oktobra 2018.\nOrganizacija Proaktiv kroz projekat Moj poslanik organizovala je tribinu sa narodnim poslanikom Milijom Miletićem u selu Donja Toponica pored Niša. U subotu 13. oktobra u Domu kulture u Donjoj Toponici narodni posalnik Milija Miletić bio je gost platforme Moj poslanik. U nesvakidašnjem ambijentu pred više od 30 meštana iz Donje Toponice, Donje Trnave, Mezgraje i […]\nKafa sa narodnim poslanikom Milijom Miletićem\nObjavio Moj poslanik • 8. oktobra 2018.\nU nedelju 07. Oktobra 2018 godine tim platforme Mojposlanik.rs posetio je narodnog poslanika Miliju Miletića u Svrljigu. Na dinamičnom sastanku tim se zahvalio poslaniku Miletiću na odličnoj saradnji, aktivnom učešću u radu na samoj platformi, kao i razumevanju važnosti uključivanja građana u rad Parlamenta. Na sastanku su dogovoreni i dalji koraci u saradnji. Prvi će […]\nŽene u srpskom Parlamentu\nObjavio Moj poslanik • 26. januara 2018.\nRodna ravnopravnostu u Republici Srbiji je garantovana Ustavom, dok izborni zakon predviđa sistem kvota od 30% za manje zastupljen pol za parlamentarne, pokrajinske i lokalne izbore. Govoreći na Nacionalnoj konferenciji Ženske parlamentarne mreže, predsednica Parlamenta Maja Gojković istakla je da je danas u Narodnoj skupštini 91 žena, na čelu Vlade je žena, kao i na […]


Ako imate potvrdu ljekara u kojoj se ukazuje na simptome COVID-19 infekcije, imate pravo da prije leta zamijenite kartu sa priloženim dokumentom.\nPreventivne mjere koje se sprovode u cilju smanjenja rizika prenosa infekcije:\nObavještenje za Covid pozitivne putnike\nSvi putnici koji su Covid pozitivni i zbog toga nisu u mogućnosti da putuju, podliježu tarifnim uslovima, u skladu sa procedurama kompanije.\nMolimo sve putnike da PCR testove odrade u roku ne kraćem od 24h.\nU suprotnom, kompanijski uslovi nalažu određene penale za sve promjene u vremenskom periodu od 24h prije leta.\nSva ograničenja, detaljni zahtjevi i dalje informacije objavljuju se na web stranicama:\nMjere ulaska u Republiku Srbiju


Optužbe bivših policijskih funkcionera - slika sektora bezbjednosti?\nPosljednja dva mjeseca crnogorska javnost sluša međusobne optužbe bivših pripadnika bezbjednosnih službi koje se odnose na programirano nasilje nad novinarima i političarima i saradnju pripadnika bezbjednosnih službi sa kriminalnim strukturama. Ni jedna od tih optužbi još nije potvrđena ni dokazana, ali dosta govori o stanju u bezbjednosnom sektoru.\nNajprije je bivši pripadnik specijalnih jedinica Brajuško Brajušković optužio dio svojih kolega iz specijalnih jedinica da su bili zaduženi za premlaćivanje novinara i opozicionih političara, a sve to po nalogu bivšeg direktora policije Veselina Veljovića i policijskog funkcionera Miljana Perovića. Uslijedile su i optužbe i na račun Brajuškovića, da je navodno kao zatvorski čuvar unosio drogu i mobilne telefone u zatvor.\nI bivši direktor policije Veselin Veljović je ustalasao duhove u bezbjednosnim službama i u javnosti kada je u sudnici tokom svjedočenja konstatovao da ga pokušavaju diskreditovati ljudi iz Agencije za nacionalnu bezbjednost i Uprave policije koji su imali veze sa kriminalnim strukturama. Iako Veljović nije iznosio imena, u ovom kontekstu Dnevne novine su objavile saznanje da Veljović tvrdi, da je aferu Brajušković, namjestio bivši funkiconer tajne policije Vasilije Mijović.\nVasilije Mijović je opet crnogorskoj javnosti poznat po aferi “Mašan” iz referendumske kampanje, kada je tajno snimao razgovore aktivista DPS-a o kupovini ličnih karata.\nOvim je otvoreno pitanje da li objavljene međusobne optužbe bivših policijskih funkiconera govore o stanju u sektoru bezbjednosti u posljednjih deset godina.\nČlanovi skupštinskog odbora za bezbjednost različito odgovaraju na to pitanje. Član odbora iz Socijalističke narodne partije Vasilije Lalošević smatra da se može dovesti u pitanje funkcionisanje sistema bezbjednosti.\n"Ovim posljednjim izjavama pojedinih bivših policijskih funkcionera možemo slobodno konstatovati da smo došli u fazu kada se dovodi u pitanje funkcionisanje sistema bezbjednosti, što naravno sve može imati štetne posljedice po otvaranje poglavlja 23 i 24", ističe on.\nČlan odbora iz Demokratske partije socijalista Ljuiđ Ljubo Škrelja smatra da se o stanju u bezbjednosnom sektoru ne može govoriti na osnovu ličnih optužbi bivših pripadnika tih službi. Ipak Škrelja smatra da se optužbe moraju razjasniti.\n"Ne bih se saglasio da na osnovu takvih izjava provjerenih i neprovjerenih u štampi može da se govori o dobrem ili lošem stanju u pomenutim agencijama i policji. Prije sam sklon da vjerujem da se radi o nekim pojedinačnim izjava određenih lica o pojedincima na kojima je velika odgovornost i obaveza da takve stvari razjasne na način kako dolikuje njima imajući u obzir funkcije koje su obavljali".\nRazjašnjenje optužbi bivših policijskih funkcionera je važno i za Vasilija Laloševića koji ocjenjuje da je to posao tužilaštva, ali i skupštinskog odbora za bezbjednost.\n"Moraju se ispitati navodi gdje se pojedini segmenti bezbjednosnih službi optužuju. Naravno, postoji i onaj dio priče o tome koji govori da kada jedna garnitura ode iz policije sve ono što ne valja biti pripisano njoj, ali je definitivno da je u ovom slučaju i vrhovni državni tužilac morao umiješati prste, a isto tako Odbor za bezbjednost mora do kraja definisati putem kontrolnih saslušanja sve ono što se zbivalo, pogotovo u zadnje vrijeme kada su te optužbe bivših i sadašnjih kolega postale tako ozbiljne".\nPodsjetimo, na optužbe Veselina Veljovića se oglasila prozvana Agencija za nacionalnu bezbjednost sa očekivanjem da institucije adekvatno reaguju. Nakon optužbi bivšeg direktora policije da pokušavaju da ga diskredituju pripadnici bezbjednosnih službi povezani sa kriminalom, ministar unutrašnjih poslova Raško Konjević se upitao isto što i gotovo sva laička javnost - zašto Veljović nije istraživao dok je bio direktor policije.\n"On je imao priliku da dok je rukovodio sistemom policije te stvari sankcioniše. Ukoliko ima nekih saznanja koje nije iskoristio u trenutku kada je bio direktor policiji, sada mu stoje na raspolaganju i policija i tužilaštvo da te svoje tvrdnje argumentuje. Mislim da je u obavezi da da pojašnjenja u vezi sa tim, da li iza toga on ima nešto osim svoga uvjerenja ili svoga razmišljanja", istakao je Konjević.\nTokom dosadašnjeg mandata aktuelnog ministra policije, više policajaca je suspendovano, obavljeno je više kontrola rada u centrima bezbjednosti, najavljen je niz istraga unutrašnje kontrole, čime je prekinuta dugogodišnja praksa da se prestupi pripadnika policije ne kažnjavaju ili postupci padaju u zaborav.\nUz to ministar Konjević je najavio odlučnu borbu protiv korupcije u državnom sektoru, odnosno provjeru poslovanja više preduzeća u kojima je država dominantan ili većinski vlasnik.\nOn je najavio da bi uskoro trebalo da bude formirano više timova koji bi se na kvalitetniji način bavili finansijskim i sličnim istragama.


Otvoren novi objekat za ometene u razvoju - Alo.rs\nOtvoren novi objekat za ometene u razvoju\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka, i socijalna pitanja u Dom za decu i osobe ometene u razvoju "Dr Nikola Šumenković" u Stamnici uložilo je više od 66 miliona dinara u opremanje i završetak radova i sada zaposleni i korisnici mogu da kažu da će njihov život biti malo bolji, lakši, a sigurno dostojanstveniji, izjavio je danas resorni ministar Aleksandar Vulin.\nVulin brine o osobama ometenim u razvoju, Foto: Petar Marković\n- Sada je taj dom u skladu sa najvišim mogućim evropskim i svetskim standardima - izjavio je Vulin svečano otvarajući novoizgrađeni objekat za smeštaj korisnika i istakao da svi korisnici moraju da žive u uslovima koji su dostojni čoveka, bez obzira kakva je priroda njihove bolesti, ili hendikep.\n- Oni imaju pravo na dostojanstvo, imaju pravo da budu u čistom, da budu negovani i da žive u prostoru u kome treba da žive ljudska bića. Zato je Ministarstvo učinilo veliki napor da Stamnica, kao jedan od naših najvećih smeštajnih kapaciteta bude završena, da prestane višegodišnji zastoj i zaustavljanje radova iz ko zna kojih razloga i da se završi - rekao je Vulin.\nPrecizirao je da je Ministarstvo rada u taj dom uložilo više od 66 miliona dinara, u opremanje, završetak radova, i istakao da je u celokupnu socijalnu zaštitu u protekle dve godine uloženo 1,447 milijardi dinara.\n- Nikada od 2000. godine nisu bila veća ulaganja u socijalnu zaštitu i nastavićemo da se ponašamo upravo na takav način. Nijedno socijalno davanje neće biti smanjeno, svako davanje će i dalje biti apsolutno na vreme, u minut i svi naši korisnici mogu da znaju da će država nastaviti da vodi računa o njima - rekao je ministar.\nDirektorka Doma za decu i osobe ometene u razvoju "Dr Nikola Šumenković" Ana Tomašević navela je da njena ustanova zbrinjava korisnike sa težom i teškom mentalnom ometenošću i da trenutno na smeštaju ima 344 korisnika. Kaže da će objekat koji je danas otvoren smestiti 112 korisnika, koji su do sada bili u starim i dotrajalim paviljonima.\n- Izuzetna mi je čast što sam sa ministrom Vulinom otvorila novi objekat, dugo smo ga čekali. Krenulo se sa gradnjom 2008. i došlo je do zastoja, ali u 2015. zahvaljujući Vladi Srbije, premijeru Vučiću, resornom ministarstvu i ministru Vulinu objekat je završen, dočekalli smo ga i stari paviljoni se prazne.\nministarstvo otvaranje ministarstvo rada društvo\nah ti izbori


NIS potpisnik regionalne inicijative za zapošljavanje mladih | NIS\nNIS > Poslovi i karijera > Energija znanja > Energija znanja vesti > NIS potpisnik regionalne inicijative za zapošljavanje mladih\nNIS potpisnik regionalne inicijative za zapošljavanje mladih\nNIS je potpisao „Inicijativu za zapošljavanje mladih u regionu Adriatika“ na međunarodnoj konferenciji HR Business Arena 2014. koja je održana u Dubrovniku od 23. do 25. aprila. U ime kompanije, povelju je potpisala Nataša Stamenković, direktorka za ljudske resurse. Time se NIS, uz 21 vodeću kompaniju iz Srbije, Hrvatske, Slovenije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore, obavezao da će aktivno raditi na uključivanju u tržište rada ljudi od 18 do 30 godina. Među potpisnicima Inicijative za smanjenje stope nezaposlenosti koja je među mladima u regionu dosta visoka, su i kompanije Agrokor, Atlantik grupa, Pliva, Nestle Adriatik, IBM, Gorenje, Nova ljubljanska banka, Privredna banka Zagreb, Delta holding i MK grupa.\nU okviru inicijative članica Evropske unije da se smanji stopa nezaposlenosti na njihovoj teritoriji uz pomoć privatnih kompanija jer državne institucije ne mogu da reše ovaj problem samostalno, organizator konferencije HR Business Arene 2014 je inicirao saradnju kompanija u regionu, čiji je cilj zapošljavanje mladih u naredne tri godine. U sladu sa tim, kompanije potpisnice povelje su se obavezale da prema svojim poslovnim potrebama ponude mogućnost rada studentima i ostalim mladim ljudima. Takođe, kompanije su se obavezale da će informisati mlade u regionu o svom programu zapošljavanja i obrazovanja, kao i da će da angažuju ključne učesnike iz sfere obrazovanja i javnog života koji mogu da podignu nivo kvaliteta obrazovanja u zemlji i da doprinesu boljoj usklađenosti mladih kadrova sa potrebama na tržištu rada.\nKompanija NIS aktivno podržava edukaciju i zapošljavanje mladih. Uspostavljena je saradnja sa dva najveća univerziteta, u Beogradu i Novom Sadu koja podrazumeva stipendiranje studenata u zemlji i inostranstvu, kreiranje nastavnih programa u skladu sa potrebama kompanije, razmenu znanja između stručnjaka NIS-a i stručnjaka sa fakulteta, opremanje učionica i podršku olimpijadama znanja iz fizike, matematike, hemije i ruskog jezika. NIS je kroz programe zapošljavanja mladih bez iskustva „Prva šansa“ i „NIS šansa“ dosad zaposlio više od 700 mladih ljudi, a više od 90 odsto njih je i dalje angažovano u kompaniji. Plan je da u ovoj godini još 150 mladih sa srednjom školom i fakultetom dobije svoju šansu za rad u NIS-u.\n„Fokusirani smo na mlade ljude koji dolaze u kompaniju, dosta se ulože u saradnju sa univerzitetima koji školuju kadar koji je kompaniji potreban, jer je to presudno za dugoročni i održiv razvoj NIS-a. Na tržištu nije moguće uvek naći profesionalce koji mogu da ispune visoke zahteve modernog poslovanja. Zato se trudimo da mlade ljude oblikujemo i pre dolaska u našu kompaniju, dok se još obrazuju, kao i da im prenesemo pravila poslovanja najboljih svetskih kompanija dok su zaposleni u našoj kompaniji. Sa takvim vođstvom, mladi vrlo brzo steknu iskustva, veštine i sposobnosti da preuzmu odgovornije pozicije u kompaniji“, kaže Nataša Stamenković, direktorka ljudskih resursa u NIS-u.\nPredstavnici kompanije NIS su na dubrovačkoj konferenciji učestvovali na okruglim stolovima koji kao temu imaju upravljanje talentima i budućnost zanimanja, odnosne koje će profesije i specijalizacije ubuduće biti potrebne, a koje ne. Uz to, posetioci su imali priliku da se upoznaju sa NIS-ovim korporativnim programom „Energija znanja“.


Gradsko veće Kragujevca usvojilo je godišnji plan inspekcijskog nadzora za 2021. godinu za koji su zaduženi Gradska uprava za javne prihode i inspekcijske poslove, Sekretarijat za inspekcijske poslove i komunalnu policiju i Sekretarijat za javne prihode.\nGodišnji plan obuhvata planove više organizacionih jedinica čije su odgovornosti: komunalna delatnost, zaštita životne sredine, građevinarstvo, saobraćaj, putevi, prosveta i sport.\nOvaj plan je dobio pozitivno mišljenje Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Sektora turističke inspekcije. Mišljenje je zatraženo i od nadležnog inspekcijskog odeljenja pri Ministarstvu zaštite životne sredine, kao i sekretarijata za inspekcijske poslove i komunalnu policiju nadležnih ministarstava.\nPoslovnik republičke Vlade propisuje da je deset radnih dana rok za dostavljanje mišljena na nacrt ili akt predlagača. Ukoliko mišljenje ne bude dostavljeno u roku, smatra se da na isti nije bilo primedaba, navedeno je u zaključku Gradskog veća sa sednice održane 30. decembra.\nCilj inspekcijskog nadzora je zakonito i bezbedno poslovanje, kao i sprečavanje i otklanjanje štetnih poslednica po zaštićena dobra, prava i interese, a to su: život i zdravlje ljudi, životna sredina, biljni i životinjski svet, imovina, prava i interesi zaposlenih i drugih radno angažovanih lica, privreda, javnih prihodi, rad organa i organizacija, kao i komunalni red.\nPlan, pored ostalog, sadrži i procenu rizika, a istaknuti su neregistrovani subjekti čije svojstvo, kako je navedeno, "povlači odmah kritičan rizik". Riziku se upodobljavaju i registrovani subjekti koji nisu upisani u poseban registar ili evidenciju, kao i oni koji obavljaju delatnost bez saglasnosti nadležnih organa ili organizacije.\nInspekcijski nadzor i službene kontrole sprovodiće se 223 radna dana, od toga 160 kao direktan nadzor i kontrola, 20 dana planirano je za edukaciju, 23 za sastanke, obuke i seminare, a još 20 za kontrolu izvršenja izrečenih upravnih mera.\nZa sprovođenje plana zaduženo je šest glavnih inspektora, načelnika odeljenja i 25 inspektora.\nInspekcijski rad predviđa i neplanirane aktivnost koje se odmah izvršavaju, a tiču se vanrednog stanja ili vanredne situacije, ali i prijava građana, kao i neposrednim zapažanjem inspektora. U zavisnosti od stepena rizika, preduzima se vanredni nadzor, stoji u ovom dokumentu.\nIlustracija: Raphael Silva/Pixabay\nIzvor dokumenata: Grad Kragujevac\nZaključak - Gradsko veće: Usvajanje Plana inspekcijskog nadzora 2021.\nPlan inspekcijskog nadzora 2021. - Sekretarijata za inspekcijske poslove i komunalnu policiju\nPlan inspekcijskog nadzora 2021. - Sekretarijata za javne prihode


Muškarac koji je potonuo na bazenu "Čair" skinut sa respiratora - JuGmedia\nNišlija M. M. (29) koji je hospitalizovan nakon što je 9. avgusta spasen od utapanja na bazenu Čair, skinut je na sa respiratora nakon što su lekari Kliničkog centra u Nišu uspeli da mu poboljšaju zdravstveno stanje.\n“Pacijent je skinut sa aparata, stabilan je, na kontrolnoj dijagnostici je potvrđeno da osim kontuzije pluća i preloma rebara nema drugih povreda”, rečeno je za Blic u Kliničkom centru u Nišu.\nPrema rečima upravnika bazena Milana Milanova, kupača su iz bazena su izvukli spasioci Sportskog centra Čair nakon čega je prebačen u Kliniči centar u Nišu.\nZa sada još uvek nije poznato zbog čega je i pod kojim okllnostima potonuo ispod površine vode. On je imao puls i disao je kada je vozilom Hitne pomoći dovezen u Urgentni centar KC u Nišu, ali su mu pluća bila puna vode pa je zbog niske saturacije i loših vitalnih parametara, hitno intubiran i priključen na mašinu za disanje u ponedeljak.\nDijagnostikom su kod njega utvrđene dodatne povrede: serijski prelom rebara sa obe strane grudnog koša kao i naprsnuće grudne kosti.\nU Sportskom centru „Čair“ Blicu je potvrđeno da je spasilačka služba izvukla muškarca koji se utapao iz bazena, da je pozvana Hitna pomoć i da je on je sa pulsom odvezen u Klinički centar u Nišu.\nU Hitnoj pomoći u Nišu potvrđeno je da su primili više poziva sa čairskog bazena radi ukazivanja kupaču koji je izvučen iz bazena te da je njihova ekipa preuzela pacijenta koji je davao znake života ali nije bio u svesnom stanju, i prevezla ga do Kliničkog centra u Nišu.\nMeđutim, okolnosti pod kojim se okolnostima kupač našao ispod površine vode i da li mu je pozlilo pa je potonuo ili je zbog drugih razloga počeo da se utapa, još uvek nisu poznate.\nTakođe, nije poznato još uvek ni na koji način je došlo do preloma rebara i naprsnuća grudne kosti, da li je nakon izvlačenja iz bazena vršena reanimacija i da li su je obavljala stručna lica.\nsc čair niš


Bivši kirgiski premijeri pobegli u Britaniju : Nadlanu.com\nBivši kirgiski premijeri pobegli u Britaniju\nBIŠKEK, 6. maja 2010. (Beta-AFP) - Dvojica poslednjih premijera Kirgizije za vreme vladavine svrgnutog predsednika Kurmanbeka Bakijeva kriju se u Britaniji da bi izbegli izvođenje pred sudove u svojoj zemlji, rekao je u četvrtak šef službe bezbednosti Kirgizije Kenečbek Dušebajev.\nDušebajev, šef službe GSNB, rekao je da se bivši premijeri Igor Čudinov i Danijar Usenov skrivaju u Britaniji, ali nije rekao da li je Biškek pokrenuo proceduru za njihovo izručenje. Bakijev je svrgnut početkom aprila posle antivladinih protesta tokom kojih je poginulo skoro 90 ljudi. On je otišao iz zemlje i sada se nalazi u Belorusiji. U Kirgiziji je na vlasti prelazna vlada.\nUsenov je bio predsednik kirgiske vlade do svrgavanja predsednika Bakijeva, a Čudinov je bio premijer od 2007. do 2009. godine. Šef kirgiske službe bezbednosti je rekao da je do sada uhapšeno oko 20 osoba iz okruženja svrgnutog šefa države.


Svetski dan potrošača: Počela kampanja za zaštitu prava potrošača, najviše prigovora na obuću, telefone – Vesti FKMS Radija\nSvetski dan potrošača: Počela kampanja za zaštitu prava potrošača, najviše prigovora na obuću, telefone\nSvi ljudi širom Planete i ove godine obeležavaju 15. mart kao Svetski dan zaštite potrošača, koji je pre 36 godina ustanovila Generalna skupština Ujedinjenih nacija. Nacionalna kampanja za zaštitu prava potrošača pod sloganom "Da kupovina bude milina", počela je jedanaestog i trajaće do 22. marta, a u okviru kampanje biće organizovane tribine, okrugli stolovi i obeležen 15. mart, Svetski dan potrošača.\nSvetski dan potrošača 15. mart, obeležava se danas u Trgovačkoj školi u Beogradu organizovanjem nagradnog kviza, najavila je pomoćnica ministra trgovine, turizma i telekomunikacija iz Sektora za zaštitu potrošača Višnja Rakić\nOna je rekla da se 79 odsto prigovora potrošača odnosi na robu, a 21 odsto na usluge.\n“Najviše prigovora potrošača odnosi se na obuću – 22 odsto, zatim na mobilne telefone, belu tehniku”, rekla je Rakić.\nPredlog Strategije za zaštitu potrošača sačinjen je za period 2019-2024. godinu sa Akcionim planom, a sprovdena je 21 obuka širom Srbije, a u toku je izrada izmena i dopuna Zakona o zaštiti potrošača, kao i osnivanje nacionalnog Registra za prigovore potrošača. Ocenjeno je da bi trebalo dodatno da se osnaže i razviju kapaciteti organizacija za zaštitu prava potrošača, jer su udruženja prva koja bi trebalo da pruže podršku građanima.\nSektor za zaštitu potrošača pri Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija evidentirao je prošle godine 26000 potrošačkih prigovora od kojih se 80% odnosilo na kupljenu robu, a ostatak na loš kvalitet pruženih usluga. Posredovanjem udruženja potrošača, tržišne inspekcije i drugih nosilaca obaveze zaštite potrošača, uključujući i sudske organe, najveći broj prigovora rešen je u korist oštećenih potrošača. Očekuje se da će tako biti i u buduće\nPrethodnoJKP Standard: Godišnji zakup tezgi i mesta na zelenoj pijaci\nSledećeTimočanin gost Kablova


Svim prisutnima pored predsjednika Saveza nacionalnih manjina Republike Srpske gospodina Franje Rovera, obratili su se gospodin Radenko Đurica u ime Grada Banja Luka i gospođa Milica Kotur pomoćnica ministra za kulturu Republike Srpske.\nManifestaciju je svečano otvorio ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske gospodin Zlatan Klokić, te je istakao da ovaj događaj ima veliki značaj za Srpsku jer je to prilika da se predstave običaji i kultura naroda koji žive na ovom prostoru.\nUčešće u ovoj manifestaciji uzelo je preko 150 učesnika iz deset grupacija nacionalnih manjina, koji su se predstavili tradicionalnim pjesmama, igrama, folklorom, recitacijama.\nNovina u ovogodišnjem programu je bila i degustacija tradicionalnih specijaliteta pripremljenih od strane članova udruženja.\nPored predstavnika lokalne i izvršne vlasti Republike Srpsko ovom događaju su prisustvovali i predstavnici osam ambasada matičnih zemalja nacionalnih manjina te drugi uvaženi gosti, a za koje je bio upriličen i svečani prijem u Klubu nacionalnih manjina grada Banja Luka.


Vozači pod lupom policije: Nova akcija MUP-a na putevima\nNa teritoriji cele Srbije od 11. do 17. septembra sprovešće se akcija kažnjavanja svih vozača koji ne koriste sigurnosne pojaseve\nKažnjavaće se i vozači koji ne prevoze decu na pravilan način, izjavio je načelnik Uprave saobraćajne policije Nebojša Arsov\n“To ćemo sprovesti uz pomoć Agencije za bezbednost saobraćaja, koja će u tom periodu pustiti spotove na našim medijima, a sve kako bi broj vozača koji koriste sigurnosne pojaseve, kako na prednjim, tako i na zadnjim sedištima, bio mnogo, mnogo veći”, rekao je Arsov na konferenciji za novinare, siguran da se na taj način može smanjiti i broj poginulih i povređenih u saobraćajnim nezgodama.\nOd ove godine MUP je i zvanično član Međunarodne organizacije saobraćajnih policija - TISPOL-a, kaže Arsov i takođe najavljuje akciju “Edvard” 21. septembra, dan kada će “dobar deo policije biti na ulicama” i kada će pokušati da, kao i prošle godine, organizuju da nijedna osoba toga dana u Srbiji ne strada.\nOve godine, kao zvanični članovi TISPOL-a, pustićemo i spot, u nadi da se što više ljudi uključi kako bi se tog dana prošlo bez poginulih u saobraćajnim nezgodama”, rekao je Arsov.\nSmanjen broj stradalih u saobraćaju, ali...\nIpak, kako kaže, od 2015 do 2017. postoji smanjenje broja stradalih, a 2017. je druga najbolja godina u istoriji bezbednosti saobraćaja.\n“Jedino bolja je bila 2014, kada je tridesetak manje stradalo. Broj stradalih lagano svake godine opada, ali poređenja radi, 361 lice nastradalo je za prvih osam meseci ove godine, što je više nego duplo manje od 2001, dok je recimo 2007. za prvih osam meseci nastradalo 656 osoba na našim putevima”, rekao je Arsov na predstavljanju rezultata letnje kampanje prevencije saobraćajnih nezgoda pod nazivom "Vozi odmoran", koju organizuje Agencija za bezbvednost saobraćaja u saradnji sa MUP-om.\nTakođe, kako je dodao, za više od dve i po godine, na našim autoputevima poginulo je 146 osoba, dok je na Ibarskoj magistrali i na delu od Čačka do Prijepolja stradalo 109 lica, tako da, kako kaže, prema tim podacima, auto-put, iako ima znatno veći obim saobraćaja, ima neprihvatljivu bezbednost.\nŠto se letnjih meseci tiče, najčešći uzrok saobraćajnih nezgoda tada je umor vozača, te je Agencija za bezbednost saobraćaja ponovo pokrenula preventivnu kampanju pod sloganom “Vozi odmoran” i nakon analize rezultata, pokazalo se smanjenje broja poginulih i povređenih osoba.\nU julu i avgustu smanjen je broj poginulih od oko 11 odsto, odnosno 14 manje poginulih, a najveće smanjenje poginulih je u julu i to 16 odsto, dok, u julu i avgustu imamo smanjenje broja povređenih osoba od oko osam odsto, odnosno 294 manje povređenih, a najveće smanjenje broja povređenih u avgustu je za 14 odsto”, rekla je direktorka Agencije za bezbednost saobraćaja Jasmina Milošević na konferenciji za novinare.\nAgencija je, kako je rekla, u kampanji “Vozi odmoran”, sprovedenoj tokom jula i avgusta, koristila letke, bilborde, poklone, promotere, radijske reklame, društvene mreže, televizije sa nacionalnim frekvencijama i na taj način sačuvala je živote, a kako kaže direktorka, njena Agencija nastaviće sa preventivnim kampanjama u cilju daljeg čuvanja života.


Zvornik: Sljedeće sedmice počinje legalizacija placeva za izbjegla i raseljena lica - Glas Srpske\nZvornik: Sljedeće sedmice počinje legalizacija placeva za izbjegla i raseljena lica\nSrna 01.10.2020 14:48\nZVORNIK- Predsjednik zvorničke Gradske organizacije ratnih vojnih invalida Dragislav Mijanović rekao je danas da će iduće sedmice početi legalizacija oko 2.750 placeva za izbjegla i raseljena lica na području grada, među kojima je i 200 ratnih vojnih invalida.\nMijanović je na konferenciji za novinare istakao da je sa Gradskom upravom i kabinetom gradonačelnika Zvornika dogovoreno da bude izvršena i kategorizacija placeva kada je riječ o udaljenosti od grada do periferije.\n"Legalizacija ovih placeva doprinijeće manjem materijalnom izlaganju korisnika koji će sa veoma povoljnim cijenama moći da uknjiže ove nekretnine", naveo je Mijanović i pozvao ratne vojne invalide da prikupe dokumentaciju i kod nadležnog gradskog odjeljenja pokrenu legalizaciju.\nZa izbjegla i raseljena lica najviše placeva dodijeljeno je na lokalitetima zvorničkih naselja Branjevo, Ulice i Ekonomija.\nMijanović je napomenuo da Vlada Republike Srpske još nije ispoštovala dogovor iz aprila prošle godine, kada su ratni vojni invalidi zahtijevali povećanje invalidnina, te izmjene i dopune Pravilnika o ocjeni invalidnosti, kao i Pravilnika o protetisanju.\n"Ukoliko Vlada Republike Srpske ne ispuni zahtjeve ratnih vojnih invalida do kraja oktobra, organizovaćemo proteste u Banjaluci i čekati ispunjenje ovih zahtjeva", upozorio je Mijanović.


UKLJUČI SE NA OFF - PONEDELJKOM I ČETVRTKOM BESPLATAN FILM Prolog\n“Portret dame na vatri” sa Merlinke premijerno online, “Zviždači” sa FAF-a, dokumentarac “Lijam Galager: Kao što je bilo” kao svetska premijera, "Ederlezi Rajzing" konačno dostupani od 11. aprila na MOJ OFF – Online Bioskop Premium video na zahtev platformi\nPrve nedelje MOJ OFF platforme, osim svih filmova koji su prikazani na prvom Online filmskom festivalu, naći će se i svetska online premijera dokumentarnog filma „Lijam Galager: Kao što je bilo” o slavnom frontmenu grupe „Oejzis“, regionalna online premijera filma „Zviždači” koji je nominovan za Zlatnu palmu na festivalu u Kanu, film o kome cela Evropa priča a koji je kod nas imao samo jedno festivalsko prikazivanje, konačno je online dostupan film “Portret dame na vatri” dobitnik Srebrne palme za najbolji scenario, prikazan na Merlinka filmskom festivalu, kao i uzbudljiva naučno-fantastična priča „Ederlezi Rising” reditelja Lazara Bodrože.\nSvake nedelje na MOJ OFF platformi biće dostupna do dva nova dečija filma, te se tokom prve nedelje rada platforme mogu preuzeti naslovi prikazani na poslednja dva dečija festivala KIDS FEST - sinhronizovani film „Ailovo putovanje”, o opstanku malog divljeg jelena u srcu Lapnije, kao i ostvarenje "Espen u svetu planinskog kralja" o siromašnom momku koji, zajedno sa svojom braćom biva uvučen u opasnu zagonetku.\nSvaki film u okviru najnovije Premium Video na Zahtev (PVOD) platforme, koju je pokrenula distributerska kuća MCF MegaCom Film u saradnji sa Kombank Dvoranom, multiplexx bioskopom CineGrand i bioskopom Vilin Grad, moći će da se preuzme već po ceni od 109 dinara, na period od 24h, a tokom izolacije ponedeljkom i četvrtkom, u cilju podrške akcije #OSTANIKODKUĆE, posetioci će moći i besplatno da pogledaju po jedan aktuelan festivalski naslov.\nMeđu filmova koji će dva puta nedeljlno, ponedeljkom i četvrtkom biti besplatni, našao se i film izraelskog reditelja Nadava Lapida "Sinonimi" ovenčanog Zlatnim medvedom na prošlogodišnjem Berlinalu, kao i nagradom kritike FIPRESCI, a domaća publika mogla je da ga pogleda na Festivalu autorskog filma(FAF), kao i nagrađivani mađarski film “Suton”, dobitnik FIPRESCI nagrade u Veneciji.\nCilj aktiviranja MOJ OFF platforme je da se u danima koje provodimo u izolaciji pod parolom „Ostani kod kuće“ , ali i u duhu vremena i napredovanja postojećih tendencija u sferi "online kulture" na globalnom planu, utemelje i novi standardi u gledanju filmova online, kao i da se bioskopski život „preseli“ u naše domove, podržavajući sve pogodnosti koje jedan posetilac bioskopa ima.\nIzašao prvi trejler za film Anđeline Džoli 'Pored mora'\nLAKU NOĆ, MAMA: Pogledajte NAJGENIJALNIJI trejler ikada za horor film


Skijašima popust od 50 odsto za vrijeme vaskršnjih praznika | Palelive.com\nPočetna Jahorina Skijašima popust od 50 odsto za vrijeme vaskršnjih praznika\nSkijašima i borderima na Jahorini biće od petka, 6. aprila, do ponedjeljka, 9. aprila, omogućeno skijanje po 50 odsto nižim cijenama.\nIz Olimpijskog centra „Jahorina“ saopšteno je da je zimska sezona još u toku, te da je visina utabanog snijega na odlično pripremljenim stazama do 35 centimetara.\nCijena dnevne ski-karte je 20 KM, dok najmlađi posjetioci planine mogu uživati u sadržajima ski-vrtića „Poljice“ po cijeni od 9,50 KM.\nU saopštenju se dodaje da je za goste hotela „Bistrica“ pripremljena odlična ponuda smještaja na bazi polupansiona od samo 49 KM po osobi, dok osvajanje vrha Jahorine šestosjedom „Poljice“ košta samo pet KM.\nPrethodni članakProdajna izložba ukrasnih predmeta mališana iz vrtića\nNaredni članak26 godina od osnivanja ratne bolnice „Koran“ na Palama


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: CBCG: Crna Gora nije u recesiji\nNEGATIVNA INFLACIJA 09. 07. 2014. 16:47 >> 17:17 0\nCBCG: Crna Gora nije u recesiji\nOd početka ove godine godišnja inflacija u Crnoj Gori imala je negativan predznak, u maju je iznosila -1,3 odsto, ali i pored takvog trenda naša država se ne nalazi u recesiji, navodi se u saopštenju Centralne banke Crne Gore.\nSavjeta za finansijsku stabilnost, kojoj su prisustvovali guverner Centralne banke Crne Gore, predsjednik Komisije za hartije od vrijednosti i predsjednik Savjeta Agencije za nadzor osiguranja, razmatrao je Analizu indikatora inflacije u odabranim zemljama i Crnoj Gori, u pethodnom petogodišnjem periodu.\n"U analizi je konstatovano da je inflacija tokom petogodišnjeg perioda imala određene fluktuacije, koje su se kretale od značajnog rasta do značajnog pada, sa izrazitim međugodišnjim promjenama", saopšteno je iz CBCG.\nPetogodišnji prosjek inflacije izabranih zemalja EU i regiona se kreće u rasponu od 1,2 odsto u Letoniji do 7,7 odsto u Srbiji. U Crnoj Gori je prosječna stopa inflacije na skoro istom nivou kao i u Evropskoj uniji (2,1odsto), s tim što postoji određeno vremensko kašnjenje u prilagođavanju stope inflacije između analiziranih zemalja.\n"U analizi je prikazano da su ključni indikatori inflacije, koji su uzrokovali ovakvo kretanje cijena, ne samo u Crnoj Gori, već šire u regionu i EU, robne grupe -poljoprivredno-prehrambeni proizvodi uslijed kretanja na međunarodnom tržištu i kategorija prevoz, na koju dominantno utiču cijene nafte", saopšteno je iz CBCG.\nKako pojašnjavaju kada je u pitanju inflacija u Crnoj Gori upravo zbog visoke uvozne zavisnosti za prehrambenim proizvodima svaka značajnija promjena cijena hrane, bilo da je u porastu ili padu, odražava se na ukupan nivo inflacije.\n"Kada je u pitanju tražnja u Crnoj Gori, kao faktor kretanja cijena, istraživanje pokazuje da nema značajnijeg uticaja i snažnije korelacije tražnje i cijena. Prisutan je umjeren uticaj u pojedinim periodima i uprkos tekućem smanjenju cijena rast tražnje", navodi se u saopštenju.\nOd 2013. postoji dezinflacioni trend u kretanju godišnje stope inflacije, pri čemu je godišnja stopa od 4,2 odsto iz januara svedena na svega 0,3 odsto u decembru 2013. Od početka 2014. godine godišnja inflacija imala je negativan predznak i u maju je iznosila -1,3 odsto.\n"U Analizi je zaključeno da, i pored negativne stope inflacije, Crna Gora se ne nalazi u recesiji. Konstatovano je da Crna Gora ne raspolaže monetarnim instrumentima kojima bi uticala na inflaciju. Takođe, jedan od faktora, koji doprinosi ograničenju mogućnosti Centralne banke da utiče na kretanje cijena jeste i činjenica da u režimu eurizacije nema emisione funkcije i posljedično, veoma je teško procjeniti novčanu masu", saopšteno je iz CBCG.\nOtvoreno tržište i značajni priliv kroz kanale bilansa plaćanja utiču da Centralna banka nema kontrolu nad novčanom masom, što se ujedno i evidentira u visokim greškama i omaškama.\n"Takođe, konstatovano je da je metodologija u kojoj deflacija vodi recesiji prije svega razvijena za zemlje sa sopstvenom valutom, jer u takvim uslovima dolazi do promjena u novčanoj masi i referentnim kamatnim stopama, reakciji Centralne banke kroz operacije na otvorenom tržištu, što je sve neprimjenljivo u eurizovanoj ekonomiji", navodi se u saopštenju CBCG.


NAJBOLJE APLIKACIJE ZA RODITELJSKI NADZOR | Pametno i bezbedno\nAplikacije roditeljskog nadzora možete koristiti kada ne postignete dogovor sa decom o načinu korišćenju interneta na računarima ili mobilnim telefonima. Ove aplikacije se nazivaju „Parental Control” i omogućavaju roditeljima da kontrolišu i nadgledaju kako njihova deca koriste telefone.\nInternet je uzbudljivo ali i opasno mesto, nekada i kada mislite da znate šta radite desi se da uradite nešto nesmotreno, jer su vam na dohvat ruke različite infomacije i samo jedan klik može vas odvesti na pogrešan put. Dok pretražujete po internetu, lako možete postati žrtva sajber kriminala, a deca još lakše upadaju u takve zamke.\nSa napredkom tehnologije, nove generacije se u današnje vreme ozbiljno oslanjaju na internet za sve izazove koje im nameće život. Interent je pogodan za mlade koji su željni znanja. Putem računara, pametnih telefona, tableta imaju mogućnost pristupa informacijama koje su sfera njihovih interesovanja, ali ta dečija radoznalost mora biti usmerena na pravo i bezbedno mesto. Roditelji mogu da procene šta je dobro za njihovu decu i njima je poveren posao usmeravanja i kontrole šta njihova deca rade na internetu.\nProgrameri koji prave aplikacije za roditeljski nadzor, svesni su uloge roditelja u ograničavanju, usmeravanju, nadgledanju i kontroli korišćenja telefona dece.\nKako bi pomogli roditeljima, navešćemo nekoliko dobrih aplikacija roditeljskog nadzora:\nOvo je besplatna aplikacija koja omogućava roditeljima da kontrolišu šta rade njihova deca na internetu, koje aplikacije koriste, koga pozivaju, ko njih poziva, s kim se dopisuju, gde se nalaze. Ova aplikacija vam dozvoljava da blokirate aktivnosti koje smatrate neprikladnim. Ukoliko želite da preuzmete ovu aplikaciju možete je preuzeti sa Google Play prodavnice ili sa linka:\nhttps://play.google.com/store/apps/details?id=com.infoweise.parentalcontrol.secureteen ili pristupanjem na adresu “cp.secureteen.com/login”.\nAplikacija Kids Place radi na principu „profila“, vi odredite šta vaše dete može da koristi i u skldu sa vašim odredbama napravite profil. Kada aktivirate profil dete će koristiti telefon onako kako ste vi podesili. Postoje definisani profili koje vi možete prilagoditi vašim željama, na primer koje stranice dete može posećivati, ograničeni pozivi i poruke. Prednost ove aplikacije je što nećete brinuti da li je vaše dete kupilo neku aplikaciju na Google Play prodavnici ili je preuzelo sadržaj sa interneta koji može biti virus ili neki uznemirujući sadržaj. Ova aplikacija roditeljskog nadzora se preporučuje roditeljima sa manjom decom i možete je besplatno preuzeti sa Google Play prodavnice ili direktno sa linka:\nOva aplikacija pomaže roditeljima da odviknu ili da na vreme naviknu decu koliko će vremena moći da provedu na internetu. Roditelji u nekoliko koraka mogu odrediti vreme korišćenja neke aplikacije, na primer za jednu mogu podesiti vreme na 30 minuta, a za drugu aplikaciju 60 minuta. Uz pomoć ove aplikacije roditelji mogu odrediti da sve aplikacije budu nedostupne kada je vreme za spavanje, učenje, trening… Kada jednom podesite vreme korišćenja aplikacija koje želite, nećete morati to da radite svaki dan iznova jer aplikacija svakodnevno prepoznaje, na primer kada je vreme za spavanje i automatski će blokirati društvene mreže, igrice a ostaviti aplikacije koje ne ometaju pažnju.


Stomatolozi.org - Vesti-Fiskalne kase u ordinaciji\nFiskalne kase u ordinaciji\nPostoje dve vrste fiskalnih uređaja:\n1. Fiskalne kase\n2. Fiskalni štampači.\nFiskalni štampači su standardno skuplji, dugotrajniji i namenjini su za integraciju sa informacionim sistemima koje već koristite za vođenje Vaše prakse. Jedan deo fiskalnih kasa može da radi i u režimu fiskalnog štampača, što Vam omogućuje najveću fleksibilnost za organizaciju posla u Vašoj praksi, po najnižoj mogućoj ceni.\nNaša trenutna preporuka je da kupite fiskalnu kasu koja može da radi i kao fiskalni štampač i uz koju ide link program koji sa računara šalje komande fiskalnoj kasi. Najisplativija varijanta trenutno je iskoristiti, neku akcijsku ponudu firmi koje prodaju fiskalne uređaje.\nTreba voditi računa da u paketu ponude bude sve što je potrebno da bi ste ispunili Vašu zakonsku obavezu (fiskalni uređaj, ugovor o održavanju i servisiranju fiskalnog uređaja, gprs terminal sa karticom i ugovor sa Telekomom, proces fiskalizacije) odnosno da pre odluke uradite kalkulaciju svih troškova ovoga procesa sa stanovišta cene i kasnije eksploatacije fiskalnog uređaja.\nNakon što ste se odlučili i kupili fiskalni uređaj sa gprs terminalom, potpisali potrebne ugovore, završili proces fiskalizacije u ovlašćenom servisu i doneli uređaj u Vašu praksu opisaćemo ukratko dva načina kako možete raditi sa fiskalnim uređajem.\nPrvi način (Samostalni rad sa fiskalnim uređajem) je mnogo teži, komplikovaniji i vremenski zahtevniji.\nDrugi način (Integrisani rad sa fiskalnim uređajem) je mnogo lakši, jednostavniji i zahteva mnogo manji utrošak vremena.\n1. Samostalan rad sa fiskalnom kasom:\na) Punjenje fiskalnog uređaja: Pre evidentiranja bilo koga prometa (odnosno izdavanja bilo koga fiskalnog računa) potrebno je da fiskalnu kasu napunite sa detaljima svih usluga koje pružate: naziv usluge, šifra usluge, cena usluge, poreska stopa koja važi za uslugu. Ovo može da se uradi na dva načina: Direktnim unosima preko tastature fiskalne kase ili preko programa na računaru, ukoliko kasa ima mogućnost da se poveže sa računarom i imate program na računaru preko koga možete da unosite i menjate detalje usluga koje pružate. Ovu proceduru radite samo jednom u životnom ciklusu fiskalne kase, a kasnije tokom eksploatacije samo ukoliko menjate cene, dodajete nove usluge ili ukoliko dodje do promene poreskih stopa.\nb) Evidentiranje prometa: Evidentiranje prometa se radi tako što preko tastature fiskalne kase birate neke od unetih usluga unosite količine, kreirate i štampate fiskalni račun. Ovo je najčešća procedura u toku eksploatacije fiskalne kase. Budući da se unosi rade preko skromne tastature prateći LCD displeja fiskalne kase ovo je procedura na koju se najviše troši vremena, što je najveća mana ovoga načina rada sa fiskalnim uređajem.\nc) Dnevni izveštaji: Jednom dnevno, recimo posle završetka radnog vremena, na kasi se radi generisanje dnevnog izveštaja Dnevni izveštaj se pohranjuje u tzv. knjigu dnevnih izveštaja, a zajedno sa njim je i kontrolna traka koja treba da se čuva najmanje godinu dana. Ovo se radi pomoću tastature fiskalnog uređaja ili preko programa na računaru, ukoliko kasa ima mogućnost da se poveže sa računarom i imate program na računaru preko koga možete da štampate izveštaje.\n2. Integrisani rad sa fiskalnom kasom u režimu fiskalnog štampača ili sa fiskalnim štampačem integrisanim u Vaš informacioni sistem:\na) Punjenje fiskalnog uređaja: Procedura punjenja fiskalnog uređaja uslugama u većem broju slučajeva nije potrebna budući da se fiskalni uređaj puni detaljima usluga prilikom prvog evidentiranja prometa konkretne usluge. Za manji broj fiskalnih uređaja obezbeđena je sinhronizacija cenovnika koji koristite u informacionom sistemu sa bazom fiskalne kase pritiskom na odgovarajući taster u cenovniku.\nb) Evidentiranje prometa: Evidentiranje prometa se radi tako što se usluge, koje ste evidentirali na elektronskom kartonu pacijenta, pritiskom na odgovarajući taster šaljete fiskalnom uređaju putem posredničkog programa i on automatski štampa fiskalni račun. Ova procedura je mnogo brža i jednostavnija u odnosu na istu procedure u varijanti samostalnog rada sa fiskalnim uređajem.\nc) Dnevni izveštaji: U zavisnosti od uređaja Identično kao u varijanti samostalnog rada ili pritiskom na odgovarajući taster u funkciji izveštaji.\nZa postojeće korisnike naših informacionih sistema cena upgrade na novu verziju i integracija sa fiskalnim uređajem koji omogućava vezu sa računaraom i poseduje posrednički program iznosi 50 bodova.\nSoftver za stomatološke ordinacije, IS Ordinacija verzija 8.4.3 - cloud opcije, integrisano on-line zakazivenje sa google kalendarom, detaljno grafičko planiranje radova, pravljenje plana terapije, nova android aplikacija za slanje poruka, intergracije sa viber platformama za slanje poruka i još mnogo toga...\nProdaja stomatološkog i medicinskog softvera\nNabavite softver za vođenje Vaše ordinacije, klinike, doma zdravlja, bolnice... MS TEAM SOFTWARE SOLUTIONS\n09.03.2021 - 13.03.2021 38-i Međunarodni stomatološki sajam u Kelnu (39th IDS - International Dental Show Keln) http://www.ids-cologne.de\n39-i Međunarodni stomatološki sajam u Kelnu (39th IDS - International Dental Show - Cologne) https://www.ids-cologne.de\nDentalTown - sve vesti iz stomatologije: http://www.dentaltown.com/\nDentalTown - elektronsko i štampano izdanje - sve vesti iz stomatologije: http://www.dentaltown.com/\nElektronsko fakturisanje - Osiguranja i RFZO\nElektronsko fakturisanje medicinsko-tehničkih pomagala za RFZO\nInternet prodaja - stomatologija\nStomatološka ordinacija, Beograd, Dorćol\nStomatološka ordinacija, Zubar, Beograd, Dorćol


Saša Mirković objavio da organizuje Beoviziju, RTS poručuje: "Mi biramo predstavnika" - Radio Balkanfox\nNesuglasice na relaciji muzičkog producenta Saše Mirkovića i Radio Televizije Srbije se nastavljaju. Nakon što je Mirković izdao saopštenje u kome je obavestio javnost da će njegova producentska kuća “Megaton” organizovati festival “Beovizija” oglasio se i Javni servis.\nIz produkcije su saopštili da se festival više neće emitovati na RTS-u, i navode da su oni vlasnici festivala, te da se Beovizija seli na drugu televiziju sa nacionalnom frekvencijom. Sa druge strane RTS navodi da samo oni imaju prava na izbor pobednika i predstavnika Srbije.\nProducent Saša Mirković objavio je na svom Instagramu da je raspisan konkurs i to sa veoma vrednim nagradama za pobednike.\n– Megaton production je osnivač i vlasnik festivala Beovizija. On je nastao 2003. godine kad RTS i nije imao pravo da šalje predstavnika na Evroviziju koja je takodje privatni festival samo na Evropskom nivou. Prvi pobednik Beovizije je Toše Proeski i tada je RTS bio samo emiter. Kad je EBU tj.organizator Evrovizije dozvolio RTS da učestvuje Megaton production je uz naknadu prepustio samo licencu RTS-u za odabir žirija, učesnika a mi smo radili izvršnu produkciju. Tako je bilo dugi niz godina i Beovizija je uvek bila lep festival”, napisao je na društvenim između ostalog.\n- Megaton je odlučio da sve dok se na čelu zabavno rekreativne i sportske redakcije nalazi ova žena ukine licencu RTS-u i pređe na drugu televiziju sa nacionalnom frekvencijom kao emiterom. Beovizija kao najveći muzički festival u regionu će nastaviti svoju misiju širenja dobre muzike na čijoj će sceni uvek biti najbolji izvođači sa najbolje odabranim pesmama - stoji u saopštenju.\nSa druge strane RTS odgovar da samo oni odlučuju ko će predstavljati Srbiju na Evroviziji.\nOni u saopštenju navode da će izbor predstavnika Srbije na Evrosnogu, održati na isti način kao što je to bilo i do sada.\n- Radio-televizija Srbije, kao članica EBU, jedina ima pravo da delegira kompoziciju koja će predstavljati Srbiju na „Pesmi Evrovizije“. Ta kompozicija predstavlja RTS kao kuću, ali predstavlja i Republiku Srbiju. Način izbora kompozicije takođe je jedinstveno pravo RTS-a. Ove godine, ponovo je raspisan javni konkurs za izbor kompozicije. Srbija će svog predstavnika u Torinu 2022. izabrati na takmičenju koje će organizovati RTS, po evrovizijskom modelu, glasovima publike i stručnog žirija, kao i svake godine kada je ovaj način izbora korišćen kao model. Ovogodišnji javni konkurs traje do 1. decembra, nakon čega će RTS, na osnovu pristiglih prijava i kvaliteta kompozicija, doneti odluku o detaljima takmičenja, koje nas, ukoliko epidemiološki uslovi dozvole, očekuje početkom sledeće godine - navode u saopštenju Radio-televizija Srbije.\n28 октобра, 2021, 11:02 am


Vesti online / Vesti / Srbija / Ne krijte novac\nPrijavite više od 10 hiljada evra\nPutnicima su tom prilikom podeljene brošure o važećim carinskim propisima, a sa akcentom na unos novca. Naime svaka suma veća od 10.000 evra mora biti prijavljena na carini.\n- Srpska carina je za poslednje tri godine oduzela 13 miliona neprijavljenih evra.\nOd toga je samo 2017. godine zadržano 4,5 miliona evra, a od početka ove godine gotovo 1,5 miliona evra - rekla je Sonja Lazarević, pomoćnik direktora u Sektoru za kontrolu primene carinskih propisa.\nPrema njenim rečima, putinici nose tri do deset puta veće sume od 10.000 evra i to ne prijavljuju carini.\nNajčešće je reč, kako ističe, o građanima zapadne Evrope albanskog i turskog porekla. Da ne bude zabune, može se nositi veća količina novca od 10.000 evra, ali se to izričito mora prijaviti na carini.\nEnglezu lepo u Srbiji\nPiter Čilders, putnik sa jednog od kruzera oduševljen je Srbijom.\n- Volim da putujem, da upoznajem druge kulture i ljude. Vreme nas je poslužilo i zbilja smo uživali ovde - kaže ovaj britanski turista.\nSVET Otkriveno zbog čega je došlo do sudara kruzera i broda\nSVET Kruzer udario u pristanište u Veneciji, najmanje četiri osobe povređene (VIDEO)


Projekcija filma „Slučaj Makavejev ili proces u bioskopskoj sali” - Kaleidoskop kulture\n4. septembra 2021. @ 19:30 - 21:00\n« Izložba „Materija kroz vreme. Pesak, drvo, kamen i metal u eri digitalizacije“\nNovosadski ulični svirači »\nRemasterizovanu verziju filma Gorana Radovanovića „Slučaj Makavejev ili proces u bioskopskoj sali” pogledajte 4. septembra u 19.30 sati na sceni Kolosek (Dvorište iza domova, kod košarkaškog terena u Kreativnom distriktu). Film će biti prikazan u okviru Filmskog festivala Obnova.\nFilm istražuje položaj umetnika u SFRJ, fokusirajući se na političku i društvenu klimu koja je koristila javne platforme da osudi film W.R. misterije organizma, sve pod pokroviteljstvom Komunističke partije.\n„Slučaj Makavejev ili proces u bioskopskoj sali” je priča o diskusiji na javnom forumu koji je usledio nakon prikazivanja filma Dušana Makavejeva W.R. misterije organizma, koja je dovela do izolacije reditelja i njegovog kreativnog prognanstva iz bivše Jugoslavije, kao i stavljanja na crnu listu jednog od najradikalnijih i najinovativnijih filmova Istočne Evrope u drugom delu 20. veka. Ovo je priča o eri kasnog socijalizma gde, uprkos ohrabrujućim znakovima povećanja građanskih sloboda u bivšoj Jugoslaviji, vremenom postaje jasno da sistem nastavlja da sputava kreativan izraz umetnika i filmskih stvaralaca.


Održana 35.sednica SO Čajetina – Zlatibor.News\nReading: Održana 35.sednica SO Čajetina\nZlatibor.News > Blog > Događaji > Održana 35.sednica SO Čajetina\nUpdated 2015/04/03 at 12:16 PM\nU četvrtak 2. aprila, održana je 35. sednica Skupštine opštine Čajetina. Odbornici su dali saglasnost na izveštaje o radu sa finansijskim izveštajem za 2014. godinu i to : Turističkoj organizaciji Zlatibor, Biblioteci „Ljubiša R. Đenić“ Čajetina, kao i Predškolskoj ustanovi „Radost Čajetina“. Centru za socijalni rad Čajetina, takođe je data saglasnost na izveštaj o radu sa finansijskim izveštajem za 2014. godinu, kao i na Program rada sa finansijskim planom za 2015. godinu.\nNajduže se raspravljala 6.tačka dnevnog reda, Program mera podrške za sprovođenje poljoprivredne politike i politike ruralnog razvoja opštine Čajetina za 2015. godinu. Odbornica Mira Virić (DS) je pohvalila program, dok je odbornik Milan Lazović (GG Zlatiborski pogled) kritikovao neke stavke u ovom programu. On je predložio da se umesto pet programom definišu dve vrste pomoći. Odbornici su zatim usvojili izmena finansijskog plana preduzeća „Zlatiborski Eko agrar“ koje je dobilo donaciju od 5 miliona dinara od Švajcarske agencije za razvoj i saradnju, za razvoj voćarstva. Na ovoj sednici usvojen je i program mera korišćenja sredstava budžetskog fonda za zaštitu životne sredine opštine Čajetina za 2015. godinu.\nOdluka o utvrđivanju doprinosa za uređivanje građevinskog zemljišta dopunjena je sa tri nova člana, a usvojena je i nova odluka o određivanju naknade u postupcima legalizacije objekata, koja će važiti do donošenja najavljenog Zakona o legalizaciji. Ovom odlukom je utvrđena jedinična cena od 21.397 dinara po kvadratnom metru neto površine. Takođe je odlučeno da se naknada za stambene objekte do 100 metara kvadratnih utvrđena naknada umanji za 50%. Što se tiče objekata do 150 metara kvadratnih sa maksimalno četiri stambene jedinice određeno je umanjenje od 40%, a za objekte do 200 metara kvadratnih umanjenje iznosi 30%. Predlog odbornika Radovana Jojića da se za sve tri kategorije uvede jednistveno umanjenje od 40% nije usvojena.\nPo raspisanom javnom oglasu, doneta su dva rešenja o otuđenju građevinskg zemljišta najpovoljnijim ponuđačima, a usvojeno je i više rešenja o otuđenju građevinskog zemljišta u postupcima ispravke granica parcela.\nTAGGED: 35 sednica, cajetina, opština čajetina, skupština opštine čajetina, SO Čajetina\nPrevious Article Sajam obrazovanja u Mačkatu 20.aprila\nNext Article Prva pobeda Zlatibora u nastavku prvenstva


Novi mehanizmi zaštite na ICT Security konferenciji u Beogradu Novi mehanizmi zaštite na ICT Security konferenciji u Beogradu – Personal magazin\nNovi mehanizmi zaštite na ICT Security konferenciji u Beogradu\nTreća ICT Security konferencija, međunarodni skup stručnjaka iz oblasti IT, upravljanja rizicima i bezbednosti otvorena je danas u Beogradu. Tokom dvodnevne konferencije, stručnjaci iz ove industrije razgovaraće o novinama u…\nTreća ICT Security konferencija, međunarodni skup stručnjaka iz oblasti IT, upravljanja rizicima i bezbednosti otvorena je danas u Beogradu. Tokom dvodnevne konferencije, stručnjaci iz ove industrije razgovaraće o novinama u oblasti zaštite IT sistema od novih i visoko sofisticiranih pretnji.\nNove interakciju potrošača su prilika za razvoj komercijalnog okruženja, ali takođe i usložnjavaju upravljanje rizicima i prevarama. Iz tog razloga, pitanje internet bezbednosti postaje sve važnije imajući u vidu stalni razvoj tehnologija i sve naprednije i povezanije oblike sajber kriminala koji se događaju. Neka najnovija istraživanja pokazuju da će kompanije širom sveta potrošiti oko 50% svojih IT budžeta na poboljšanje svojih sigurnosnih sistema i sistema zaštite od virusa, a adekvatna rešenja za bekap podataka su neophodna kako bi se obezbedila puna zaštita podataka. Razvijeni IT sigurnosni sistemi su veoma važni kako za već ustaljene, tako i za nove koncepte kao što su cloud, MDM (Mobile Device Management), IoT, BYOD (Bring Your Own Device) i slično.\nKompanija MasterCard je platinasti sponzor ove konferencije, a predstavnik kompanije Nikola Menandžić, Customer Delivery menadžer, održao je prezentaciju o mehanizmima za unapređenje bezbednosti elektronskih plaćanja. Mehandžić je rekao da 4. industrijska revolucija koja je trenutno u toku ne donosi samo nove tehnologije, već i nove obrasce ponašanja. Potrošači koriste različite uređaje i jedan od glavnih izazova za čitavu industriju je da održi korak sa zahtevom za praktičnošću, jednostavnošću i sigurnošću između i na svim relevantnim uređajima, zbog čega kompanija MasterCard primenjuje višeslojnu zaštitu kako bi obezbedila da tehnologije, procesi i stručnost mogu da detektuju, spreče i reše pretnje.\n„Platne metode su se razvile od kartica sa magnetnom trakom ka čip karticama, koje su trenutno standard u finansijskoj industriji, i dalje ka mobilnim i digitalnim novčanicima,“ rekao je Mehandžić i dodao: „Iako nema magičnog rešenja za zaštitu od prevare, mehanizmi za zaštitu se razvijaju paralelno sa evolucijom platnih metoda kako bi se obezbedilo da su potrošači sigurni kada god i gde god žele da obavljaju transakcije.“\nNovi mehanizmi zaštite na ICT Security konferenciji u Beogradu was last modified: May 19th, 2016 by Redakcija


Daimler na meti grupne tužbe za dizelgate – Danasnje\nHome/Automobili/Daimler na meti grupne tužbe za dizelgate\ndraganax July 12, 2021\n0 27,239 1 minut citanja\nPosle grupe Volksvagen, red je na Daimleru da se nađe na nišanima nemačke pravde putem kolektivne tužbe.\nDaimler je meta grupisane tužbe nemačkih kupaca koji traže naknadu štete u slučaju nameštenih dizel motora, saopštilo je u sredu udruženje potrošača VZBV, koje je od Folksvagena već pripalo značajnoj šteti.\n“Savez nemačkih potrošačkih organizacija (VZBV) podneo je u sredu kolektivnu tužbu protiv Daimlera pred regionalnim sudom u Stuttgartu” , navodi se u saopštenju te organizacije. „Želimo da Daimler preuzme odgovornost za svoje manipulacije i za brže obeštećenje potrošača“, rekli su advokati VZBV u drugoj izjavi.\nUdruženje optužuje proizvođača Mercedesa da je imao „namerno instalirane uređaje“ za zavaravanje emisije CO2na „nekoliko modela vozila“ koji se prodaju u Nemačkoj. Žalba se posebno odnosi na modele Mercedes GLC i GLK , koji imaju motor sa kodnim imenom „OM 651“. VZBV procenjuje dotična vozila na “do 50.000” , odnosno znatno manjem obimu nego u postupku koji je udruženje pokrenulo protiv Volksvagena .\nU ovoj prethodnoj grupnoj akciji, prvoj te vrste u Nemačkoj, potrošačka organizacija je pribavila gigantsku parnicu koja je otvorena u septembru 2019. godine i završena nekoliko meseci kasnije u mirnom sporazumu. Sporazum o kompenzaciji koštao je Volksvagen više od 750 miliona evra da bi obeštetio više od 235.000 nemačkih kupaca grupe . To je bilo „najveće vansudsko poravnanje u nemačkoj istoriji“ , prema VZBV.\nSkandal sa dieselgateom koji proganja nemačku automobilsku industriju pokrenut je kada je Volksvagen 2015. priznao da je opremio 11 miliona vozila lažnim softverom, namenjenim veštačkoj minimalizaciji njihovih emisija NOk. Slučaj je naknadno pogodio mnoge druge proizvođače , nemačke i strane, takođe optužene da su posegnuli za takvom praksom.\nDaimler je već sklopio sporazum o odšteti od 2,2 milijarde dolara u avgustu 2020. godine za rešavanje kolektivnih tužbi pokrenutih protiv te grupe u Sjedinjenim Državama. Grupa se takođe suočava sa hiljadama pojedinačnih žalbi kupaca kojima se traže obeštećenja na nemačkim sudovima.\nU saopštenju za štampu u sredu, proizvođač je rekao da je svoj slučaj dobio u “oko 95% slučajeva” . U vezi sa grupnom akcijom koju je pokrenuo VZBV, Daimler smatra iznete tvrdnje „neosnovanim“ . „Nastavićemo da se branimo od njih“, rekao je proizvođač. (sa AFP-om)\nRedizajnirana Toiota Tundra 2022. donosi bolje performanse, hibridnu snagu


Sektor turizma izgubio je u svetu 1.300 milijardi dolara u 2020. godini kao posledica restrikcija kretanja zbog pandemije koronavirusa, saopštila je svetska turistička orgnizacija Ujedinjenih nacija (UNWTO).\nUkazuje se takođe da je dolazak turista u svetu pao 74 odsto u 2020. godini u odnosu na 2019. godinu.\nNa turističkim destinacijama širom sveta bilo je miljardu manje međunarodnih dolazaka 2020. nego prethodne godine zbog pada tražnje bez presedana i rasprostranjenih putnih restrikcija, navela je organizacija čije sedište je u Madridu.\nOčekuje se da će postepena vakcinacija protiv koronavirusa doprineti vraćanju poverenja potrošača i ublažavanju restrikcija za putovanje i polako normalizovati putovanja u ovoj godini.\nGeneralni sekretar UNWTO Zurab Pololikašvili rekao je da su svesni da je kriza daleko od završetka. Ističe da je važno smanjiti rizike vezane za putovanja preko testiranja, trasiranja i sertifikata za vakcine da bi se promovisala bezbedna putovanja i oporavio sektor turizma, preneo je sajt organizacije.\nNajnovija anketa panela stručnjaka ove organizacije pokazuje da su pomešana očekivanja za 2021. godinu. Gotovo polovina ispitanika, 45 odsto, očekuje bolje izglede za turizam u 2021. u odnosu na prošlu godinu, dok 25 odsto smatra da će biti slično, a 30 odsto da će se rezultati pogoršati 2021. godine.


Na javni poziv organizacijama dijaspore - iseljenika za kandidovanje predstavnika samo Turska dostavila dokumentaciju\nZa Austriju, Češku i Slovačku, koje mogu da predlože najviše jednog kandidata za člana Savjeta, mjesto za navedenu grupu država u Savjetu za sada ostaje upražnjeno. Ako za određene države iz člana 18 ovog zakona nije predložen propisani broj kandidata za članove Savjeta, predlog kandidata za te države može utvrditi komisija iz stava 2 ovog člana, na inicijativu Uprave za dijasporu\nUprava za dijasporu uputila je 17. januara ove godine Javni poziv organizacijama dijaspore – iseljenika na osnovu člana 32 stava 2, a u vezi sa članom 22 i 23 Zakona o saradnji Crne Gore sa dijasporom-iseljenicima (“Službeni list Crne Gore”, broj: 44/18 i 47/19), iz Turske i Austrije, Češke i Slovačke za kandidovanje predstavnika dijaspore - iseljenika za člana Savjeta za saradnju sa dijasporom – iseljenicima.\nRok za podnošenje kandidature i predlaganje kandidata za člana Savjeta istekao je 1. februara.\nLista kandidata koji su predloženi za članove Savjeta, sa nazivima organizacija dijasporu-iseljenika koje su ih predložile, a koje ispunjavaju uslove neophodne za učešće na ovom Javnom pozivu, objavljena je na internet stranici Uprave za dijasporu, deset dana od isteka roka za dostavljanje predloga kandidata.\nU zakonski propisanom roku, na gore pomenuti Javni poziv, udruženje Montenegro Karadag iz Turske kandidovalo je Mustafu Deniza, predsjednika ovog udruženja, za člana Savjeta.\nDokumentacija pomenutog kandidata je u cjelosti potpuna,saopšteno je iz Uprave za dijasporu.\nZa Austriju, Češku i Slovačku, koje mogu da predlože najviše jednog kandidata za člana Savjeta, mjesto za navedenu grupu država u Savjetu za sada ostaje upražnjeno.\nAko za određene države iz člana 18 ovog zakona nije predložen propisani broj kandidata za članove Savjeta, predlog kandidata za te države može utvrditi komisija iz stava 2 ovog člana, na inicijativu Uprave za dijasporu.


SRBIJA SNAŽNO GRABI NAPRED! Najveći VETROPARK na Zapadnom Balkanu vinuo nas je među LIDERE ENERGETIKE (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n14.11.2019. • 20:46 Srbija Danas\nFoto: Tanjug/Srbija Danas/Saša Džambić\nSrbija je u prethodnih nekoliko godina sprovodila teške i naporne reforme, koje su za cilj imale poboljšanje statusa građana naše zemlje i napretka celokupne države.\nUrađeni su mnogi putevi, otvorena su mnogobrojna radna mesta, doveden je veliki broj stranih investirora, a domaći investitori su od državne vlasti dobili mnogobrojne olakšice i podsticaje kako bi nastavili sa svojim ulaganjima i poslovanjem u našoj zemlji.\nJedan od takvih projekata, koji je sprovela Vlada Srbije i predsednik Aleksandar Vučić, jeste i otvaranje najvećeg vetroparka na Zapadnom Balkanu "Čibuk 1" u Kovinu čime je Srbija postala lider prosperiteta i progresa i još jednom pokazala da se život u Srbiji iz godine u godinu samo poboljšava.\nKako je tada naveo predsednik Srbije, ovaj vetropark je simbol uspeha jedne zemlje i od ogrmonog je značaja jer je tako obezbeđena struja za 113.000 domaćinstava, odnosno 250.000 ljudi.\nOtvaranjem ovog vetorparka, direktno 250.000 ljudi imaće korist, a to otprilike odgovara gradu veličine Niša, koji će moći da dobija električnu energiju iz ovog izvora.\nProjekat je jedan od najvrednijih objekata u energetskom sektoru koji je napravljen u poslednjih 30 godina u Republici Srbiji. Investicija je vredna 300 miliona evra i predstavlja važan iskorak Srbije u borbi za zaštitu životne sredine.\n- Ovo pokazuje koliko Srbija ide napred, šta je u stanju da uradi, a što nije mogla uraditi pre četiri, pet, šest godina. Moramo sve više da se orijentišemo na zelenu energiju, to je naša obaveza i naše opredeljenje. To je nešto od čega nećemo odustati - rekao je predsednik Vučić na otvaranju.\nVetropark "Čibuk 1" nije samo krupan doprinos cilju Srbije da se uskladi sa evropskim propisima i da ima 27 odsto ukupne potrošnje energije dobija iz obnovljivih izvora, već predstavlja značajan dodatni izvor proizvodnje energije u Srbiji. Vetropark doprinosi stabilnosti snadbevanja strujom i pomaže i smanjenju korišćenja uglja u proizvodnji električne energije.\nOvo je sedmi vetropark u Srbiji i najveći je na Zapadnom Balkanu. Sa svojih 430 gigavat časova energije proizvodnje godišnje predstavljaće gotovo 1,5 procenata naše godišnje proizvodnje energije i time će značajno uticati na ukupnu energetsku bezbednost Srbije i sigurnost snabdevanja.\nPored vetroparka se nalazi ogromna transformatorska stanica od 400 kWh, koju je investitor bio u obavezi da izradi i stavi na raspolaganje i u vlasništvo "Elektro-mreže Srbije", a koja će predstavljati snažan energetski potencijal za čitav region.\nVetropark "Čibuk 1" sa 57 turbina i instalisanom snagom od 158 megavata snabdevaće električnom energijom 113.000 domaćinstava i može da spreči emisiju više od 370.000 tona ugljen-dioksida godišnje.\nPotez Vlade i ulazak u ovaj projekat je bio ključni trenutak za proširenje obnovljivih izvora energije u istočnoj Evropi i pozicioniranja Srbije u sam vrh alternativne energetike u Evropi, a ovakvih projekata će u budućnosti biti još više.\nAleksandar Vučić vetropark kovin Čibuk 1 zaštita životne sredine struja električna energija


Ilustracija (Foto possessedphotography/Unsplash)\nOno što bi naizgled trebalo da predstavlja osnov za objektivno planiranje ekonomske, socijalne, razvojne i demografske politike budućnosti za tili čas se pretvara u nacionalističko oruđe za borbu među „taborima”. Postavlja se pitanje da li će se takva retorika i pristup (zlo)upotrebljavati prilikom nastupajućeg popisa na Kosovu.\nPopis stanovništva koji je 2011. godine održan na Kosovu nije u potpunosti sproveden usled bojkota od strane pripadnika srpske i dela drugih nevećinskih zajednica. Tome su u značajnoj meri doprinele kompleksne bezbednosne i političke okolnosti, ali i neadekvatno pripremljen i sproveden proces popisivanja. Čak je i pokušaj da se popis naknadno sprovede na teritoriji četiri severne opštine 2016. godine bio neuspešan. Međutim, to nije sprečilo političke aktere na Kosovu da nepotpune rezultate zloupotrebljavaju i predstavljaju kao zvanične i potpune, što se u značajnoj meri odrazilo na ograničavanje uživanja ljudskih prava zagarantovanih nevećinskim zajednicama, ergo kosovskim Srbima. U takvim okolnostima, opštine sa većinskim srpskim stanovništvom suočile su se sa problemom drastično umanjenih opštinskih budžeta, koji su određivani upravo na osnovu nepotpunih rezultata popisivanja stanovništva iz 2011.\nPojava pandemije i odsustvo mogućnosti za sprovođenje bilo kojih aktivnosti za koje je neophodan neposredan ljudski kontakt onemogućile su održavanje popisa tokom 2021, kako je inicijalno na Kosovu planirano. Osim toga, predlog Zakona o popisu stanovništva i domaćinstava, koji je, uzgred budi rečeno, trebalo da bude potvrđen tokom 2020. (po već ustaljenoj praksi da se takvi zakoni usvajaju godinu dana pre početka popisivanja), nije usvojen ni tokom prvog kvartala 2022. godine. Izuzev toga što takav pravni vakuum stvara ozbiljne logističke, pravne, političke i praktične prepreke adekvatnom sprovođenju popisa, javnosti dostupan nacrt zakona obiluje nejasnoćama i nepreciznim, često zbunjivim i kontradiktornim definicijama i proceduralnim pravilima. Održavanje popisa je u međuvremenu najavljeno za 2022. godinu, ali bez preciziranja vremenskog raspona u okviru koga će se održati, te kada će započeti javna kampanja obaveštavanja građana o procedurama učešća.\nJOŠ OD ISTOG AUTORA: Odbrojavanje do prebrojavanja\nČini se da je neuspeli pokušaj održavanja valjano organizovanog popisa 2011. nagovestio da će i sledeći ciklus naići na niz prepreka koji će eventualno ograničiti njegovo smisleno sprovođenje. Na ruku nastupajućem popisu ne ide ni redovno podgrevana nacionalistička retorika Beograda i Prištine u kontekstu ugašenih kanala komunikacije na ovoj relaciji. Dok sa jedne strane Priština uporno ignoriše da se institucionalno uhvati u koštac sa suštinski važnim problemima koja tište kosovske Srbe, Beograd ne pokazuje znake vrednosne promene dosadašnjeg pristupa u političkom predstavljanju interesa i pružanju svrsishodne ekonomske pomoći ovoj ugroženoj zajednici. Štaviše, nijedna strana do sada nije pozvala kosovske Srbe (na njihovom maternjem jeziku) da učestvuju na nastupajućem popisu stanovništva. Našavši se u ovakvom procepu, teško je očekivati od kosovskih Srba da se (samostalno) obaveste o važnosti učešća na popisu, a kamoli valjano izvagaju i odluče o tome da li će isti bojkotovati ili ne.\nU slučaju da se ćutnja Beograda i ignorisanje Prištine nastavi, postoji rizik da će se desiti delimičan ili potpuni bojkot procesa popisivanja stanovništva od strane najbrojnije nevećinske zajednice na Kosovu. Takav scenario bi imao dalekosežne negativne posledice po ovu zajednicu, ali i proces normalizacije odnosa. One bi se mogle grubo grupisati na sledeći način:\nPolitičke posledice: Kao što je bio slučaj i tokom prethodne decenije, nepotpuni rezultati obilato su korišćeni u cilju promocije nacionalističkih narativa obeju strana, što je posledično sputavalo jačanje demokratskih potencijala na Kosovu, ali i produbljivalo jaz između stranaka koje predstavljaju većinske i onih koje (makar deklarativno) zastupaju interese nevećinskih zajednica. Potencijal za generisanje političke krize u uslovima koji imaju (bilo kakvih) dodirnih tačaka sa pojmom etnonacionalnih interesa je na (politički krhkom) Kosovu i dalje izuzetno veliki. U slučaju (ponovnog) bojkota procesa popisivanja, nemoguće je garantovati da Beograd i Srpska lista neće pozvati na (tako dugo najavljivano, a nikada sprovedeno) povlačenje Srba iz kosovskih institucija. Uz to, ionako već obesmišljeni pregovori između Prištine i Beograda bi dodatno ugrozili mir u regionu i, u krajnjoj instanci, proces regionalnih i evropskih integracija. Svaki sledeći izborni ciklus, bio on održan na lokalnom ili centralnom nivou, bio bi unapred delegitimisan, a time bi se ujedno obesmislilo i učešće građana u procesu odlučivanja.\nTeritorijalno-administrativne posledice: Postojanje opština sa srpskom većinom koje su južno od reke Ibar formirane na osnovu Ahtisarijevog plana može biti dovedeno u pitanje. Naime, teritorijalna organizacija opština na Kosovu je po zakonu promenljiva, te se pruža mogućnost izmena granica između opština i odvajanje ili spajanje njihovih teritorijalnih delova. Ukoliko se u obzir uzme činjenica da prilikom reorganizacije postojećih opština poseban kriterijum predstavlja proces konsultovanja najmanje 75% nevećinske zajednice (u slučaju da je određena nevećinska zajednica koncentrisana u opštini sa ukupnom populacijom od najmanje 5.000 stanovnika), pojedine desno orijentisane političke opcije na Kosovu bi rezultate (potencijalno bojkotovanog) popisa 2022. (zlo)upotrebile u svrhu (gašenja ili) pripajanja opština sa srpskom onima sa albanskom većinom. Tako se nepopisani pripadnici zajednice kosovskih Srba u nekoj od šest opština južno od reke Ibar mogu obreti u opštinama sa albanskom većinom i time automatski ostati bez pristupa prethodno zakonom stečenim pravima na lokalnom nivou.\nRazvojno-finansijske posledice: U deceniji koja je usledila nakon popisa iz 2011, budžeti lokalnih samouprava opština sa srpskom većinom su bili znatno ograničeni, jer su bili bazirani na nepotpuno prikupljenim podacima popisivanja građana i domaćinstava. Limitirana ulaganja u lokalnu infrastrukturu i razvoj u ovim opštinama obrnuto su proporcionalna principu ravnomernog razvoja opština. Dođe li do ponovnog bojkota, čak i u manjoj razmeri u odnosu na 2011, može se očekivati trend nastavka izuzetno skromnih finansijskih injekcija od strane lokalnih samouprava u svim opštinama sa srpskom većinom.\nNa kraju, jedna od ključnih posledica može biti i značajno ograničenje prava zapisanih u Ustavu i relevantnim zakonima, a koja pripadnici srpske zajednice (barem deklarativno) uživaju na Kosovu. Najave aktuelnog premijera Kosova Aljbina Kurtija tokom predizborne kampanje 2019. i njegovu inicijativu za ograničavanje ravnopravne upotrebe srpskog jezika na Kosovu, bi trebalo shvatiti kao otrežnjujuće upozorenje.\nTekst je prvobitno objavljen u okviru Biltena Radne grupe za Poglavlje 35 Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji.\nKultura ćutanja je postala sastavni deo političkog života Srba, a najčešći odgovor ljudi na bilo koje pitanje od političkog značaja je da se ne bave politikom. Čak je i u antičkoj Grčkoj bilo poželjno da se građani bave političkim i društvenim temama i da javno iznose svoje mišljenje o tome. Za one koji se nisu bavili političkim i društvenim temama stari su Grci imali jednu specifičnu reč - idiot, piše u autorskom tekstu Srđan Simonović, konsultant u Humanom centru Mitrovica (HCM).


Ana & The Changes predstavljaju pesmu "Tu" - NekiRok\nFoto: Ena Jevtić i Ivona Živulj\nAna Ćurčin i njena grupa Ana & The Changes predstavljaju novu pesmu “Tu”, prvu koju je Ana napisala i otpevala na srpskom jeziku. Singl “Tu” dostupan je na svim relevantnim digitalnim platformama (Spotify, Deezer, Apple Music…) i bandcampu, a video u režiji Marine Uzelac pogledajte na zvaničnom YouTube kanalu Ana & The Changes.\nTokom godina Ana je s vremena na vreme pevala na srpskom jeziku tradicionalne pesme i obrade, a veliku popularnost doživele su “Lastavice, lasto,” “Oj, Savice”, “Ako humrem danas bebo”…”Tu” se pojavila sasvim iznenada posle jedne neprospavane zimske noći ove godine, a sada kada premotavamo film pesma je zaista nastala u transu. “Tu” je orkestrirana čežnja, godinu dana života spakovanih u šest minuta pesme, eskapizam ugrađen u zvučni zid i vera u to da muzika može da pomogne u svakoj situaciji. Što se muzičkih asocijacije tiče uticaji su brojni, a možda su među njima i Elton John, The Beatles, Mercury Rev, London Grammar, The Beach Boys, Laura Marling…\n“Pesma “Tu” nastajala je ove zime i za mene je bila veliki kreativni oslonac tokom ovog posebno stresnog perioda u kome se nalazimo – iz osećanja otuđenosti, neizvesnosti i usamljenosti koje se toliko pojačalo u proteklih godinu i po dana. Istovremeno, ovo je pesma čežnje. Drago mi je što je i bend zavoleo “Tu” i što smo uspeli da ostvarimo zvuk koji gradimo od prvih albuma, iako nismo svirali zajedno od oktobra 2019. godine, a pesmu smo stvarali tokom izolacije. Snimanje i postprodukciju maestralno je uradio Goran Antović, sa kojim sam uvek dovoljno opuštena i slobodna da i u studijskim okolnostima izrazim emociju i muzički pružim ono malo više nego što sam mislila da mogu,” kaže Ana Ćurćin.\nRoadtrip video za pesmu “Tu” snimila je Marina Uzelac, a pratimo potragu za delićima života od Zagreba do Rijeke i to putujući preko Gorskog Kotara, Fužinskog jezera, nacionalnog parka Risnjak, Broda na Kupi, sela Razloge, Karlovaca…\n“Moja ideja je bila da krojimo značenje u pozadini koja ne mora biti tačno definisana. Ali, kako se putovanje odvija, shvatamo da je u pitanju ženska priča: da susret s osobom na drugoj strani može da bude ljubav, ali da isto tako to može da bude i član porodice, prijatelj… Ovakvoj vizuelizaciji pomaže sama pesma i njene reči da svako treba da pronađe svoje tumačenje čežnje,” smatra rediteljka Marina Uzelac.\nAna & The Changes na poziv Doma omladine Beograd nastupiće u Velikoj sali u petak 28. maja od 19h i to će biti prvi koncert benda od oktobra 2019. godine. Uz stare i nove Anine pesme i specijalnu gošću flautistkinju Milenu Jančurić premijerno će biti izvedena i pesma “Tu”.


palijativno zbrinjavanje pacijenata – nota vita bolnica\npalijativno zbrinjavanje pacijenatanvhadmin2019-02-28T11:40:16+00:00\nPalijativno zbrinjavanje podrazumeva sveobuhvatnu brigu o pacijentima obolelim od neizlečivih bolesti i zasniva na čvrsto utemeljenim dokazima savremene medicinske nauke. Glavni cilj palijativnog zbrinjavanja je da postigne, podrži, očuva i unapredi kvalitet života.\nNaša ustanova 16 godina obezbedjuje uslove za zbrinjavanje pacijenata obolelih od malignih bolesti u terminalnim fazama, ali i drugih teških i neizlečivih bolesti iz oblasti interne medicine i neurologije. Trudimo se da našim pacijentima obezbedimo najbolji mogući kvalitet života u poslednjim fazama bolesti primenom simptomatske i suportivne terapije i dobrom komunikacijom. Komunikacija se odnosi na intereakciju izmedju pacijenta i zdravstvenih radnika, ali i izmedju pacijenta I njejgove porodice.\nNajčešći razlozi zbog kojih nam se pacijenti i njihove porodice obraćaju su: nemogućnost kontrole teških simptoma bolesti poput bola, mučnine, povraćanja, nemogučnosti uzimanja hrane i vode, problema sa disanjem, uznemirenosti, nesanice, telesnog propadanja, nepokretnosti, malignih iI dekubitalnih rana, problema sa mokrenjem itd. Najčešće se u tim situacijama odlučuju za zbrinjavanje obolelih u bolničkim uslovima jer pacijenti tada zahtevaju 24-časovnu medicinsku negu, lekarski nadzor i kontinuiranu primenu terapije za olakšavanje simptoma.


„Koš klub“ od sredine aprila spreman za sportiste i rekreativce – Podrinske\n„Koš klub“ od sredine aprila spreman za sportiste i rekreativce\nRekonstrukcija terena „Koš kluba“ ušla je u završnu fazu i polovinom meseca bi ovo kultno sportsko mesto trebalo da primi prve sportiste i rekreativce. Zamenik gradonačelnika Šapca Nemanja Pajić posetio je danas radove na postavljanju gumene podloge na ovom terenu.\n-Ono što je najvažnije je da je „Koš klub“ naš, jer se vratio građanima Šapca i dobija obrise koje treba da dobije. Trenutno su radovi na prvoj podlozi ovog tipa ikada rađenoj u Šapcu. Drago mi je da će konačno Šapčani moći da koriste ovaj teren i to u ovom mesecu. Ovo će biti multifunkcionalan teren na kome će moći kao nekada da se održavaju projekcije filmova, zatim razne priredbe, ali i da se ovaj teren koristi u službi građana za razne druge sadržaje- rekao je Pajić.\nUkupna vrednost investicije je 13,6 miliona dinara a završetak radova je planiran za polovinu aprila.\n-S prvim toplim danima smo počeli sa radovima na izlivanju gumirane podloge, a ostali su nam još završni radovi na tribinama i postavljanje stolica i koševa, kao i spoljno uređenje terena. Forma „Koš kluba“ je ostala ista a jedina izmena je da dva metra od aut linije ne sme biti nikakvih prepreka. Mi smo to ispoštovali i sada po svim standardima na ovom terenu mogu da se igraju zvanične utakmice- rekao je direktor JP „Sportski centar“ Dragan Nikolić.


ZAJAM "NA REČ" NIJE ZAŽIVEO: Krediti od 90.000 dinara uz izjavu retko se odobravaju | Novosti.rs\nTa preporuka Centralne banke važi do kraja ove godine, a prema njoj bi bankari trebalo da odobravaju pozajmice na dve godine, samo uz izjavu građana. Kako "Novosti", međutim, saznaju, finansijske ustanove u praksi ovakve kredite retko daju.\nIz Narodne banke Srbije kažu da je reč o jednoj iz seta privremenih mera donetih u cilju olakšavanja pristupa finansiranju građana, minimiziranjem socijalnih kontakata. Olakšica je privremena i nije obavezujuća za banke.\n- Ovakve kredite banka može odobriti klijentima fizičkim licima do 31. decembra ove godine, a uvedeni su sa namerom da pre svega, preko digitalnih kanala komunikacije, ili maloprodajnih objekata, omogući odobravanje kredita manjih vrednosti sa kraćim rokovima dospeća po pojednostavljenoj i bržoj proceduri - kažu u NBS. - Prilikom odobravanja takvih pozajmica relevantan dokaz o zaradi i zaposlenju predstavlja izjava dužnika.\n18. 09. 2020. u 11:51\nIz Udruženja banaka Srbije potvrđuju da je bankama data mogućnost da odobravaju ovakve kredite, ali bez obaveze da oni po automatizmu budu odobreni.\n- Na bankama je da svojom poslovnom politikom i procenom rizika predvide takvu mogućnost, ukoliko u tome prepoznaju svoj tržišni interes - objašnjavaju u UBS. - S obzirom na to da ne postoji obaveza izveštavanja banaka po pitanju ove specifične vrste kredita, ne postoji podatak koliko je ovakvih zajmova realizovano.\nNBS je usvojila Odluku o privremenim merama za banke u cilju olakšavanja pristupa finansiranju fizičkim licima. Odluka je stupila na snagu 28. avgusta prošle godine. Građani tvrde da bankari u praksi ne daju ovakve pozajmice, a bankari da za njih i nema interesovanja.\nODLUKOM je trebalo da privremeno, po olakšanoj proceduri, stanovništvo dobije pristup kratkoročnim dinarskim kreditima - gotovinskim i potrošačkim, do određenog iznosa. Kao jedini relevantan dokaz o zaposlenju i zaradi ili penziji dužnika u poslednja tri meseca, trebalo bi da se prihvata potpisana izjava, data pod punom krivičnom i materijalnom odgovornošću.\nKrediti keš krediti Banke NBS isplata kredita