Predsednica Skupština Srbije Maja Gojković, sumirajući posetu francuskog predsednika Emanuela Makrona Srbiji, navodi da je Makron potvrdio sve što se govori o njemu, da je vrlo vešt i otvoren političar, i da sve što je izgovorio treba shvatiti upravo tako kako je jasno rečeno.\nOna je naglasila da se prvi put čula poruka od predsednika države članice EU da se ne svaljuje krivica na Srbiju i njene građane zato što nije članica te organizacije nego je jasno rečeno da oni imaju svoje unutrašnje probleme i da moraju da rade na sebi ne bi li primili nove članice.\n„Druga poruka je poruka prijateljstva posle dužeg vremena i obnavljanje dobrih tradicionalnih prijateljskih veza između dva naroda, i da dva predsednika imaju zadatak da na tome rade i u budućnosti“, rekla je Gojković.\nKada je reč o rešavanju pitanja KiM i ulozi Francuske, predsednica parlamenta podseća da su dvojica predsednika dugo razgovarala na neformalnoj večeri, između ostalog, i o nastavku dijaloga Beograda i Prištine.\n„Čućemo od predsednika države, svakako da su o tome razgovarali, i očigledno je da imamo veliku podršku kada je reč o nastavku dijaloga. Jasno je stavljeno do znanja da dijalog mora biti nastavljen kako bi se pronašlo kompromisno rešenje, te da je to važno, ne samo za Srbiju, već za čitav kontinent“, ocenila je Gojković.\nOna ističe da su u delu programa posete parlamentarci dve zemlje imali priliku da razmene mišljenja o Evropskoj uniji, ali i drugim važnim stvarima za obe zemlje, te da je stavove opozicije u tom otvorenom razgovoru mogla da prenese predsednica poslaničke grupe prijateljstva sa Francuskom, Nataša Vučković (DS) koja se izvinila i nije došla.\nGojković kaže da je poseta detaljno pripremana, te da je ona u maju obaveštena da sa njim dolazi i parlamentarna delegacija što pokazuje, kako kaže, da Makron poštuje parlament svoje države, ali i parlament Srbije\nNa pitanje ko je činio delegaciju iz Skupštine Srbije, Gojković je kazala da je predlog iz Francuske bio da budu prisutni predsednici odbora za evropske integracije i spoljne poslove, a predlog iz Narodne skupštine je bio da u razgovorima učestvuju i šefica delegacije skupštine pri parlamentarnoj skupštini frankofonije Jadranka Jovanović i članovi grupe prijateljstva Dubravka Filipovski i Jelena Žarić Kovačević.\nOna dodaje da su gosti iz Francuske predložili da se pozove i predsednica grupe prijateljstva sa tom zemljom, Nataša Vučković, ali se ona, kaže Gojković, izvinila i rekla da ima obaveze, i da u to vreme putuje.\nUpitana da prokomentariše kako vidi to što se opozicija nije sastala sa Makronom, Gojković je odgovorila da je Makron, kao vrlo otvoren čovek, jasno odgovorio na konferenciji za štampu da članovi opozicije imaju stalne, dinamične i sadržajne kontakte i saradnju sa ambasadom Francuske i njihovim ambasadorom u Srbiji.\n„Tako da ne stoji da nemaju kontakte i da ne razmenjuju stavove“, rekla je Gojković za Tanjug.\n„Takvo pismo je upućeno ambasadi Francuske. Ambasadoru Francuske se obraća na francuskom jeziku, ali ko sam ja da učim (Dragana) Đilasa i (Vuka) Jeremića diplomatiji. Oni su vodili državu 12, 13 godina i za to vreme je trebalo da nauče nekakav protokol, ali sve u svemu, dobili su odgovor od jednog ozbiljnig državnika sa kojim se ozbiljno komunicira“, rekla je Gojković.\n„Ne znam šta im je bila namera. Morate pitati onog ko je na engleskom jeziku slao pismo ambasadi Francuske sa gomilom pravopisnih grešaka“, rekla je Gojković.\nOna je dodala i da samo "politički nepismena osoba može da 'pada u nesvest' zato što je videla predsednika Odbora za evropske integracije (Nenada Čanka) sa članovima parlamenta Francuske, države članice EU koja odlučuje o tome koliko ćemo napredovati na evropskom putu".\nVučić se sutra obraća novinarima 11\nMihajlović: O novoj vladi javnost će saznati kada se donesu odluke 8\nSNS Šabac: Zelenović čini sve i pribegava najbrutalnijim lažima 8\nPalmer: Podržavamo dijalog kojim posreduje EU 34\n16:23 August 06, 2020\n16:18 August 06, 2020\n16:08 August 06, 2020\nNa KiM novih 16 smrtnih slučajeva, novoinficiranih 196\n15:59 August 06, 2020\nNovih 7 žrtava kovida-19, još 299 zaraženih\n15:53 August 06, 2020


(VIDEO) Migranti izlomili centar Firence, tučeni novinari, povod je bio izmišljeno rasističko ubistvo Senegalca! | Vesti Dana\n(VIDEO) Migranti izlomili centar Firence, tučeni novinari, povod je bio izmišljeno rasističko ubistvo Senegalca!\nnovembar 6, 2019 mart 14, 2018 by\nGrupa afričkih migranata izazvala je nerede u italijanskom gradu Firenci. Na snimku koji je zapalio društvana mreže vidise grupa migranata isključivom mladih muškaraca koji su došli u Italiju kako razbija saksije, lomi saobraćajne znakove dok je čak u jednom momentu policijski kombi pobegao od nasilne mase.\nNeredi u Italiji (Foto: Screenshot)\nGrupa mladića uzvikivala je parole protiv navodnog fašizma u Italiji, lomeći sve pred sobom na ilegalnom skupu u italijanskom gradu Firenci.\nPolomljen je veliki broj kanti, saksija za cveće i saobraćajnih znakova. Ilegalni migranti protestvovali su, jer tvrde da je skorašnje ubistvo u Firenci kada je Italijan (65) upucao migranta iz Senegala (54). Policija nije dovela ovo ubistvo sa rasitstičkim motivima, već se radi o slučaju psihični labilnog čoveka koji je otišao na most u centru Firence kako bi počinio samoubistvo, ali se zatim predomislio i upucao prolaznika. Ipak ovo nije sprečila masu migranata da iskoristi ubistvo u političke svrhe i izazove nerede.\nNasilni demonstranti uzvikivali su „fašisti, fašisti“ dok su lomili imovinu građana Firence što sugeriše da je cilj nereda bilo širenje predrasuda prema Italijanima.\nVeliki broj Italijana se sklonio iz centra grada prilikom nereda zbog opasnosti da postanu žrtve migrantskog nasilja. U jednom trenutku napadnuti je i novinar koji je pokušao da fotografiše nerede i to od strane Italijana koji učestvovali u neredima na strani migranata, a najverovatnije se radi o pripadnicima ekstremno levičarskih pokreta.\nSnimak napada na novinare možete videti ovde:\nlomili kante i saksije sa cvecem nicim izazvani\nialijani bezali sa ulice\nVUČIĆ: Parlamentarni izbori 2020. godine, a predsednički 2022. godine\nBERLUSKONI: Putin je veoma pozitivan i otvoren čovek, na zanima me stav SAD i EU!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Sudbina Makedonije zavisi od jednog pitanja\nNA REFERENDUMU 19. 07. 2018. 07:52 >> 07:42 2\nMakedonski zvaničnici satima su raspravljali o mogućem pitanju na referendumu o sporazumu s Grčkom o izmjeni imena, koji bi trebalo da se održi na jesen.\nMakedonski premijer i lider SDSM objavio je sinoć da bi pitanje moglo da glasi "Da li ste za članstvo u EU i NATO, uz prihvatanje Sporazuma Republike Makedonije i Republike Grčke"?\nAgencija MIA prenosi da je premijer Zoran Zaev rekao da je ovo pitanje kao moguća varijanta razmatrano tokom četvoročasovnog sastanka lidera stranaka održanog u Klubu poslanika.\n"Svi mi koji smo ostali na liderskom sastanku smo za uspješan referendum (o sporazumu o imenu sa Grčkom), a odnos koji je (lider VMRO-DPMNE Hristijan) Mickoski demonstrirao u ime VMRO-DPMNE je neozbiljan, neodgovoran i vrijeđa sve političke subjekte i građane Makedonije", izjavio je Zaev.\n"Ako je Mickoski za NATO i EU trebalo je da sjedi tu sa svim liderima i da donosi odluke za budućnost države, ali on je odlučio da pobjegne od ovog istorijski najvažnijeg pitanja makedonske budućnosti", poručio je Zaev.\nPrema nekim ranije objavljenim statistikama, Zaev ima neophodnu većinu za izglasavanje sporazuma na referendumu, ali je prethodno neophodno obezbijediti dovoljan odziv građana, a to je jedan glas više od 50 odsto upisanih glasača sa biračkim pravom.\nUkoliko taj uslov ne bude ispunjen, referendum će biti neuspješan.


Savet za borbu protiv korupcije: Institut „Jaroslav Černi“ ne sme biti prodat | CEMAFORUM.rs\nPotpredsednik Saveta za borbu protiv korupcije Miroslav Milićević izjavio je da Institut za vodoprivredu "Jaroslav Černi" ne bi trebalo da bude privatizovan.\n„Imamo problem da od ministarstava blagovremeno dobijemo neophodna dokumenta koja se tiču privatizacije ‘Černog’, ali očekujem da ćemo do kraja novembra uspeti da kompletiramo dokumentaciju. Taj institut je jedina institucija koja može da nam sačuva vode i zato država ne bi smela da se odrekne većinskog vlasništva“, istakao je potpredsednik Saveta za borbu protiv korupcije.\n„Mi hoćemo da ukažemo da Institut ne bi trebalo prodavati, jer, između ostalog, posle privatizacije može doći i do korupcije. ‘Jaroslavu Černom’ ne može da se proceni finansijska vrednost, jer je u nacionalnom smislu njegova vrednost neprocenjiva“, naglasio je Milićević.\nProcenjena vrednost kapitala Instituta „Jaroslav Černi“ je 2,8 miliona evra, a početna cena dela koji je ponuđen na prodaju je 2,58 miliona evra. Kompanija „Milenijum tim“ ponudila je direktorima Instituta za vodoprivredu zajedničko učešće u privatizaciji, što su oni i prihvatili.


Kako rešavati pitanje problematičnih kredita u Jugoistočnoj Evropi | Biznis i Finansije\n/ Finansije / Kako rešavati pitanje problematičnih kredita u Jugoistočnoj Evropi\nKako rešavati pitanje problematičnih kredita u Jugoistočnoj Evropi\nDa li se može obuzdati dalji rast nenaplativih kredita u zemljama Jugoistočne Evrope? Broj takvih zajmova rastao je u prethodne dve godine znatno bržim tempom od pada ekonomskih aktivnosti u regionu, i neće se zaustaviti ni do kraja ove godine. Dosadašnje tehnike rešavanja problema pokazale su se nedovoljnim, a „čekanje boljih vremena“ moglo bi se pokazati kao vrlo skupa odluka , kao što je to već bio slučaj sa finansijskom krizom u Aziji 90-ih godina, kada su pojedine zemlje na kraju prodale portfolije loših kredita sa značajnim diskontima i gubicima.\nNakon što je finansijska kriza pogodila svetsku ekonomiju u 2008. godini, kvalitet bankarske aktive se značajno pogoršao u velikom broju zemalja i učešće problematičnih kredita (u daljem tekstu: „NPL-ovi“) se dramatično povećalo u godinama nakon toga. Ovo se posebno odnosi na zemlje u regionu Jugoistočne Evrope gde je NPL racio nastavio da raste i u 2012. godini i dostigao prosečan nivo od približno 17% na kraju 2012. godine, za razliku od 2008. godine kada je prosečan NPL racio iznosio približno 6%.\nKod zemalja Centralne Evrope (Slovačka, Češka, Poljska), sa izuzetkom Mađarske, situacija je mnogo bolja jer se NPL racio kreće na prosečnom nivou od 7%-8%, što je približno jednako NPL raciju na teritoriji cele Evrozone, i pri tome je zaustavljen njegov dalji rast usled nastavka ekspanzije bankarskog sektora i rasta novih kreditnih volumena kao rezultat bolje makroekonomske situacije, kao i činjenice da je recimo u Češkoj i Slovačkoj kreditna ekspanzija pre krize imala umereniji tempo. Izuzetak su Mađarska i Slovenija čiji se bankarski sektori trenutno suočavaju sa ozbiljnim problemima i gde se NPL racio kreće na nivou zemalja Jugoistočne Evrope (14% – 15% na kraju 2012. godine). Slično je i u zemljama Baltika (Letonija, Latvija, Litvanija, sa izuzetkom Estonije) gde se NPL racija kreću na nivou od približno 20%. NPL racio u Ukrajini se kreće na nivou od čak 38% na kraju 2012. godine.\nOno što je zanimljivo primetiti u zemljama Jugoistočne Evrope jeste da je rast NPL-ova u periodu 2008. – 2012. bio mnogo oštriji nego što je bilo usporavanje realne ekonomije tj. kretanje BDP-a, za razliku od zemalja Zapadne Evrope gde je došlo do mnogo manjeg rasta NPL-ova. Na ovakva kretanja uticalo je između ostalog nekoliko faktora: a.) kreditne politike u periodu pre krize su bile neselektivne, te je fokus banaka u Jugoistočnoj Evropi bio isključivo na kvantitetu i tržišnom učešću, a ne toliko na kvalitetu portfolija; b.) krediti su u ovim zemljama u značajnoj meri indeksirani u stranoj valuti (60-70%), kao posledica strukture izvora finansiranja banaka, te je depresijacija domaće valute bitno uticala na rast kreditnog rizika i uvećanje dugova kod dužnika koji uglavnom nisu bili zaštićeni od deviznog rizika; c.) relativno visoke kamatne stope uslovljene cenom izvora banaka i visinom rizika ovih zemalja koje su uvećale dugove; d.)) kratkoročnost izvora finansiranja onemogućilo je bankama da plasiraju dugoročno, u investicione projekte, te su dužnici koristili često kratkoročne kredite da finansiraju dugoročne investicije; e.) kvalitet korporativnog upravljanja lokalnim kompanijama u ovom regionu još uvek značajno zaostaje za razvijenim zemljama.\nDok su banke u proteklom periodu u velikoj meri zaoštrile kreditne politike i kriterijume plasiranja novih kredita, a fokus se u bitnoj meri pomerio sa kvantiteta i tržišnog učešća na kvalitet portfolija i profitabilnost, čini se da drugi pomenuti faktori i dalje vrše uticaj na rast NPL-ova. Ovo naravno uključuje i onaj najvažniji uticaj, a to je realna ekonomija koja uglavnom stagnira u celom regionu.\nProcene na nivou Evrozone govore da će NPL-ovi u 2013. godini dostići vrhunac, a da se posle toga očekuje njihovo postepeno smanjenje. Za Jugoistočnu Evropu je izvesno da će NPL-ovi nastaviti da rastu i u 2013. godini, ali je nerealno očekivati da dožive svoj maksimum u isto vreme kad i Evrozona, imajući u vidu,i ipak, činjenicu da će oporavak ekonomije Jugoistočne Evrope teći očekivano sporije od zemalja Evrozone.\nDosadašnji (ne)uspeh u rešavanju NPL-ova\nDok je obuzdavanje rasta novih NPL-ova jedan aspekt rešavanja problema, upravljanje postojećim NPL-ovima je podjednako važan zadatak, a posebno u zemljama Jugoistočne Evrope gde izuzetno visok nivo NPL-ova vrši povratan negativan uticaj na oporavak ekonomije. I dok se nivo NPL-ova ispod 10% može rešavati selektivno, pa i na nivou pojedinačnih banaka, kroz restrukturiranje, prodaju dugova i eventualne otpise na teret profita što pokazuje iskustvo Češke, Slovačke, Poljske, Rusije, čini se da je za nivo NPL-ova u zoni iznad 15% neophodnao aktivna participacija države i zajedničko delovanje svih relevantnih stejkoholdera.\nProces rešavanja postojećih NPL-ova u zemljama Jugoistočne Evrope teče vrlo sporo i pored značajnih napora samih banaka, delimičnog uključenja države, kao i inicijativa međunarodnih finansijskih institucija koje ovu problematiku vrlo pažljivo prate. Razlozi za do sada relativno spor i neefikasan proces rešavanja NPL kredita se, prema sveobuhvatnom istraživanju grupe međunarodnih finansijskih institucija okupljenih oko „Bečke inicijative“ iz 2012. godine, mogu sumirati na sledeći način:\n• Proces preuzimanja i naplate iz kolaterala je u mnogim zemljama vrlo spor zbog često komplikovane pravne procedure, nesređenih registara nepokretnosti, neupisanih nepokretnosti itd.;\n• Nedovoljno razvijeni ili nepostojeći pravni instituti restrukturiranja kompanija u predstečajnoj fazi;\n• Vansudski postupci i mehanizmi nisu razvijeni ili se ne koriste dovoljno;\n• Mnoge zemlje regiona nemaju institut bankrotstva fizičkih lica, tako da se i revnosnim dužnicima koji su zapali u objektivne teškoće ne nudi pravna mogućnost „novog početka“;\n• Često nepovoljan i skup poreski tretman ispravki vrednosti kredita, otpisa kredita, gubitaka nastalih po osnovu restrukturiranja ili prodaje dugova ili prodaje kolaterala uglavnom je destimulisao banke od rešavanja NPL-ova; to je sa druge strane dovodilo do gomilanja NPL-ova što je uticalo na usporavanje privredne aktivnosti, a onda u krajnjoj instanci na smanjenje poreskih prihoda;\n• Sa aspekta bankarske regulative i aktivnosti nacionalnih supervizora, čini se da u pojedinim zemljama regiona ni propisi niti supervizija nisu bili dovoljni striktni u vezi sa utvrđivanjem visine rezervacija za kreditne gubitke, što je omogućilo bankama sa jedne strane da ne prikazuju realne gubitke sve do trenutka konkretnog rešavanja NPL-ova (restrukturiranje, prodaja, otpis), kada su se tako skriveni akumulirani gubici morali priznati; efekat netransparentnog i nerealnog prikazivanja bilansa je bio da mnoge banke nisu ulazile u proces ozbiljnog rešavanja NPL-ova nego su stvari „gurane pod tepih“;\n• Zemlje Jugoistočne Evrope nemaju još razvijeno tržište kredita koje bi omogućilo bankama da prodaju aktivu specijalizovanim asset management kompanijama ili drugim zainteresovanim institucijama; pored toga, regulativa pojedinih zemalja je ograničavala ili još uvek ograničava ovu delatnost da li kroz određene zabrane bankama ili kroz regulatorne zahteve u pogledu osnivanja i forme asset management kompanija (faktoring itd.);\nZaključak koji bi mogao da se napravi na bazi svih navedenih problema jeste da je za rešavanje akumuliranih NPL-ova u većini zemalja Jugoistočne Evrope neophodna zajednička i koordiniasana akcija (program) svih pomenutih stejkholdera sa ciljem prilagođavanja sistema, regulative i ambijenta u kojem bi se NPL-ovi efikasnije rešavali. Ovo se posebno odnosi na zemlje koje imaju izuzetno visok NPL racio i/ili nedovoljne rezervacije za kreditne gubitke.\nKako su banke pristupile rešavanju NPL-ova\nBanke u Jugoistočnoj Evropi rešavanje NPL-ova sprovode kroz interna „work-out“ odeljenja ili prenosom NPL-ova na povezana lica (lizing, rent, faktoring, SPV i sl.) koja se bave naplatom NPL-ova. Dosadašnji uspeh ovog koncepta bi do sada mogao da se okarakteriše kao polovičan, što zbog gore već pomenutih problema, a isto tako iz razloga nedovoljnog iskustva samih banaka. Pored toga, jedan od ključnih problema sa ovakvim rešavanjem NPL-ova jeste što je on vrlo fokusiran na finansijsko restrukturiranje dugova koje podrazumeva uglavnom produžavanje rokova dospeća, obezbeđenje novih kolaterala, spajanje dugova i refinansiranje, izmena kamate i valute i sl., jer to je oblast koja je bankama poznata. Mnogo je manji fokus banaka na operativnom restrukturiranju poslovanja (biznisa) dužnika, kako bi se sam biznis učinio zdravijim i kako bi se rešili problemi koji su inicijalno doveli do kašnjenja i nemogućnosti vraćanja dugova.\nTakođe, zbog konkurentskog odnosa, banke slede sopstvene interese i strategije te često ne uspevaju da dogovore zajednički pristup sa drugom bankom oko NPL-ova zajedničkog dužnika. Na kraju, ali ne i poslednje, ograničenje internog rešavanja NPL-ova, rukovodstvo banaka se po prirodi usteže da prizna svoje pogrešne procene („promašene“ plasmane) što onemogućava objektivno i realno sagledavanje i rešavanje stvari.\nNephodno je aktivno upravljanje NPL portfolijima\nDržanje NPL-ova u bilansima banaka je vrlo skupo jer oni donose nulti prihod, a finansiraju se skupim i limitiranim izvorima finansiranja uključujući tu i kapital. Pored toga, visok NPL racio dodatno poskupljuje izvore finansiranja jer akcionari, poverioci i kreditori percipiraju veći rizik ulaganja. „Čekanje boljih vremena“ je vrlo skupa odluka , što je recimo pokazala i finansijska kriza u Aziji 90-ih godina, kada su pojedine zemlje na kraju prodale NPL portfolija sa značajnim diskontima i gubicima.\nStoga je neophodno aktivno upravljanje NPL portfolijima. Ukoliko je interno restrukturiranje sporo i neefikasno, treba razmišljati o prodaji NPL-ova specijalizovanim asset management kompanijama ili drugim investitorima. Ipak, tržište kredita još uvek nije zaživelo u Centralnoj i Istočnoj Evropi, posebno ne u Jugoistočnoj Evropi, sa izuzetkom Rusije i Poljske gde se ovo tržište polako razvija. Zapadna Evropa je sada u centru pažnje najvećih svetskih asset management kompanija (uglavnom američkih) i investitora, a posebno Nemačka, Velika Britanija, Irska, Španija i Italija.\nJedan od glavnih faktora koji usporavaju oživljavanje tržišta kredita jeste tzv. cenovni gep. Naime, investitori uglavnom smatraju da banke u ovom trenutku precenjuju vrednost portfolija imajući u vidu tešku makroekonomosku situaciju u Evropi, pasivno tržište nekretnina, rizike nacionalnih pravnih sistema itd. i pravne zaštite poverilaca. Ipak, transakcije se uveliko dešavaju i pored gubitaka koje banke na kraju prihvate kako bi se oslobodile umrtvljene aktive i usmerile sve snage na kreiranje održivog i profitabilnog bankarskog poslovanja.\nDušan Tomić, partner u revizorskoj kući KPMG\nCIE banke biznis dužnici evropa jugoistočna krediti nenaplativi npl rast restrukturiranje upravljanje


EP u vaterpolu - SPORTSKI ŽURNAL\nVaterpolo›EP u vaterpolu\nVaterpolisti Srbije u četvrtfinalu Evropskog prvenstva!\nVaterpolo reprezentacija Srbije plasirala se u četvrtfinale Evropskog prvenstva, pošto je večeras u Beogradskoj areni pobedila Slovačku sa 10:5 (3:3, 3:1, 2:1, 2:0).\nCrna Gora, Hrvatska i Španija u četvrtfinalu Evropskog prvenstva\nVaterpolo reprezentacije Crne Gore i Španije plasirale su se u osminu finala Evropskog prvenstva u Beogradu.\n15 januar, 2016 1\nOne traže tipa na vaterpolu, a sada će tipovi sigurno njih u Areni\nReklamna kampanja fabrike iz Kragujevca pored reklama tokom Evropskog prvenstva u vaterpolu uključila i lepe devojke\nŠpanija prejaka za Srbiju, Tijana Jakovljević pogodila sa pola!\nŽenska vaterpolo reprezentacija Srbije pretrpela je drugi poraz na Evropskom prvenstvu u Beogradu, pošto je danas izgubila od Španije 6:21 (0:6, 4:5, 1:4, 1:6), u trećem kolu Grupe B. Srbija sad [...]\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić rekao je posle pobede nad Francuskom (16:8) da je normalno to što se ekipa oscilirala jer se nalazi u jakom trenažnom ritmu.\nVaterpolo reprezentacija Crne Gore pobedila je danas u Beogradu Slovačku sa 15:6 (6:3, 6:0, 1:2, 2:1) u utakmici trećeg kola Evropskog prvenstva, ali nije uspela da izbori prvo mesto u Grupi A z [...]\nHrvatska lako do ubedljive pobede protiv Malte\nVaterpolisti Hrvatske savladali su Maltu 22:2 (7:1, 5:1, 5:0, 5:0) i obezbedili drugo mesto u B grupi\nFilipoviću uručena nagrada za najboljeg vaterpolistu sveta!\nSrpskom vaterpolisti Filipu Filipoviću uručena je danas nagrada za najboljeg igrača na svetu u 2015. godini u izboru sajta vaterpolo-vorld.com.\n13 januar, 2016 2\nISTORIJSKI USPEH: Trijumf Srpkinja protiv Hrvatica!\nŽenska vaterpolo reprezentacija Srbije ostvarila je prvu, istorijsku pobedu na Evropskim prvenstvima, pošto je u drugom kolu B grupe savladala selekciju Hrvatske 8:4 (1:3, 2:1, 3:1, 2:0).


Đukanović se sastao sa ambasadorom Srbije\nAmbasador Srbije Vladimir Božović i predsjednik Crne Gore Milo Đukanović\nAmbasador Srbije u Crnoj Gori, Vladimir Božović, danas je u rezidenciji na Cetinju predao akreditivna pisma predsjedniku Crne Gore Milu Đukanoviću.\nRazlike po pitanju Zakona o slobodi vjeroispovjesti ne treba da budu iskorišćene za pogoršanje odnosa između Crne Gore i Srbije, već predstavnici državne politike treba da prezentuju činjenice i ne dozvole političkoj i medijskoj javnosti bilo kakvu manipulaciju, poručio je predsjednik Crne Gore, Milo Đukanović, na sastanku sa Božovićem, prenosi RTCG.\n"U kontekstu veoma izraženih ekonomskih interesa, Crna Gora Srbiju smatra najvažnijim trgovinskim partnerom", kazao je Đukanović, uz želju za dalji razvoj tih odnosa. On je uputio i na zajedničke interese u pogledu integracije u EU što, smatra on, može doprinijeti boljoj saradnji i međusobnoj podršci u ostvarivanju krajnjeg cilja punopravnog članstva u EU.\n"On je naglasio da to ne treba da bude iskorišćeno kao razlog za pogoršanje odnosa i zatvaranje prostora za saradnju. Takve situacije, dodatno obavezuju predstavnike državne politike da javnosti prezentuju činjenice i ne dozvole političkoj i medijskoj javnosti bilo kakvu manipulaciju, već da u duhu evropskog prava i prakse, poštujući demokratske procese, ostvarujemo zajedničku evropsku perspektivu", kazao je Đukanović.\n"Ali to ne znači da ne treba da komuniciramo", poručio je Đukanović.\n"U tom smislu, poručio je da će svoj diplomatski kapacitet posvetiti razvoju najboljih mogućih odnosa između dvije zemlje koje su nezavisne i međunarodno priznate države", kaže se u saopštenju.


24sata.info - CNN: Sirija je bombardovana, šta sad?\nAutor A. A. 16. 04. 2018. • 11:44\nPredsjednik SAD Donald Trump prije dvije nedjelje u govoru u Ohaju rekao je da će Amerika vojsku povući iz Sirije uskoro. Međutim, sada je naredio bombardovanje.\n"Koja je onda politika Trumpove administracije? Da li je to da sirijski lider Bašar al Asad mora da ode, što je i bila politika SAD u prvim godinama sirijskog rata i u toku vlasti Baracka Obame? Da li jednostavno postoji samo crvena linija kada je u pitanju Asadovo korišćenje hemijskog oružja i ništa više?", piše Bergen, prenosi B92.\nOn kaže da je odgovor nejasan. Kada je Trump objavio da je došlo do udara na Siriju u petak, predsjednik je naglasio ovo drugo, međutim ambasadorka SAD u UN Nikki Hayli navela je ranije da političkog rješenja za Siriju nema dok je Asad na vlasti.\nBergen navodi da se, sa druge strane, postavlja pitanje da li Trumpova administracija ima namjeru da zaštiti sirijske civile u ratu koji je uništio veći dio zemlje proteklih sedam godina.\n"Skoro pola miliona Sirijaca umrlo je u ratu, od čega je samo mali broj njih poginuo u napadu hemijskim oružjem. Trump je još u kampanji govorio o stvaranju ''bezbjednih zona'' za civile. Da li je onda sljedeća Trumpova stanica stvaranje takvih zona? Kako bi one funkcionisale? One bi podrazumijevale i zone zabrane letova, a opet njihovo stvaranje je komplikovano zbog činjenice da veliki broj ruskih letjelica prelijeće Siriju", piše on.\nPo Bergenu, treća stvar je mogućnost da Trump promijeni svoje mišljenje o sirijskim izbjeglicama. Navodi da će, s obzirom na hemijski napad, možda Trump promijeniti politiku kada je u pitanju ulazak izbjeglica u SAD. Trenutno je snazi zabrana ulasaka sirijskih izbjeglica u SAD, uprkos činjenici da su u većini žene i djeca.\nAnalitičar postavlja pitanje da li napadi predstavljaju prekretnicu između Trumpa i Rusije. Trump je u petak bio prilično oštar te je upitao Rusiju: “Kakva nacija želi da bude povezana sa masovnim ubicom muškaraca, žena i djece“.\nPo Bergenu se, takođe, postavlja i pitanje legalnosti, pošto napade nije odobrio Kongres, ali da se Trump ipak trudi da uticaj Kongresa u ovakvim slučajevima svede na minimum, prenosi Tanjug.


Tviter o obeležavanju medija u Srbiji: Važno da naši korisnici znaju kada vlada kontroliše ...\nTviter o obeležavanju medija u Srbiji: Važno da naši korisnici znaju kada vlada kontroliše …\nBeta 20. avgusta 2021. 13:25\nKompanija Tviter saopštila je danas, nakon što je neke medije u Srbiji označila kao „medije koji saradjuju sa Vladom Srbije“, a koji su je zbog toga optužili za cenzuru, da je toj društvenoj mreži važno da njeni korisnici znaju kada vlada finansijski i uredjivački kontroliše medije.\nTa društvena mreža pre nekoliko dana označila je na svojoj platformi Radio-televiziju Srbije (RTS), Radio-televiziju Vojvodine, Politiku, Tanjug, B92, TV Prva, TV Pink, TV Hepi, Kurir i Informer tagom: „Medij koji saradjuje sa Vladom Srbije“.\nU odgovoru za portal Istinomer, iz te kompanije kazali su da prave razliku izmedju medija koji se finansiraju iz javnih sredstava i onih koje kontroliše država ili vlada i da je njihov „fokus na označavanju medija pod kontrolom države koji nisu oslobodjeni od političkog uplitanja i pritiska vlade“.\nDodali su da medije koji su povezani sa državom definišu kao „medije u kojima država vrši kontrolu nad uredjivačkim sadržajem putem finansijskih sredstava, direktnih ili indirektnih političkih pritisaka i/ili kontrolom nad produkcijom i distribucijom“.\n„Smatramo da je važno da ljudi na Tviteru znaju kada vlada kontroliše medije finansijski i uredjivački. Ova kontrola može da se vrši ili kroz autocenzuru ili kroz objavljivanje informacija po direktivi vlade. Nećemo objavljivati spisak svih naloga koji imaju oznaku da saradjuju sa državom, da države koje bi da izbegnu ovakvo označavanje ne bi izigrale sistem otvaranjem novih naloga“, piše u odgovoru te kompanije.\nNaveli su i da su konsultovali „brojne zainteresovane strane, uključujući akademike i istraživače, civilno društvo, vladu, stručne organizacije i one koji koriste njihovu uslugu“ i da je, prema njihovom mišljenju, takvo označavanje naloga „efikasno jer korisnicima pruža kontekst i informacije o poreklu naloga i njegovoj potencijalnoj nameri“.


Sportske.net - Šta kažu ''Orlovi'' za supertešku grupu na Evropskom prvenstvu?\nNaravno, nema predaje, ima Srbija šta da pokaže!\nKapiten rukometne reprezentacije Srbije Nemanja Ilić rekao je danas posle žreba za Evropsko prvenstvo, da je grupa teška, ali da je selekcija Srbije pokazala da može da igra sa Francuskom i Hrvatskom.\nSrbija je danas za rivale na Evropskom prvenstvu 2022. godine, dobila selekcije Francuske, Hrvatske i Ukrajine.\nDve najbolje plasirane selekcije obezbediće prolazak u drugu fazu takmičenja.\nEvropsko prvenstvo igra se od 13. do 30. januara 2022. godine, u Madjarskoj i Slovačkoj.


Nova pomoć države, po 30.000 dinara, ali ne svima\nPOČETNA NACIONALNE VESTI Nova pomoć države, po 30.000 dinara, ali ne svima\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija objavilo je u sredu da će u julu i avgustu na ime subvencija ugostiteljstvu i turizmu zbog pandemije, firmama koje ispunjavaju uslove biti isplaćeno po 30.900,24 dinara po svakom zaposlenom kome je firma isplatila zaradu za decembar prošle godine i podnela odgovarajuću poresku prijavu.\nSpisak firmi koje su ostvarile pravo na subvenciju može se naći na sajtu ovog ministarstva a na njemu se nalazi 12.155 preduzeća.\nNovac se dodeljuje bespovratno a pravo na ova sredstva imaju firme koje su kod Agencije za privredne registre, kao pretežnu delatnost, registrovale delatnosti restorana i pokretnih ugostiteljskih objekata, pripremanje i posluživanja hrane, pica, zatim hoteli, odmarališta, kampovi, auto-kampovi i kampovi za turisticke prikolice, putničke agencija, tur-operatori, iznajmljivanje i lizing automobila i lakih motornih vozila.\nKako se navodi u obaveštenju na sajtu Ministarstva, novac će se korisnicima uplaćivati na posebne namenske dinarske račune koje će Uprava za trezor otvoriti za ove potrebe.\nIstiče se da će firme koje smanje broj zaposlenih za više od 10 odsto od dana stupanja na snagu programa pomoći zaključno sa istekom perioda od tri meseca nakon isplaćene pomoći, izgubiti pravo na dobijanje subvencija.\nProveru ovog uslova za dodelu subvencija radiće Ministarstvo finansija, o čemu će u slucaju neispunjenja obavestiti Ministarstvo turizma koje će onda tražiti povraćaj novca.\nPRETHODNI ČLANAKNelegalno stečena imovina pod lupom poreskih inspektora\nSLEDEĆI ČLANAKDržava kupuje stanove za izbeglice i u Požarevcu


Spomenici kulture u Palmiri ili na Kosovu jednako važni | Magazin Restart\nDevastacija spomenika kulture u Palmiri, na Kosovu i Metohiji, Sudanu ili bilo gde predstavlja atak na „ono jezgro ljudske civilizacije koje pripada celom svetu bez obzira na rasu, konfesiju ili kulturni areal“, izjavio je danas ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević na 5. Međunarodnom kulturnom forumu u Sankt Peterburgu.\nVukosavljević je objasnio da je srpsko Ministarstvo u završnoj fazi izrade Strategije kulturnog razvoja za narednih deset godina, u kojoj će posebna pažnja biti posvećena kulturnom nasleđu i izradi seta zakona s ciljem zaštite i čuvanja nacionalnog blaga, izjavio je .\n„Zakoni će predvideti efikasniju inspekciju i strožije kazne za sve one koji na bilo koji način ugrožavaju kulturno nasleđe, ali i primenu savremenih konzervatorskih metoda i modernu rehabilitaciju spomenika kulture“, rekao je Vukosavljević na Međunarodnom kulturnom forumu u Sankt Peterburgu.\nMinistar je istakao da je jedan od izazova i samo upravljanje kulturnim nasleđem, a posebno spomenicima kulture na Listi svetske baštine u Srbiji koji istovremeno predstavljaju i srpsku duhovnu baštinu, a koje, kako je rekao, monaške zajednice čine i danas živim.\n„Političke i druge okolnosti neće nas sprečiti da zaštitimo svoje kulturno jezgro – da o spomenicima srpske kulture na Kosovu i Metohiji ne brinemo manje, već naprotiv više, najviše koliko je moguće“, rekao je Vukosavljević i dodao da će Srbija u tom poslu, tražiti i pozdraviti svaku konkretnu stručnu i finansijsku podršku međunarodne zajednice, shvaćene u najširem smislu.\nSmatra da je naša moralna i istorijska obaveza da kulturno nasleđe štitimo od svakog ugrožavanja i predamo ga očuvanog generacijama koje će nas naslediti, te da odgovor na izazove savremenog sveta mora da bude veća osvešćenost našeg društva u vezi sa očuvanjem kulturnog nasleđa za buduće generacije.\nVukosavljević je takođe izneo ideju o otvaranju Kulturnog centra Srbije u Moskvi, koju je podržao ministar kulture Ruske Federacije Vladimir Medinski, ocenivši to kao kvalitetan doprinos unapređenju kulturne razmene između dve zemlje.\nDvojica ministara složili su se da postoji odlična kulturna saradnja i razmena između dve zemlje, ali i da ima prostora za unapređenje saradnje, prvenstveno u oblasti filma, održavanju uzajamnih kulturnih sezona i otvaranju Kulturnog centra Srbije u Moskvi.\nDelegacija Ministarstva kulture i informisanja, predvođena ministrom Vukosavljevićem, učestvuje na 5. Međunarodnom kulturnom forumu koji se do 3. decembra održava u Sankt Peterburgu, a organizuju ga vlada Ruske Federacije i gradske vlasti Sankt Peterburga.


ZAKON O KONVERZIJI KREDITA U ŠVAJCARSKIM FRANCIMA CHF U EURE EUR: Iz Centralne banke saopštavaju da ima problema u konverziji švajcaraca\nTokom primjene Zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima CHF u eure EUR ("Sl. list CG", br. 46/2015 - dalje: Zakon) pojavili su se značajni problemi, posebno pitanje da li su njime obuhvaćena potraživanja po osnovu zajmova koje je banka ustupila drugim licima, saopšteno je iz Centralne banke.\nIz Centralne banke (CBCG), koja je ovlašćena da obavlja nadzor nad primjenom Zakona, naveli su da ustupanjem potraživanja drugom licu, u skladu sa Zakonom o obligacionim odnosima ("Sl. list CG", br. 47/2008 i 4/2011 - dr. zakon), prestaju sva prava i obaveze ustupioca potraživanja i prelaze na onog kojem je potraživanje ustupljeno.\n"U konkretnom slučaju, prema podacima kojima raspolaže CBCG, između preduzeća kojima su ustupljena potraživanja i banke ne postoji svojinska i upravljačka povezanost, već se radi o privrednim društvima koja su samostalni subjekti i čiji je status uređen sistemskim zakonima", naveli su predstavnici CBCG.\nOni su dodali da u odnosu na ta preduzeća CBCG nema nikakva supervizorska ovlašćenja.\n"Za te korisnike kredita postoji obaveza prema licu kojem je ustupljeno potraživanje, tako da se sve dosadašnje posljedice koje proizilaze iz eventualnog daljeg rasta švajcarskog franka pri postojećim zakonskom rješenjima ne mogu eliminisati, jer Zakonom nije utvrđena bilo kakva obaveza prema onima kojima su ta potraživanja ustupljena", navodi se u saopštenju.\nCBCG je, kako tvrde njeni predstavnici, u postupku donošenja Zakona više puta ukazivala na taj problem. Oni su, u postupku usvajanja Zakona, dostavili nadležnom skupštinskom Odboru upozorenje da problem rješavanja statusa klijenata čije su obaveze prenesene na druga lica, odnosno faktoring kompanije, nije obuhvaćen ovim Zakonom. Oni su naveli da njima u potpunosti ostaje obaveza otplate kredita u skladu sa prvobitno zaključenim ugovorom, samo prema drugom povjeriocu.\n"Za ovu kategoriju klijenata predloženim zakonskim rješenjima nije moguće obezbijediti ravnopravan status u odnosu na druge klijente, iako je cilj predloženog Zakona da se zaštite svi klijenti banke koji su zaključili ugovore o kreditu indeksirane u CHF", naveli su iz CBCG.\nOni su kazali da pretpostavljaju da će ta činjenica biti dovoljna da oni koji su u javnosti iznosili stavove da se CBCG nije uključivala u postupak usvajanja Zakona, kao i da se ponaša pristrasno kada je riječ o njegovom sprovođenju, promijene mišljenje i usmjere se na nalaženje rješenja kojima se može pomoći toj kategoriji korisnika kredita.\n"Sve aktivnosti CBCG prije formalnog početka kontrole, koje su se ogledale u komunikaciji sa Hypo Alpe Adria bankom (HAAB) i drugim zainteresovanim stranama, imale su za cilj da se, zbog izuzetno kratkih rokova za sprovođenje obaveza iz Zakona, pokušaju stvoriti uslovi da banka u što kraćem roku ispuni Zakonom utvrđene obaveze", objasnili su predstavnici regulatora.\nOni su dodali da će sve zahtjeve, dopise i druga akta zainteresovanih strana, koja se odnose na primjenu Zakona i koje je primila u međuvremenu, CBCG će imati u vidu u postupku nadzora.\nIz CBCG su obavijestili korisnike kredita da rokovi koje je utvrdila HAAB za pojedine radnje u postupku nijesu obavezujući za korisnike kredita i zbog njihovog propuštanja neće izgubiti bilo koje pravo koje im po Zakonu pripada.\n"Ukoliko u postupku nadzora ocijeni da je korisnicima kredita koji su zaključili nove ugovore o kreditu, povrijeđeno bilo koje pravo iz Zakona, CBCG će ih na odgovarajući način obavijestiti o utvrđenim nepravilnostima i načinu za njihovo otklanjanje", poručili su predstavnici regulatora.\nOni su podsjetili da proces nadzora nad sprovođenjem Zakona, podrazumijeva procedure propisane Zakonom o bankama ("Sl. list CG", br. 17/2008, 44/2010 i 40/2011 - dr. zakon).\nCBCG je, kako su naveli, 28. septembra donijela rješenje o sprovođenju nadzora nad sprovođenjem Zakona od HAAB, kao jedine banke u sistemu koja je odobravala kredite indeksirane u CHF. Na taj način su stvoreni formalno-pravni preduslovi za početak postupka nadzora u skladu sa Zakonom i taj postupak je u toku.\nPostupak nadzora podrazumijeva, kako je objašnjeno, posrednu ili neposrednu kontrolu HAAB, kao i sačinjavanje odgovarajućeg izvještaja o kontroli u kojem će biti sadržane eventualne nepravilnosti. Postupak podrazumijeva i da HAAB da primjedbe na izvještaj, a CBCG zauzme stav po tim primjedbama, nakon čega se stiču uslovi da se prema banci preduzmu eventualne mjere u okviru ovlašćenja


Ruski politikolog: Svi ukrajinski političari uprkos rusofobiji i pretnji iz SAD, tajno će primiti rusku vakcinu protiv korone - WebTribune\nHome/ŽIVOT/Ruski politikolog: Svi ukrajinski političari uprkos rusofobiji i pretnji iz SAD, tajno će primiti rusku vakcinu protiv korone\n22. октобра 2020.\tŽIVOT Ostavite komentar\nPolitikolog Sergej Markov ukazao je na verovatnoću da će ukrajinsko rukovodstvo, uprkos zabrani SAD, uspostaviti kontakte sa Ruskom Federacijom.\nAmerička ambasadorka u Ukrajini Kristina Kvin pozvala je ukrajinskog ministra zdravlja Maksima Stepanova na razgovor, i na direktivan način zabranila Kijevu da kupuje rusku vakcinu protiv koronavirusa.\nNa Fejsbuk stranici Markov je izneo mišljenje o beskorisnosti američkih napora da zabrane ukrajinskim partnerima upotrebu ruske vakcine.\nPolitikolog je primetio da, uprkos činjenici da je ukrajinski predsednik Vladimir Zelenski već javno objavio odbijanje kupovine ruskih vakcina, Zapad ne veruje njegovim rečima.\nNema sumnje da će tajno u Ukrajini, u vrlo bliskoj budućnosti, skoro svi ministri i zamenici i guverneri i članovi njihovih porodica biti vakcinisani ruskom vakcinom.\nPrimiće rusku vakcinu, jer još nema drugih, rekao je Markov, govoreći o tajnom planu političke elite Ukrajine u vezi sa upotrebom već stvorene ruske vakcine „Sputnjik V“.\nRuski ekspert je naglasio da su ukrajinski političari spremni na takav korak zbog instinkta samoodržanja, jer u svetu još nema drugih lekova osim ruskih.\nMarkov je izrazio uverenje da bi u ovom slučaju svi ukrajinski političari radije zaboravili na svoju razmetljivu rusofobiju i da su „potajno, skrivajući je od američkog ambasadora i od novinara“ vakcinisani ruskom vakcinom.\nPolitolog je objasnio tajnu prirodu takvih postupaka činjenicom da američki ambasador za vakcinaciju ruskom vakcinom može da smeni bilo kog ministra i guvernera „nezavisne“ Ukrajine.


Švarm: Ovde su ministri sekretari predsednika - NOVA portal\nPolitika Autor:N1 18. Okt. 202012:2719 Komentara\nFilip Švarm, glavni urednika nedeljnika Vreme, rekao je u Novom danu na N1 da misli da će najavljeno ministarstvo za dijalog biti spektakularno i da bi moglo da se, na primer, bavi i lepim ponašanjem.\n“Problem je druge vrste, a to je da imate režim koji vidi neprijatelja u svakome ko ima drugačiji stav od njihovog, u svakome kritičaru, u svakome ko bilo šta radi u javnom interesu”, naveo je Šarm za N1.\nŠta će nam ministarstvo za dijalog kad Vučić zatire kritiku\nOn je rekao da ne očekuje da će to ministarstvo bilo šta promeniti, kao i da misli da je sasvim moguće da će na tom mestu biti neko ko nije iz vladajuće stranke, možda čak i neko iz partije koja nije prešla cenzus. Ono će, kako je naveo, biti “smokvin list” koji treba da pokrije tu opasnu činjenicu da je Srbija jednostranačko društvo, u kom jedna mala uska grupa odlučuje apsolutno o svemu.\n“Ovde ministri nisu ministri, oni su neka grupa sekretara predsednika Republike, takmiče se između sebe ko će biti brži i efikasniji, ali to su ljudi koji nemaju mišljenje, inicijativu i ideje, oni nemaju i neće imati svoje viđenje stvari, oni će ponavljati ono što je Vučić rekao i svoja obraćanja gledaće da završe tako što će da mu daju punu podršku”, izjavio je Švarm, govoreći o budućoj vladi.\nOn je naveo da ne bi bilo neke razlike ni da je vlada izabrana ranije, a misli da će možda u njoj biti i eksperata.\nŠvarm je dodao da će o svemu i o svim ministrima odlučiti Vučić, kao i o tome da li će SPS ili Šapić ili neka druga stranka ući u vladu,navodeći da će verovatno biti neke “ikebane”, koja će biti smokvin list za monolitnu strukturu vlade.\nFilip ŠvarmMinistarstvo za dijalogministriVlada


Investicija u visini od 2,5 miliona eura - Klix.ba\nTuš u Sanskom Mostu\nTuševim supermarketima u Bihaću, Bijeljini, Cazinu, Tuzli, Brčkom, Mostaru, Sarajevu, Prnjavoru i Ugljeviku danas se pridružio i deseti, supermarket u Sanskom Mostu. Za izgradnju objekta, u kojem je zaposleno trideset i troje, u Tuš Holdingu namijenili su skoro 2,5 miliona eura.\nNovost na bosanskohercegovačkom tržištu je i Tuš klub, program pogodnosti i popusta, u koji se u četiri mjeseca uključilo više od 40.000 članova i u okviru kojeg se nude brojni proizvodi poznatih robnih marki i do 50 posto jeftinije.\nSvečani dio otvaranja počeo je u 11 sati predajom donacije u vrijednosti od 2.000 KM Udruženju Naša realnost, te uručenjem donacije u visini od 60.000 KM Crvenom križu Unsko-sanskog kantona.\nOtvaranje trgovine je pratio cjelodnevni zabavni program s degustacijama i zabavnim programom, te nagradnim igrama. Radno vrijeme je od ponedjeljka do subote od 08 do 21.30 sati, te nedjeljom od 08 do 12. Za jednostavniju i udobniju kupovinu Tuš se pobrinuo i sa 80 parkirnih mjesta.


Predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić izjavila je danas u Subotici, nakon zajedničke sednice vlada Srbije i Mađarske, da je na ovom sastanku zaključeno da je pravo vreme da dve zemlje počnu da rade na sveobuhvatnom ugovoru o strateškom partnerstvu. Brnabić je, na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Mađarske Viktorom Orbanom, istakla da su odnosi Srbije i Mađarske primer kako izgleda međusobno uvažavanje i poštovanje i da ako neke zemlje treba da imaju ugovor o sveobuhvatnom strateškom partnerstvu, onda su to svakako Srbija i Mađarska, na čemu će se raditi u narednom periodu.\nBrnabić je izrazila veliku zahvalnost Mađarskoj na snažnoj i kontinuiranoj podršci procesu evrointegracija Srbije, na balansiranom stavu prema pitanju Kosova i Metohije, kao i na odnosu prema srpskoj nacionalnoj manjini u Mađarskoj.\nPremijerka je uputila zahvalnost Orbanu i na, kako je rekla, velikom doprinosu očuvanju srpske kulturne baštine u Mađarskoj i unapređenju prava i sloboda srpske nacionalne manjine u toj zemlji, ukazavši na to da su joj predstavnici Srba u Mađarskoj rekli da mogu samo u superlativu da govore o onome što tamošnja vlada radi za njih.\nPrema njenim rečima, srpska nacionalna manjina je prošle godine dobila dodatnih 3,2 miliona evra za programe podrške očuvanja srpskog jezika, škola, crkve i kulturno-istorijske baštine.\nPremijerka je, takođe, istakla i da postoji odlična saradnja države Srbije sa Nacionalnim savetom mađarske nacionalne manjine. To je, kako je naglasila, još jedan pokazatelj kako treba da izgledaju dobrosusedski odnosi i međusobno uvažavanje i poštovanje.\nZahvaljujem Mađarskoj na podršci i iskrenom odnosu i velikom prijateljstvu prema Srbiji, rekla je Brnabić.\nSrbija je krenula u pripremne radove za izgradnju deonice Turskog toka kroz našu zemlju, navela je premijerka i najavila da će do kraja meseca biti izdate i građevinske dozvole za prve dve deonice, a nakon toga sledi i zvanično otvaranje radova.\nGovoreći o važnosti investiranja u Srbiju, Brnabić je istakla da je prioritet Vlade ekonomski rast, otvaranje novih radnih mesta i mogućnost izbora posla za građane Srbije, što samim tim utiče i na povećanje plata i bolji životni standard.\nBrnabić je rekla da su mađarske investicije u Srbiju ne samo dobrodošle, već su istovremeno i veoma važan element naše ekonomije, i dodala da se sa tom zemljom pregovara o novim ulaganjima, posebno u sektoru poljoprivrede i prehrambene industrije.\nPremijer Mađarske je preneo da je tokom današnje zajedničke sednice u Subotici najviše reči bilo o otvaranju novih graničnih prelaza i o daljoj ekonomskoj saradnji.\nOrban je podsetio na to da putovanje vozom od Beograda do Budimpešte sada traje osam sati, a da je cilj da se investira u železnicu i granične prelaze kako bi putovanje između dve prestonice trajalo kraće.\nOn je rekao da je bio zapanjen kada je video kojom brzinom Srbija napreduje u smanjenju državnog duga i kakvo je stanje sada u njenom budžetu.\nVolimo da sarađujemo sa Srbijom jer uvek nešto novo naučimo, što možemo da primenimo kod kuće, naglasio je Orban, uputivši poziv Vladi Srbije da dođe u Mađarsku, kako bi se razgovaralo o budućim planovima.\nOn je ponovo izrazio nadu da će se Srbija uskoro priključiti EU jer je to u interesu svih, i naglasio da su i u Mađarskoj i u Srbiji ljudi zainteresovani za političku stabilnost.\nKada postoji politička stabilnost, tada postoji i ekonomski rast. U tom slučaju treba da iskoristimo sve prednosti, zaključio je predsednik Vlade Mađarske.


Istraživanje: Terapijom u najmlađem uzrastu se možda može sprečiti kasnija pojava autizma - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Istraživanje: Terapijom u najmlađem uzrastu se možda može sprečiti kasnija pojava autizma\nM. K. 21.09.2021. 21:24\nLekari su prvi put pokazali da se terapijom za malu decu može ublažiti autistično ponašanje i smanjiti verovatnoća da se kod dece dijagnostifikuje autizam pre nego što dođu do školskog uzrasta.\nKod male dece kod koje se primeni terapija nakon što pokažu rane znake potencijalnog autizma, kao što je izbegavanje kontakta očima i neodazivanje na poziv po imenu, za trećinu je manja verovatnoća da će biti dijagnostifikovan autizam u trećoj godini u odnosu na onu sa standardnom negom, zaključili su istražitelji, preneo je Gardijan.\nRezultati istraživanja ukazuju da se intervenisanjem u prvoj godini života kada se može sumnjati na autizam, ali se ne može sa sigurnošću dijagnostifikovati, mogu unaprediti društvene veštine kod potencijalno autistične dece sa dugoročnim pozitivnim posledicama u drugim domenima života.\n„Ovo je prvi dokaz na globalnom nivou da se preventivnom intervencijom može ublažiti autistično ponašanje i smanjiti verovatnoća za kasniju dijagnozu“, rekao je profesor Džonatan Grin sa Univerziteta u Mančesteru. „Smatramo da je ovo otkriće prekretnica jer ukazuje da intervencija u ovom ranom periodu može da ima suštinski efekat. Može znatno da promeni način na koji se pruža stručna podrška velikom broju dece širom sveta.“\nMeđunarodni istraživački tim koji predvodi profesor Endrju Vajthaus sa Univerziteta Zapadne Australije u Pertu, ocenjivao je 104 dece uzrasta od devet do 14 meseci nakon što su pokazala rane znake autizma. Dok je polovina nasumice izabrana da bude podvrgnuta uobičajenoj nezi, ostala deca su prošla deset sesija terapija za pet meseci. Kod svih je ponovo procenjivan stepen autističnog ponašanja kada su napunila 18, 24 i 36 meseci.\nTokom terapijskih sesija su snimani roditelji kako se igraju s decom. Terapeut je zatim pregledao snimak zajedno s roditeljima i pomagao im da shvate različite načine na koje su njihova deca pokušavala da komuniciraju, kao i kako bi mogli bolje da angažuju dete. Cilj je bio da se ojača veza i unapredi interakcija između roditelja i deteta da bi se detetu pomoglo da razvije komunikacione veštine.\nIstražitelji su u tekstu u časopisu „Jama pediatrics“ objasnili da se ispostavlja da terapija ublažava neke simptome autizma, što je promena koja se uglavnom zadržavala dok deca ne napune tri godine. U toj fazi su nezavisni lekari procenjivali svako dete i ispostavilo se da je kod petine onih koji su bili podvrgnuti standardnoj nezi dijagnostifikovan autizam dok je ta dijagnoza postavljena samo kod 6,7 odsto onih koji su prošli terapiju.\nPrema toj studiji, deca su ostvarila bolje rezultate kada je reč o socijalnoj interakciji, ali i u vezi s drugim simptomima, kao što su ponavljajući pokreti i neobične reakcije na čulne nadražaje, kao što su ukus i miris. Međutim, kako se navodi, potrebno je obaviti dodatna istraživanja da bi se utvrdilo da li je terapijom samo odložena dijagnoza ili je njome sprečena pojava autizma kod neke dece.\nIstražitelji su naglasili da terapija nije lek za autizam. Mnoga deca su na kraju studije i dalje imala probleme u razvoju kada su napunila tri godine. Ali rezultati istraživanja ukazuju da se primerenom terapije može bar pomoći da neka deca razviju društvene veštine pre školskog uzrasta.\nVajthaus je rekao da „do sada nijedna terapija nije pokazala toliko pozitivne efekte na razvoj da je uticala na postavljanje dijagnoze kod deteta“. „Iz tog razloga, terapija ima realni potencijal da promeni način na koji pružamo podršku deci koja se razvijaju drugačije. U suštini ovo je promena sa politike ’čekaj da vidiš’ na politiku ’prepoznaj i deluj’, odnosno na novi klinički model koji bi mogao da promeni vid podrške porodicama“, ukazao je Vajthaus.\nautizamDecaPertUnicerzitet Zapadne AustralijeUniverzitet u Mančesteru


Dan online - Politika: - 2019-11-16\nPolitika - datum: 2019-11-15 POZNATO MJESTO GDJE ĆE BITI OBAVLJEN IZBOR ČELNIKA DPS-A ZA JOŠ JEDAN MANDAT Kongres u Sportskom centru\nSlužba za informisanje Demokratske partije socijalista (DPS) Crne Gore juče je saopštila da će osmi kongres te strake biti održan 30. novembra, u 11 sati, u Bemaks areni u Podgorici. U pitanju je objekat u sklopu Sportskog centra u Podgorici.\nPrema ranijim odlukama stranačkih organa, aktuelni predsjednik DPS-a Milo Đukanović predložen je za još jedan mandat. I aktuelni zamjenik predsjednika partije Duško Marković takođe je dobio podršku da nastavi da obavlja tu funkciju.\nNa kongresu će biti izabran i novi sastav glavnnog odbora, a potom će biti konstituisani predsjedništvo i izvršni odbor.\nInteresantno je da je i treći kongres DPS-a, organizovan 31. oktobra 1998. godine, nakon raskola u toj partiji i sukoba njenih tadašnjih čelnih ljudi – Đukanovića i Momira Bulatovića, takođe održan u SC „Morača“.\nMeđunarodna zajednica da spriječi eskalaciju krize\nFormiraće međudržavni tim\nKongres u Sportskom centru\nVažna evropska budućnost\nGreška u prevodu\nPodgorica protiv ideja iz Beograda\nFunkcioneri bježe od Antikorupcijskog odbora\nNegativno mišljenje na reviziju pravilnosti


Analitičari: U paketu sa regionom u EU, loše po Srbiju - European Western Balkans\nCilj skupa koji se održava u okviru Berlinske inicijative je, između ostalog, upravo da kroz ekonomsku i infrastrukturnu saradnju poveže region kako bi on zajedno jednog dana ušao u Uniju.\nKako je za Tanjug objasnio potpredsednik Centra za spoljnu politiku Dragan Ðukanović, Srbija i susedne zemlje su u veoma različitim fazama napretka ka članstvu u EU.\nPrema njegovim rečima Crna Gora je ostvarila najveći napredak, za njom je Srbija, zatim Albanija a na samom kraju su, kaže Ðukanović, Makedonija i Bosna i Hercegovina.\n“Za Srbiju bi bilo bolje da se veže za Crnu Goru i da mi uđemo u EU u “paketiću”. Srbija bi morala da insistira na tome da se ne vezuje za ostatak regiona jer nije realno da će neke od država u regionu napraviti veći napredak ka EU”, ocenjuje Lazarević i podseća da je i Hrvatska sama ušla u EU 2013.\nOdluka Brisela da primi region u “paketu” ili da dopustiti Srbiji da osvoji tu ulaznicu prema svojim zaslugama, smatra Ðukanović , biće geostrateška i zavisiće prvenstveno od situacije u regionu.\n“Onoga trenutka kada se u Briselu proceni da je neophodno proširenje, tada će se ono i desiti, odnosno kada se ono bude videlo kao mogućnost da se spreči jačanje uticaja neevropskih aktera u našem regionu”, kaže on.\nIstovremeno Ðukanović veruje da će se Brisel i dalje formalno pridržavati individualnog pristupa po kome svaka država mora da za ulazak ispuni određene kriterijume , ali s druge strane, kaže, gledaće se i da se čitav region integriše u EU, kako se u njemu ne bi stvarale “nove crne rupe”.\n“Da li će pustiti Srbiju samu ili u paketu, Brisel će odlučiti razmatrajući političke faktore, najpre stabilnost u regionu, zatim situacije u samoj EU”, kaže ona upućujući da bi se, recimo, proširenje EU svakako odložilo i da se ne bi ni pričalo o njemu da su posle Bregzita ostali strahovi od domino efekta.\nÐukanović, međutim smatra da se u Trstu Srbija može nadati nekoj vrsti dodatnog angažmana EU, novog odnosa prema Zapadnom Balkanu.\n“Očigledno da EU mora da zemljama regiona da jedan značajniji, doprinos kako bi one mogle da napreduju na putu ka članstvu, kaže on i napominje da je važno da se osiguraju sredstva za infrastrukturni razvoj regiona u okviru programa Berlin plus”, smatra Đukanović.\nÐukanović ističe da je bitno i to da se održi inicijativa predsednika Vučića vezana za potencijalno stvaranje carinske unije.\n“Mislim da će se to postići jačanjem aranžmana CEFTA 2006 koji okuplja države Zapadnog Balkan plus Moldaviju”, zaključuje Đukanović.\nCEFTACentar za evropske politikeCentar za spoljnu politikuDragan ĐukanovićMilena LazarevićSamit u TrstuZapadni Balkan\nBrnabić: Luksemburg uvek podržavao proširenje EU\nTanjug 09. 09. 2019.\nUčesnici trilaterale: Sastanak izuzetno koristan


Od subote 12. do ponedeljka 14. septembra, u Bitef teatru i na Skveru Mire Trailović u Beogradu, pod sloganom Na ivici budućnosti, održaće se Bitef-Prolog.\nU toku tri dana, publika će moći da prisustvuje pozorišnim predstavama, stručnim i naučnim tribinama i raznovrsnom pratećem programu.\nU glavnom programu Prologa dogodiće se gostovanja dve pozorišne predstave. U koprodukciji čuvenog Rimini Protokola i minhenskog Kameršpilea, izvešće se Dolina Jeze, dok Teatar Vidi dolazi sa predstavom Biti Arijela F, realizovane u koprodukciji sa kompanijom autora Simona Sena, vizuelnog umetnika iz Ženeve.\nZbog velikog interesovanja publike, ali i smanjenog kapaciteta sale Bitef teatra kako bi se postigla fizička distanca između gledalaca, obe produkcije će imati po više izvođenja, snimci predstava će se dodatno emitovati na ekranu na otvorenoj sceni Bitefa na Skveru Mire Trailović gde će biti organizovan prateći i drugi programi Bitefa.\nBITEF TEATAR – OTVORENA SCENA BITEFA – SKVER MIRE TRAILOVIĆ – YouTube Bitef Festival\nTags: Bitef, Prolog


Osporavana Pavlovićeva knjiga planirana je kao temelj istraživanja Komisije o Srebrenici - Megafon\nVi ste na:Početna»Aktuelno»Osporavana Pavlovićeva knjiga planirana je kao temelj istraživanja Komisije o Srebrenici\nOsporavana Pavlovićeva knjiga planirana je kao temelj istraživanja Komisije o Srebrenici\nNakon promocije knjige Dušana Pavlovića „Bitka za Srebrenicu – rat za civilizaciju“, autora poznatog po negiranju genocida u Srebrenici, održane u petak i to u Srebrenici, pristiglo je nekoliko reakcija iz udruženja žrtava rata, te reagiranje Nedžada Avdića, preživjelog svjedoka strijeljanja u Petkovcima i svjedoka Haškog tužilaštva.\nNastavak negiranja genocida u Srebrenici\nAvdić se tokom promocije suprotstavio Pavloviću i njegovom, kako je ustvrdio, revidiranju historije i sudski utvrđenim činjenicama.\nPromociji su prisustvovali i načelnik Srebrenice Mladen Grujičić, te predstavnici Srpske pravoslavne crkve.\nKoliko su teze iz Pavlovićeve knjige uznemirile žrtve Srebrenice, toliko je začuđujuće ugluho prošla činjenica da je prilikom prve promocije knjige u Banjoj Luci krajem septembra 2018. godine, Pavlovićevo istraživanje najavljeno kao „osnova za rad međunarodne komisije za Srebrenicu“. Izjavio je to direktor Republičkog centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica Milorad Kojić.\nKako je i najavio, Vlada Republike Srpske je, podsjetimo, početkom februara 2019. godine osnovala Komisiju za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji u periodu 1992-1995. godina, te Komisiju za istraživanje stradanja Srba u Sarajevu.\nOsnivanje Komisije najavljivao je i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\nNova Komisija za istraživanje zločina u Srebrenici ima zadatak ponovo istražiti događaje 95-te, međutim, sudeći prema pomenutim najavama iz RS-a, teze koje osporavaju genocid u Srebrenici već su zacrtane.


3 фебруара, 2021 новембар 19, 2021\n,,Budžet Sekretarijata je uvećan za 66 odsto u odnosu na prethodni period, što će u mnogome uticati i na kreiranje mera i namensku distribuciju sredstava u oblasti privrede, turizma, ali i telekomunikacija koje su takođe u nadležnosti Sekretarijata. Naš target je da mali turistički potencijali dobiju sredstva, infrastrukturu, ali i da dobiju mogućnost da apliciraju i dobiju sredstva Sekretarijata. Cilj nam je i da ulažemo u kapitalne projekte, kako bi se unapredili i turistički potencijali AP Vojvodine“, rekao je Ivanišević.\nOn je dodao da je obilazeći jedinice lokalne samouprave, evidentan zastoj u mnogim poljima, posebno kod malih proizvođača, ali je takođe i evidentno da se polako uspostavlja sistem i sve povoljnija klima u kojoj će moći da nastave svoj rad i uspostave poslovne procese. S tim u vezi, očekuje se raspisivanje konkursa Sekretarijata početkom marta meseca, koji će pružiti dodatni ,,vetar u leđa“ privrednicima u Vojvodini.\nU drugom panelu pod nazivom ,,Godina i dan posle“, o temama poput odgovora svih nivoa vlasti i ostalih donosioca odluka u aktuelnoj situaciji, sa kojim rezultatima je završena 2020. godina, kao i šta se očekuje od 2021. godine, govorili su i predsednik Privredne komore Vojvodine, Boško Vučurević, predsednik Izvršnog odbora DDOR osiguranja, Đorđo Markeđani, direktor Razvojne agencije Vojvodine, Nikola Žeželj, i partner i izvršni direktor kompanije Vega IT Sourcing, Saša Popović.


Direktoru plata ‘teška’ 11.250 KM | Novac.ba\nDirektoru plata ‘teška’ 11.250 KM\n👤by Novac.ba\t0 Comments\t🕔24.Feb 2015\nU državi u kojoj brojni radnici strahuju od otkaza, te da će im plata kasniti, ima i onih koji nemaju glavobolju zbog ovakvih problema, jer mjesečno zarađuju i do 11.250 maraka.\nUpravo toliki iznos svakog mjeseca sliva se na račun jednog generalnog direktora, a iskustva pokazuju da, inače, rukovodioci imaju “masne” zarade.\n“Prema istraživanju web stranice plata.ba, najveće neto plate zabilježene su kod zaposlenih na pozicijama u visokom menadžmentu. Jedan generalni direktor ima platu 11.250 KM, marketing direktor zarađuje 5.958 KM, a country menadžer 5.125 KM. Direktor prodaje ima platu od 4.775 KM, a izvršni direktor 4.600 KM”, navela je Nermana Ajanović-Hajdarpašić, voditelj Odjela projekata na portalu posao.ba.\nPrema njenim riječima, druga kategorija u kojoj su zabilježene visoke plate je IT software kategorija, u kojoj se neto plate kreću do 4.000 maraka.\n“Možemo da zaključimo da spoj višegodišnjeg radnog iskustva, te vještina upravljanja i prodaje donosi visoke plate. Pored toga, iskustvo i specijalističke vještine u području razvoja softwarea svakako donose veće šanse za bolju platu”, naglasila je Ajanović-Hajdarpašićeva.\nZaposleni u banjalučkoj agenciji “Spektar” kažu da prošle godine, bar na prvi pogled, u ponudi nije bilo izrazito visokih plata u ponudi, kao što je to bio slučaj prethodnih godina.\nRazlog je, ističu, taj što su kompanije za najviši menadžment primjenjivale sisteme nagrađivanja, odnosno bonuse koji su vezani za usaglašene ciljeve i njihovo ostvarenje.\n“Ono šta možemo istaći, a pripada kategoriji velikih osnovnih plata bez bonusa su: rukovodilac veleprodaje 3.500 KM, direktor prodaje 3.500 KM, menadžer ljudskih resursa 3.200 KM, menadžer logistike 3.200 KM, direktor marketinga 3.200, te programer 3.000 KM”, naveo je Miroslav Vukajlović, direktor Agencije “Spektar”.\nDok ovi podaci pokazuju da nisu rijetki oni koji u BiH, po svemu sudeći, žive bez finansijskih problema, zvanične statističke informacije, te informacije iz sindikalnih organizacija, ukazuju na to da je stvarnost “običnih smrtnika” sumornija, odnosno da oni jedva sastavljaju kraj s krajem.\n“Prosječna mjesečna isplaćena neto plata po zaposlenom u BiH za decembar 2014. godine iznosila je 843 marke”, saopštili su iz Agencije za statistiku BiH.\nPrema podacima Saveza sindikata RS, sindikalna potrošačka korpa u decembru koštala je 1.849 maraka, a u istom mjesecu prosječna plata u RS iznosila je 836 KM.\n“Dakle, s prosječnom platom moglo se obezbijediti tek oko 45 odsto robe i usluga iz sindikalne potrošačke korpe”, naglasila je Božana Radošević, stručni saradnik za ekonomska pitanja u Savezu sindikata RS.


BG Invest :: Vojislava Ilića br.69, St.22, 3.0, 133 m2\nPočetna :: Gotovi objekti :: Vojislava Ilića 69 :: Vojislava Ilića br.69, St.22, 3.0, 133 m2\nStan 22 se nalazi na poslednjoj etaži (6. Spratu) stambenog objekta u ulici Vojislava Ilića 69, dvostrano je orijentisan i čine ga dve funkcionalne celine. Prostrani dnev...\nStan 22 se nalazi na poslednjoj etaži (6. Spratu) stambenog objekta u ulici Vojislava Ilića 69, dvostrano je orijentisan i čine ga dve funkcionalne celine.\nProstrani dnevni boravak, kuhinja sa prirodnom ventilacijom, trpezarija koja je sa velikim četvorokrilnim balkonskim vratima sa harmo-kliznim mehanizmom povezana sa velikom terasom i gostinski wc formiraju opšti deo stana, dok drugu celinu čini spavaći blok.\nSpavaći blok čini drugu celinu, odvojen hodnikom od dnevnog boravka i trpezarije. Orjentisan je ka mirnoj dvorišnoj strani objekta i sastoji se od dve prostrane spavaće sobe, svaka sa svojim kupatilom, balkona koji povezuje obe spavaće sobe i prostorije za pranje i sušenje veša.\nPri uređenju enterijera maksimalno su zadovoljeni estetski i funkcionalni kriterijumi jednog modernog stana: Blind ulazna sigurnosna vrata sa akustičnim, ukrasnim panelom i...


Jevtićeva, petostruka olimpijka, višestruka prvakinja Balkana, vicešampionka Evrope u maratonu iz 2006, šestoplasirana na Olimpijskim igrama 2004. godine, na Beogradskom maratonu je 10 puta trčala polumaraton i ostvarila osam pobeda. Ona je dva puta učestvovala u maratonskoj trci i oba puta je pobedila (2007, 2013).\nOlivera Jevtić će u subotu 22. aprila treći put trčati maraton, ali prvi put na novoj stazi, pošto je trasa izmenjena.\n- Spremala sam se da istrčim dobar maraton u aprilu, imala sam dobre provere na polumaratonima u Splitu, Staroj Zagori i Jagodini i to su bile trke na sat i 15 minuta. Mislim da u optimalnim uslovima mogu da pretrčim maraton za 2:32, a za to je potrebna brza staza, dobri vremenski uslovi i odgovarajuća konkurencija. Dovela sam iz Kenije kvalitetnog pejsmekera da mi bude logistička podrška na treninzima i u trci. On najbolje osluškuje zemljakinje, a meni je važno da završim trku i da budem malo ispred Kenijki - rekla je ona.\n- Malo se šalim, ali ne sasvim. Da ne verujem u sebe ne bih dolazila na Beogradski maraton - dodala je Jevtićeva, srpska rekorderka u maratonu (2:25,23) i polumaratonu (1:09,18).\nOna je navela i da ne veruje da će nova staza mnogo uticati na rezultat, pogotovo ne negativno.\n- Verujem da su organizatori o tome razmišljali. Meni je svaka trasa koja ide beogradskim bulevarima dobra. Beograđani znaju da podrže maratonce kada im je teško i to očekujem i ovog puta od publike pored staze - dodala je Jevtićeva.\nNa startu maratona uz nju će biti Marijana Čegar-Lukić, Nataša Ćulafić, Nora Trklja i Teodora Simović.\nU muškoj konkurenciji srpske atletičare u maratonu predvodiće Darko Živanović, a tu će biti i Kristijan Stošić i Siniša Radivojević.\nU ženskom polumaratonu trčaće Ana Subotić, olimpijka iz Londona, koja se vraća trčanju pošto je zbog zdravstvenih problema morala da propusti nastup na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru za koji je normu ispunila u Roterdamu (2:36,49). Ona je pobeđivala je u polumaratonskoj trci na Beogradskom maratonu 2006, 2012, 2013. i 2015, a 2014. je bila četvrta u maratonu.\nU muškom polumaratonu startovaće pobednik iz 2015. Velimir Bojović, Miloš Milovanović, kao i Marko Ranković, koji uspehe na uličnim trkama širom Srbije želi da nastavi na polumaratonu na 30. Beogradskom maratonu.


Niška televizija » Delegacija Rusije posetila i Niš (VIDEO)\nDelegacija Rusije posetila i Niš (VIDEO)\nObjavljeno 16.10.2014. 15:00\nA delegacija Ruske Federacije posetila je danas i Niš. Tom prilikom je Pomoćnik ministra Rusije za vanredne situacije Vladimir Sergejevič Artamonov najavio da će između Univerziteta u Sankt Petersburgu i Srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu biće potpisan sporazum o saradnji koji su Vlade dve zemlje prethodno dogovorile. Osim toga, predstavnici obe države i Grada još jednom su ukazali na značaj Rusko-srpskog centra, pogotovo u vanrednim situacijama.\nZasluge za saniranje posledica elementarnih nepogoda koje su poslednjih godina pogodile Srbiju umnogome pripadaju Rusko-srpskom humanitarnom centru, čiji su pripadnici uvek među prvima spremni da reaguju. Pomoćnik ministra Rusije za vanredne situacije Vladimir Sergejevič Artamonov i koordinator Srpsko-ruskog humanitarnog centra Viktor Viktorovič Safjanov istakli su da je ovo odličan primer saradnje dve države za koju nema razloga da se ne nastavi u budućnosti.\nZamenik načelnika sektora za vanredne situacije MUP-a Đorđe Babić i gradski većnik Žarko Ranković istakli su da je Srpsko-ruski centar u potpunosti opravdao postojanje i zahvalili su se predstavnicima centra na svim dosadašnjim aktivnostima.\nZbog učešća u akcijima spasavanja tokom majskih poplava, simboličnim priznanjima nagrađeno je troje spasilaca Srpsko-ruskog centra. Osim toga, najavljeno je i da će 17. oktobra biti potpisan sporazum između Univerziteta u Sankt Petersburgu i Srpsko-ruskog humanitarnog centra, a kojim će biti obuhvaćeni univerziteti u Beogradu i Nišu, a sve sa ciljem da se unapredi visokoškolsko obrazovanje u oblasti bezbednosti.\nIncident na Cvetnoj pijaci (VIDEO)\nDS: Problem žitelja naselja Nikola Tesla mora biti rešen (VIDEO)


PORTAL KRUG - Oprez: vazduh u Kraljevu - jako zagađen\nPrevious Article Zabranjene posete u kraljevačkoj bolnici\nNext Article Uvođenje regruta u vojnu evidenciju\nZa prvih 26 dana januara, u Kraljevu je 24 dana bila prekoračena koncentracija PM10 čestica u vazduhu, a naročito su rizični bili vikend, 25. i 26. januar, kada je njihova koncentracija bila sedam puta veća od gornje granice\nPo indeksu kvaliteta, vazduh u Kraljevu, od 1. do 26. januara bio je u kategoriji – jako zagađen, navodi se u saopštenja Odseka za zaštitu životne sredine i inspekcije za zaštitu životne sredine.\nNadležni u saopštenju navode da se: preporučuje izbegavanje fizičke aktivnosti u spoljašnjoj sredini, skraćivanje boravka na otvorenom i preusmeravanje obavljanja uobičajenih aktivnosti u zatvoreni prostor dok se ne poboljša kvalitet vazduha. Preporuke se odnose na celokupnu populaciju, a posebno na osetljive grupe - starije osobe, decu i osobe sa oboljenjima srca i pluća.\nMerenja kvaliteta vazduha vrši Zavod za javno zdravlje Kraljevo koji je akreditovana organizacija za ove poslove. Rezultati kvaliteta vazduha objavljuju se svakodnevno na OVOM LINKU na zvaničnom sajtu grada Kraljeva i na sajtu Zavoda za javno zdravlje Kraljevo.\nPrema objavljenom izveštaju, naročito su rizični bili vikend 25. i 26. januar, kada je koncentracija PM 10 čestica bila sedam puta veća od gornje granice. Rezultati merenja za poslednja tri dana – još nisu poznati.\nPrvi su, upozoravanjem javnosti na enormno povećan broj suspendovanih PM10 čestica u vazduhu, u ponedeljak 27. januara reagovali iz kraljevačkog Lokalnog fronta, koji je objavio fotografiju sa prikazom kvaliteta vazduha u kraljevačkom naselju Ribnica, gde je u noći između nedelje i ponedeljka, 26. na 27. januar bio postavljen merni uređaj. On je tada pokazao gotovo sedam puta veću od dozvoljene koncentraciju čestica koje mogu da stvore zdravstvene tegobe i kod zdravih osoba.\n„U našem gradu informacije o tome toliko kasne da je nemoguće upozoriti stanovništvo i dati neophodna uputstva za ponašanje u ovakvim okolnostima“, poručili su iz Lokalnog fronta.\nKraljevo\tportal krug\tpreporuke\tPM 10 čestice\tzagadjenost vazduha\tjako zagadjen vazduh\tkoncentracija\nPost on: 01/30/2020 12:55:04\nKoliko smo jadni i zaostali, ni sami ne primećujem!\nPost on: 01/30/2020 12:47:46


Danas je u prostorijama Unije poslodavaca Crne Gore održan okrugli sto na temu „Socijalno preduzetništvo u zemljama EU” u organizaciji projektnog tima WYG International-a, a u partnerstvu sa Unijom poslodavaca Crne Gore (UPCG) i Asocijacijom poslovnih žena Crne Gore. Događaju su prisustvovali privrednici, predstavnice i predstavnici poslodavačkih organizacija, Glavnog grada, Zavoda za zapošljavanje, Direkcije za razvoj malih i srednjih preduzeća i nevladinih organizacija.\nObraćajući se učesnicima okruglog stola, šef sektora za međunarodne odnose i projekte u UPCG Mirza Mulešković je istakao da fokus djelovanja UPCG čine zastupanje interesa poslodavaca i pružanje podrške njihovom poslovanju, te izgradnja poslovnog ambijenta u kome će svi građani Crne Gore imati mogućnost za stalno i stabilno zaposlenje. Upućujući na značaj današnjeg skupa, Mulešković je kazao: „Kao socijalni partner, UPCG aktivno učestvuje i promoviše zapošljavanje osoba sa invaliditetom, RE populacije, te drugih osjetljivih kategorija. Kroz učešće u radnim grupama, organizacijom brojnih obuka i programa edukacije, UPCG podstiče poslodavce da upravo navedenim kategorijama lica pružaju podršku, afirmišu ih i pomažu im da se na najefikasniji način uključe na tržište rada.“\nTokom trajanja okruglog stola Vanja Hazl, voditeljica tehničke pomoći projekta, predstavila je nove metode rada Zavoda za zapošljavanje Crne Gore i centara za socijalni rad, kao i primjere dobre prakse u oblasti socijalnog preduzetništva u zemljama Evropske unije. Na primjeru Slovenije Hazl je učestine upoznala sa praksom Eko farme Korenika i romskog restorana „Romani kafenava“, što je kod prisutnih izazvalo veliku pažnju i doprinijelo diskusiji na temu mogućnosti osnivanja socijalnih preduzeća u Crnoj Gori, koja bi uključila angažovanje osjetljivih kategorija. Zaključak je bio da je za uspješan početak i razvoj socijalnog preduzetništva u našoj zemlji potrebno povjerenje, saradnja i snažno partnerstvo javnog, civilnog i privatnog sektora.\nUkazujući na značaj uvođenja novih metoda rada, ekspertkinja projektnog tima je istakla da je jedan od najboljih odgovora na socijalnu isključenost socijalna aktivacija osoba koje pripadaju osjetljivim grupama, s ciljem da im se omogući da riješe probleme, osnaže se i razviju sposobnosti za društvenu integraciju i zapošljivost. U svrhu postizanja navedenog cilja neophodno je otkloniti prepreke koje onemogućavaju osjetljivim kategorijama da se aktivnije uključe u društveni život i na tržište rada. Najvažniju ulogu u tome treba da uzmu javne institucije i organizacije civilnog društva, kao njihovi zastupnici koji treba da ih osnaže za aktivno učešće u društvenom životu.\nKonzorcijum WYG International sprovodi projekat „Saradnja između Zavoda za zapošljavanje Crne Gore i centara za socijalni rad“, u okviru Operativnog programa „Razvoj ljudskih resursa 2012-2013“, finansiranog iz Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA). Glavni korisnik projekta je Ministarstvo rada i socijalnog staranja, a cilj mu je unaprijeđenje socijalne inkluzije lica sa invaliditetom i pripadnika RE populacije kroz poboljšanje pristupa tržištu rada i povećanje zapošljivosti osjetljivih ciljnih grupa.


Format grupa Case Study | Jedinstven informacioni sistem bez ulaganja\nVISOK NIVO UREĐENOSTI INFORMACIONOG SISTEMA\nSedam poslovnih jedinica u udaljenim gradovima uz pomoć cloud-a dobilo je uređen, centralizovan, pouzdan i bezbedan informacioni sistem;\nMIGRACIJA 1C ERP-A U CLOUD\nKorišćenjem 1C ERP-a u COMING cloud-u, Format grupa eliminisala je troškove zanavljanja, a znatno smanjila troškove održavanja opreme;\nBESPREKORNO FUNKCIONISANJE INFORMACIONOG SISTEMA PREKO INTERNETA NA OGROMNOJ UDALJENOSTI\nSve zahvaljujući naprednim cloud tehnologijama.\n„Cilj projekta bilo je kreiranje infrastrukture s visokim stepenom raspoloživosti kako bismo prevazišli dosadašnje probleme, najčešće izazvane čestim prekidima Internet veze i nestancima struje. Ostvarili smo svoj cilj, u smislu dostupnosti servisa kritičnih\nza poslovanje, i to za mnogo manje novca nego da smo investiraliu IT infrastrukturu. Budući da su naši poslovni centri udaljeni međusobno i po nekoliko hiljada kilometara, bilo nam je važno da krajnji korisnici ne primete razliku u kvalitetu servisa. Smatram da smo uspešno ostvarili projektne ciljeve korišćenjem cloud tehnologije.”\nIT menadžer, Format grupa\nFormat grupa osnovana je 1999. godine u Moskvi kao samostalna kompanija da bi s vremenom, akvizicijom više manjih kompanija širom Ruske Federacije, prerasla u poslovnu grupu sa sedam poslovnih jedinica u pet gradova. Format se bavi proizvodnjom različitih vrsta ambalaže i elemenata od stiropora. Gradovi u kojima grupa posluje međusobno su udaljeni i po nekoliko hiljada kilometara, što predstavlja poseban izazov.\nS obzirom na to da je grupa rasla kupovinom manjih kompanija, menadžment se suočio s problemom neuređenosti informacionih sistema. Ustanovljeno je da bi uspostavljanje novih procedura i kreiranje jedinstvenog informacionog sistema iziskivalo velika ulaganja, uz angažovanje spoljnih saradnika za implementaciju i kvalitetno održavanje sistema. Imajući u vidu troškove dodatnih ljudskih resursa i spoljnih saradnika na moskovskom tržištu, Format grupa je prepoznala COMING-ov cloud kao model pomoću kojeg bi, po povoljnim uslovima, dobila redizajn postojećeg sistema, konsultantske usluge za proces implementacije, zasnovane na višegodišnjem iskustvu s kompanijama različitih veličina, uz servise smeštene na visokopouzdanoj infrastrukturi.\nFormat grupa je na ovaj način izbegla visoke troškove održavanja postojećeg sistema, dodatne investicije u novu opremu, kao i direktnu zavisnost udaljenih lokacija od raspoloživosti postojeće centralne lokacije. Raspoloživost servisa Format grupe dodatno je povećana postojanjem disaster recovery lokacije, kojom su zaštićeni servisi svih korisnika COMING cloud-a.\nFormat grupa izmestila je u cloud vitalne servise za poslovanje kompanije. To su Active Directory, e‑mail sistem baziran na Microsoft Exchange rešenju, kao i 1C ERP, najpopularnije rusko ERP rešenje. U Format grupi bili su posebno zadovoljni jer je COMING omogućio da se 1C ERP koristi u cloud-u.\nPojedini servisi koje Format grupa koristi zahtevaju pristup posredstvom terminalnih servisa kroz RDP protokol. Imajući u vidu da su pojedine članice grupe udaljene i nekoliko hiljada kilometara od COMING-ovog cloud-a, poseban izazov predstavljalo je obezbeđivanje istog kvaliteta servisa za sve.\nZa Format grupu ovaj korak značio je postavljanje temelja savremenog informacionog sistema, koji će se u budućnosti, najverovatnije, širiti uspostavljanjem unified communications rešenja, kao što je Skype for Business (nekadašnji Lync). S obzirom na međusobnu udaljenost članica grupe, troškovi komunikacija su visoki, tako da bi implementacija takvog rešenja omogućila prevazilaženje postojećih problema i obezbedila jeftinu komunikaciju na nivou grupe.


OKEx berza kriptovaluta razvija sopstveni blokčein\nBTC $64.841 +1,34%\nETH $4.164 +8,18%\nXRP $1,14 +3,46%\nBCH $637 +4,30%\nEOS $4,82 +7,64%\nOsma najveća svjetska kripto berza OKEx će, kako se izveštava, u narednim mesecima predstaviti vlastiti blokčein\nBerza kriptovaluta OKEx razvija vlastitu blokčein i decentralizovanu berzu, prema objavi od 22. marta.\nPrema objavi, OKEx razvija sopstveni blokčein pod nazivom "OKChain", koji je sada navodno u završnoj fazi razvoja. Kompanija očekuje da će u junu ove godine da pusti u rad testnet. OKChain će takođe da posluži kao osnova za decentralizovanu berzu OKEx-a.\nOsim toga, u objavi se navodi da će OKEx-ov izvorni korisnički token OKB biti stavljen na ERC-20 blokčein do kraja aprila i da će biti premešten na OKChain glavnu mrežu kada OKChain postane stabilna. OKB će navodno biti korišćen i za ranu fazu prodaje.\nU februaru, OKEx je pokrenuo podršku za tajlandsko bat-kripto trgovanje (bat je tajlandska valuta) na svojoj client-to-client platformi, samo za bitkoin (BTC), teter (USDT), itirijum (ETH) i lajtkoin (LTC) koji će započeti trgovanje sa tajlandskim batom na berzinoj platformi bez posrednika.\nU januaru, Cointelegraph je izvestio da je Star Ksu, osnivač i pružaoc usluga berze OKCoin i OKEx, kupio kontrolni deo u LEAP Holdings-u - građevinskoj firmi sa kajmanskih Ostrva, koja se nalazi na hongkonškoj berzi.\nProšlog decembra, OKEx je lansirao novi proizvod kripto derivata koji se zove Perpetual Swap, koji omogućava korisnicima da špekulišu o budućim vrednostima Bitkoin/USD, prema OKEx indeksu. Prema navodima, Perpetual Swap OKEx-a nema rok trajanja, što znači da "pozicije mogu da se drže na neodređeno vreme".\nOKEx je trenutno osma najveća svetska berza kriptovaluta po korigovanim dnevnim obimima trgovine, pri čemu iznosi oko 615 miliona dolara na dan pisanja vesti.


februar 2018. – Poznati.info\nJovan Joca Stefanović je popularni srpski pevač koji je karijeru započeo u "Zvezdama Granda". Tokom takmičenja je svojim talentom i šarmom osvojio mnoga ženska srca, a nakon takmičenja se uspio izboriti za svoje mesto na … [više]\nSaša Mišić, javnosti poznatiji kao Pakleni kuvar, priznati je instruktor s licencom kuvarstva, specijaliziran za psihofizičku obuku učenika u svim zanatima turizma i ugostiteljstva. Nadimak Pakleni kuvar dobio je zbog učestvovanja … [više]\nSanja Marinković je već dugi niz jedna od najpopularnijih TV voditeljica u Srbiji, a proslavila se angažmanom u emisiji zabavnog karaktera "Magazin IN". U spomenutoj emisiju, koju Sanja vodi i uređuje, gostovale su gotovo sve … [više]\nŠeki Turković je srpski pop-folk pevač koji je svojim hitovima "Čovek sa srca dva", "Poslednji boem", "Pogledaj me" i drugima žario i palio bivšom Jugoslavijom. Iako ga neki smatraju jednim od najkvalitenijih vokala naše estradne … [više]\nMlađan Dinkić je srpski biznismen i bivši ministar ekonomije i regionalnog razvoja u Vladi Republike Srbije. Osnivač je i bivši predsednik stranaka G17 plus i Ujedinjeni regioni Srbije. Javno je priznao da je lagao kako će svaki … [više]\nBojan Karić je srpski biznismen, jedan od naslednika bogate dinastije Karić, koja je prava enigma za sve koji se njima bave, jer nitko nije uspio da otkrije njihovu historiju. Bojan je bio u braku s pevačicom Jelenom … [više]\nSergej Ćetković je popularni crnogorski pevač, autor brojnih hitova poput pesama "Dva minuta", "Znaj da moja si", "Zbog nas" i drugih. Prijatelj je UNICEF-ove kampanje "Svako dete treba porodicu", čiji je cilj da deca odrastaju u … [više]


Pozivi na parcijalni bojkot izbora su izraz neveštog politikanstva - Radio televizija Pančevo\n30. januara 2020. 30. januara 2020. 0173\nCentar za društvenu stabilnost podržava izjavu g. Sava Manojlovića, predsednika Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti, u kojoj ističe kako „ima smisla građanima Šapca pružiti šansu da odbrane tu vrstu slobode izlaskom na (lokalne) izbore“. Međutim, budući da u daljem izlaganju g. Manojlović žustro zagovara bojkot izbora, kako na parlamentarnom nivou, tako i u velikoj većini lokalnih samouprava, nameće se jasan zaključak po kome bi on istovetnu „šansu za odbranu slobode“ uskratio svim građanima čije se političko mišljenje ne podudara sa njegovim.\nSvako selo, opština i grad su posebni i najbitniji za ljude koji u njima žive. No, ono što zaista zabrinjava jeste slika koja se kreira u delu opoziciono nastrojenih medija, po kojoj se Šabac izdvaja kao nekakav svetao primer u odnosu na sve ostale lokalne samouprave, gotovo poput biblijskog „grada na bregu“, samo zbog toga što gradskom administracijom upravlja opozicioni Savez za Srbiju. Istina je, na nesreću Šapčana, daleko sumornija, pošto se centar Mačvanskog okruga od drugih gradova Srbije izdvaja ponajviše po tome što se na njegovom čelu nalazi gradonačelnik koji je sudskom presudom okrivljen za zloupotrebu budžetskih sredstava.\nĐILASOVCI DOKAZALI DA SU SILEDŽIJE! Pogledajte kako maltretiraju obične građane – I TO DEVOJKE!


Neopravdano svako deseto bolovanje - Užicka Republika Press\nOko 11% ljudi bilo je na bolovanju 2017. godine iz potpuno neopravdanih razloga, pokazuju rezultati kontrole Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Od januara do oktobra prošle godine pokrenuta su 1.322 postupka kontrole privremene sprečenosti za rad – na zahtev poslodavca (708 slučajeva) i matične filijale (445 slučajeva).\nU Ministarstvu zdravlja su najavili da je to samo početak rigoroznijih kontrola i da će u ovoj godini doći do detaljnije provere otvaranja bolovanja zbog dijagnoza na koje se zdravi ljudi najčešće “izvlače”, a najčešće su to depresija, stres na poslu, bolovi u leđima, vrtoglavica.\nNa pitanje kako stati na put odlasku na lažno bolovanje, u RFZO-u navode da sa njihovog stanovišta postoji problem sa bolovanjima onih koji su na lečenju u dnevnoj bolnici za psihijatrijske bolesti, jer takvo lečenje, kako kaže, traje veoma dugo.\nSmanjenje broja slučajeva privremene sprečenosti za rad moguće je povećanim nadzorom nad radom ovih ustanova i propisivanjem dužine trajanja lečenja u dnevnoj bolnici – tvrde u RFZO-u.\nV.d. direktora Klinike za psihijatrijske bolesti Dr Laza Lazarević Ivana Stašević Karličić objašnjava da treba korigovati kriterijume koji se tiču procedure davanja bolovanja i uspostaviti strože mehanizme sankcionisanja lekara koji zloupotrebljavaju svoju poziciju.\nSve lažne dijagnoze koje služe zloupotrebi za potrebe regulisanja radnog odnosa, odgovornost su i lekara i pacijenta. Postoje jasni dijagnostički kriterijumi za procenu čiji skor jasno detektuje oboljenje, kao i kriterijumi na osnovu kojih se pacijentu savetuje odsustvo s posla. Ali, na svesti lekara su i dijagnoza i preporuka. Postoji mogućnost da lekar svesno opiše sve simptome koji odgovaraju dijagnozi, a da ih pacijent uopšte nema – navela je Stašević Karličić.\nAleksandar Milovanović, direktor Instituta za medicinu rada Srbije Dr Dragomir Karajović, smatra da se najviše vara na dijagnozama koje su teško proverljive, poput anksioznosti, depresije i vrtoglavice.\nOn predlaže da se osobi koja dobije psihijatrijsku “F” dijagnozu i ode na bolovanje treba oduzeti dozvolu za oružje i vozačku dozvolu sve dok se ne završi proces lečenja, čime bi se, kako kaže, automatski smanjila zloupotreba odlaska na bolovanje, jer “ljudima teško pada činjenica da ne mogu da voze”. U nekim država postoje posebne komisije koje obilaze zaposlene dok su na bolovanju i ukoliko ih ne pronađu u bolnici ili kod kuće, mogu da predlože poslodavcu davanje otkaza “lažnom” bolesniku.\nU prvih devet meseci 2017. godine 213 281 osoba u Srbiji je bilo na bolovanju. U odnosu na 2016. godinu za 5% manje su se otvarala bolovanja zbog održavanja trudnoće, a nešto više zbog duševnih poremećaja, bolesti mišićno-zglobnog sistema, povreda i trovanja.\nU RFZO objašnjavaju da lekarske komisije ocenjuju privremenu sprečenost za rad dužu od 30 dana i da se ocena donosi na osnovu neposrednog pregleda i medicinske dokumentacije u skladu sa medicinsko-doktrinarnim standardima.


Ministar Alkalaj i predstavnica UNDP-a McNab razgovarali o konferenciji za Srebrenicu - Klix.ba\n4.7.2007. u 14:57\nMinistar vanjskih poslova BiH Sven Alkalaj primio je danas u radnu posjetu rezidentnu koordinatoricu UN-ovih operacijskih i razvojnih aktivnosti i rezidentnu predstavnicu Razvojnog programa Ujedinjenih naroda za BiH Christine McNab.\nPredstavnica UNDP-a McNab istaknula je nekoliko pitanja koja su bitna za ovu UN-ovu agenciju i zamolila za podršku u njihovom rješavanju.\nPosebno je naglasila pitanje oslobađanja od plaćanja PDV-a i izdavanje viza učesnicima konferencija koje će se održati u Sarajevu u organizaciji UNDP-a.\nMinistar Alkalaj je izrazio spremnost da se pomogne u rješavanju spomenutih pitanja kroz nadležne institucije BiH i u skladu sa zakonskom procedurom nakon zvaničnog obraćanja predstavnika UNDP-a ovom ministarstvu.\nTakođer, predstavnici UNDP-a McNab predložio je da se razmotri pogodna prilika za posjetu administratora UNDP-a Kemala Derviša Bosni i Hercegovini.\nSagovornici su iskazali zadovoljstvo i rezultatima jučerašnje donatorske konferencije za Srebrenicu u pogledu obećanih donacija Pakistana, Turske, Grčke i Distrikta Brčko tom području, saopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću MVP-a BiH.\n04.07.2007. u 15:00\nSGV osuđuje prijedloge za podjelu Tuzle po nacionalnom principu


Zbog najavljenih padavina Grad Čačak i Opština Lučani podigli stepen pripravnosti na viši nivo - LUČANI INFO | Najnovije vesti\nPrema najavama meteorologa u naredna 24 sata u Srbiji se očekuje velika količina padavina, i do 50 mm kiše po metru kvadratvnom.\nOpštinski štab za vanredne situacije opštine Lučani preduzeo je određene mere kako bi spreman dočekao vodeni talas ako do njega dođe.\n„Sva javna preduzeća su u pripravnosti, kao i druga osposobljena pravna lica, sa svim ljudskim i tehničkim potencijalima. Obavestili smo sve poverenike civilne zaštite, koji su nam prva ruka na terenu, da nas obeveštavaju o stanju na svojim teritorijima, pre svega iz MZ Donji Dubac, Viče, Guče, Turice, Puhova, Krstaca i Đeraća gde nam lokalni potoci i reka Bjelica prave velike probleme”, rekao je načelnik Štaba za vanredne situacije Opštine Lučani, Zoran Vučićević.\nNačelnik Štaba za vanredne situacije Opštine Lučani, Zoran Vučićević\nPrema njegovim rečima najveći problem može da napravi Lučanski potok, koji i pored bedema koji je urađen, može da poplavi i deo fabrike i industrijske zone. Obaveštene su dežurne ekipe koje su osposobljene da rukuju crpnom stanicom da budu u pripravnosti kako bi pumpe bile odmah aktivirane u koliko dođe do velike vode.\nTrenutni vodostaj Bjelice\n„Varošicu Lučani i Dljin štiti bedem koji je urađen sa desne strane reke Bjelice, takođe deo Krstaca i Đerađa štiti bedem sa leve strane. Najugruženija su sela u gornjem Dragačevu kada i to kada u kratkom vremenu padne velika količina vode, tada bujica napravi velike materijalne štete pre svega na putnoj infrastrukturi, dolazi do klizišta i to mnogo košta lokalnu samoupravu. Trenutno reka Bjelica je ispod nivoa kao i Tijanska reka, Gorušica u Viči, Dragačica i Vranjica”, kazao je Vučićević.\nPo poslednjem izveštaju na snazi je narandžasti meteoalarm a načelnik Štaba za vanredne situacije u Čačku Bratislav Zečević istakao je da grad Čačak spreman dočekuje udarni talas, ako do njega dođe i da je podigao stepen pripravnosti na viši nivo.\nNačelnik Štaba za vanredne situacije u Čačku Bratislav Zečević\n„Nema elemenata straha, jer je Čačak u prethodnom periodu uradio dosta na vodotokovima drugog reda koji su u nadležnosti lokalne samouprave. Mi smo mapirali kritične lokacije, počev od Ulice 66. koja se nalazi u gradskoj zoni, Ljubić kej, nadvožnjak u industrijskoj zoni. Civilna zaštita je spremna i oni prvi izlaze na teren pored našeg javno komunalnog preduzeća. Pripadnike odmah aktiviramo u zavisnosti koliko je potrebno po proceni štaba. Imamo spremne vreće sa peskom, vozila i svo oruđe neophodno za rad. Kada stignu najave od Srbijavoda počinjemo i sa montiranjem panela za odbranu od voda pored KK “Borac”, koje je grad kupio za tu namenu”, kazao je Zečević.\nOn navodi da su i Čemernica i Kamenica u blagom porastu, ali da veći problem prave bujične vode koje mogu da im podignu vodostaj za pola sata, tako da dolazi do izlizvanja na kritičnim lokacijama.\nInače, na dežurni broj 0800-112-032, građani mogu prijaviti vanredni događaj.\nLevi bek Lučanaca: Hteo sam da odustanem od fudbala\nDvostruki trijumf Jelice


Polugodišnja dobit Elektroprivrede HZHB manja za 80 posto\nDioničko društvo Elektrioprivreda HZHB Mostar prvo polugodište 2017. godine završilo je sa 452 hiljade KM neto dobiti, saznaje finansijski portal Beta.ba iz nerevdiranog finansijskog izvještaja o poslovanju društva.\nTaj poslovni rezultat predstavlja pad profita od 80 posto u odnosu na isti period prošle godine, koji je Elektroprivreda HZHB (berzanski simbol emitenta JPEMR) završila sa 2,2 miliona KM neto dobiti.\nUkupna aktiva kompanije, zaključno sa 30. 06. 2017. godine, iznosila je 1,5 milijardi KM, a ukupni kapital 854 miliona KM, saznaje finasijski portal Beta.ba.\nElektroprivreda HZHB Mostar je u pomenutom periodu proizvela 629,73 GWh električne energije, što je za 23,3 posto manje od planiranog, te je radi zadovoljenja potreba kupaca na tržištu u isto vrijeme kupila 169,35 GWh.\nElektroprivreda HZHB Mostar ima emitovanih ukupno 7.361.660 dionica, nominalne vrijednosti 10 KM po dionici. Zadnja tržišna vrijednost dionica kompanije na dan 19. 09. 2017. godine, iznosila je 22 KM po dionici, saznaje finansijski portal Beta.ba.\nVećinski dioničar kompanije je Vlada Federacije BiH koja kontrolira 90 posto dionica emitenta.\n30. 06. 2016. 1.528.136.213 853.878.198 180.415.629 172.151.051 2.263.924\n30. 06. 2017. 1.558.545.718 854.330.274 139.700.601 144.165.001 452.076\nFinansijski portal Beta.ba 30. 09. 2017.


Kop „Drmno“ u korak sa vremenom: Dispečerski centar za novo doba • Poportal\nKop „Drmno“ u korak sa vremenom: Dispečerski centar za novo doba\nU okviru izgradnje novog, šestog BTO sistema, u delu elektroprojektovanja „Paketa 2“ predviđena je izgradnja dispečerskog centra razvojnog tipa, koji će daljim ulaganjima moći da se proširuje na ostale rudarske sisteme.\nNa Površinskom kopu „Drmno“ počela je izgradnja dispečerskog centra za novi, šesti rudarski sistem. U toku su građevinski radovi na prostoru za smeštaj savremene opreme dispečerskog centra za nadgledanje i upravljanje radom, kako novim, tako i ostalim rudarskim sistemima u proizvodnom procesu.\n− Prvi korak u modernizaciji dispečerskog centra započeo je realizacijom projekta iz kineskog kredita koji se odnosi na proširenje proizvodnje kopa na 12 miliona tona uglja godišnje – rekao je Zoran Miladinović, glavni inženjer elektroodržavanja na kopu „Drmno“.\nU okviru izgradnje novog šestog BTO sistema, u delu elektroprojektovanja „Paketa 2“, predviđena je izgradnja dispečerskog centra razvojnog tipa, koji će daljim ulaganjima moći da se proširuje na ostale rudarske sisteme. Koncept koji je u fazi realizacije obuhvata: tehnološku kontrolu celog šestog BTO sistema od radne stanice za pokretanje sistema do kontrolnog centra bagera, transportera, odlagača i TS „Rudnik 5“. Predviđeno je i postavljanje interfonske infrastrukture na celom šestom BTO sistemu, kao i radio-komunikacije.\n− Centar će obezbediti stalno praćenje proizvodnih rezultata, statusnog stanja opreme, pamćenje događaja tokom godine, objedinjenu protivpožarnu detekciju, sistem otprašivanja i veliku energetsku efikasnost proizvodnih kapaciteta. Da bi sve funkcionisalo, potrebno je da se oformi komunikaciona mreža sa optičkim kablom dužine 12 kilometara. Ovakvim povezivanjem svi proizvodni kapaciteti postaju jedna celina u sistemu nadzora i upravljanja. Novi bager „SchRs 1400“ i odlagač „PA 8500“ bežičnim linkovima biće povezani u ovaj optički prsten − rekao je Miladinović.\nObezbeđenje prostora za ovakav projekat je veoma zahtevan posao. Potrebno je da se stvore pogodni uslovi i za rad ljudi i za funkcionisanje opreme. Sve neželjene promene i narušavanje radnih uslova odmah će se alarmirati na SCADA sistemu dispečerskog centra. Stvaranja jedinstvenog dispečerskog centra PK „Drmno“ zahteva međusobno povezivanje više paketa savremene opreme i realizaciju više uzajamno povezanih projekata.\nSektor elektroodržavanja, grupa za građevinske poslove u „TE-KO Kostolac“, zajedno sa najvišim menadžmentom EPS-a, daju ogroman doprinos. Posle realizacije projekta sasvim je sigurno da će kop „Drmno“ biti jedan od najsavremenijih na ovim prostorima i lider u implementaciji savremenih tehničko-tehnoloških rešenja u ovoj oblasti.\nSaradnja s fakultetima\nNa kopu „Drmno“ realizovana su u prethodnom periodu dva velika i značajna projekta u saradnji sa domaćim visokoobrazovnim ustanovama i institucijama. Na kopu se s jednog mesta upravlja sistemom za dubinsko predodvodnjavanje kopa, u koji je povezano više od 300 bunara, a formiran je i jedinstveni centar za praćenje i upravljanje radom mašina pomoćne mehanizacije putem sistema za satelitsko praćenje.\nSveštenici od honorara uplaćuju dodatak za staž\nSmederevo: U kanalu pronađeni delovi tela muškarca\nOtvorena besplatna linija za prijavu poslodavaca koji osobama sa invaliditetom uskraćuju prava\nMinistar Šarčević obišao radove u osnovnoj školi u Velikom Gradištu\nBugarska zatvorila granice


Norveška prijavila EA, Valve, Nintendo i Sony za kršenje prava potrošača\nDigitalne prodavnice nisu Divlji Zapad\nUpdated ponedeljak 30 04 2018 14:37:04\nPosted ponedeljak 30 04 2018 13:50:49\nČetiri velika igrača u svetu digitalnih prodavnica još uvek ne poštuju evropske zakone o zaštiti potrošača.\nKomisija potrošača Norveške (NCC) je podnela žalbu protiv EA, Nintendo, Sony i Valve, navodeći da njihove platforme za distribuciju igara krše prava potrošača u Evropi sa strane mogućnosti povrata novca i kupljenih igara. Tako Steam, Origin i PlayStation Store, iako nude mogućnost refundiranja igre ukoliko je kupac vrati, ne stavljaju mušterijama jasno do znanja ovu mogućnost, kao ni uslove pod kojima se pravo može iskoristiti.\nSteam, najveća platforma za distribuciju PC igara, nudi mogućnost da vratite igru iz bilo kog razloga samo ukoliko ste je kupili direktno na Steamu, niste je igrali više od dva sata i od kupovine nije prošlo 14 dana. NCC navodi da bi Valve trebalo da uvede neki vid potvrđivanja od strane kupca da je upoznat sa svojim pravima prilikom svake kupovine.\nSa druge strane, Nintendo ne nudi mogućnost otkazivanja preordera na eShop, što je NCC zahteva da se pod hitno promeni. ''Digitalne prodavnice ne postoje u vakumu bezakonja. Ove kompanije su među najvećim na svetu (u industriji zabave) i moraju da se vode zakonima i brinu o svojim kupcima kao i svi ostali.''\nSteam je nedavno uveo nova podešavanja privatnosti, kojima možete sakriti ko i šta vidi na vašem profilu, a ranije ove godine je oborio još jedan svoj rekord.


Oditor 0117 - Oditor\nVrednovanje rizika u finansijskom menadžmentu\nRadovan Klincov, Aleksandar Majstorović, Jova Miloradić\nEkonomije sa dominantnim privatnim vlasništvom i razvijenim tržišnim institucijama grade svoj prosperitet na ciljnoj funkciji preduzeća u oblik u maksimizacije profita.\nSlobodan Stanojević, Nenad Đorđević, Dejan Volf\nPlaniranje je proces donošenja upravljačk ih odluka, kojom se smanjuje ili otklanja neizvesnost buduće aktivnosti i sistem održava u dopuštenim (tolerantnim) okvirima funkcionalnosti u budućem periodu. Planiranjem se subjekat planiranja priprema na rizike negativnog uticaja okruženja, na to da se oni svedu na najmanju meru i da organizacija uspešno realizuje ciljeve.\nPredikcija poslovanja privrede Srbije je od velike važnosti za investicione aktivnosti, koje su generator rasta i razvoja ekonomije jedne zemlje. Zvanično obelodanjeni podaci o rezultatima poslovanja privrede Srbije su potrebna i dovoljna osnova za sušastvenu analizu finansijskih izveštaja u domenu predikcije, kao i detektovanja potencijalnih gubitaša versus dobitaša u privredi.\nNikola Milanović, Slobodan Andžić, Mirko Butulija\nProfit predstavlja osnovni cilj svakog proizvodnog preduzeća. Da bi neko preduzeće moglo da proizvede proizvod, ili pruži uslugu, ono mora raspolagati određenim kapitalom.\nOcenjivanje i predviđanje potreba potrošača\nDuško Jovanović, Nikola Milenković, Radovan Damnjanović\nTajna uspešnog poslovanja je u tome da znamo ko su korinici određenog proizvoda ili usluge, i da se zna šta oni očekuju od organizacije. Razumevanje potreba korisnika je ključan faktor u njihovom zadržavanju, kao i sticanju novih korisnika u procesu ostvarivanja većeg udela na tržištu i maksimimizacije profita, što je krajnji cilj svake organizacije.\nŽikica Bardžić, Dragomir Đurić, Uglješa Mrdić\nRad na ovom članku iniciran je predstojećim ”mogućim” predsedničkim izborima u ovo zemlji. Da li će se desiti prava demokratija, pa će posle dva mandata Džozef Kabila i predhodnim vremenom u ukupnom trajanju od 15 godina, prepustiti mesto predsednika drugome ili će kao i u mnogim drugim susednim i Afričkim, pa i zemljama iz ostatka sveta, da se desi da se pronađe neko ”rešenje” i dobije još ”koji” mandat nejasno je.\nEkonomska analiza uticaja savremene poljoprivrede na održivi razvoj\nNebojša Praća, Miodrag Paspalj, Dušanka Paspalj\nU radu se analizira značaj savremene poljoprivredne proizvodnje u tržišnom međunarodnom poretku i u nacionalnom sistemu privrednog razvoja. Agrarna politika u svetu mora da uvaži ekološke standarde u cilju zaštite životne sredine i zdravlja ljudi.\nOlja Arsenijević, Maja Dimić, Ljiljana Lj. Bulatović\nU situaciji kada je na tržištu mobilne telefonije u našoj zemlјi, konkurencija sve jača i veća i kada se pojavila konkurencija u oblasti fiksne telefonije slobodno se može reći da su prošla vremena kada su klijenti čekali na Telekom.\nMomir Kovačević, Jovan Ilić, Radovan Damnjanović\nObzirom da je porez na dohodak (PDG) jedan od najbitnijih fiskalnih poreza i da ima veliki broj obveznika u radu je izvršen osvrt na njegovu evoluciju, okolnosti pod kojima je nastao, vrste poreskih oblika koje su mu prethodile kao i na uslove pod kojima se javio kao savremeni poreski oblik.


"Njujork tajms": Aleksandar Vučić je zapanjio Srbe! | Vestinet.rs\nPočetna SVET\t„Njujork tajms“: Aleksandar Vučić je zapanjio Srbe!\n„Njujork tajms“: Aleksandar Vučić je zapanjio Srbe!\nList piše da bi Ana Brnabić, koja je u politiku ušla prošle godine, kada ju je Vučić postavio na položaj ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu, mogla da postane prva žena i prva otvoreno gej osoba na mestu premijera u Srbiji.\nList navodi da je Brnabić, pošto je nominovana, izjavila da će, ako bude izabrana, voditi vladu sa odlučnošću i odgovornošću.\n„Zaista, ako se Brnabić omogući da vrši svoja ovlašćenja i vodi vladu Srbije, time će poslati moćan signal da je vreme za Srbiju – i za ostatak sveta – da iza sebe ostave stare predrasude“, konstatuje „Njujork tajms“.\nTaj cilj će, međutim, biti kompromitovan ukoliko se pokaže da je Brnabića postala samo Vučićevo oruđe, ili ako bude odbačena da bi se, kako se navodi, uvećale Vučićeve velike ambicije.\n„Njujork tajms“ navodi i da je Srpskoj naprednoj stranci potrebno 126 poslanika za imenovanje novog premijera, dok opozicioni poslanici, u zemlji gde polovina ljudi smatra da je homoseksualnost bolest, oklevaju da podrže Anu Brnabić.\nAleksandar VučićAna BrnabićpremijerSRBIJAvesti\nHoroskop za ponedeljak, 26. jun 2017. godine\nPANIKA: Morska neman unela totalni HAOS među kupače na Majorki – VIDEO