Đoriću, ostavi Srbiju na miru!\nBurno je bilo pre dva dana na vanrednoj sednici Skupštine FSS, a još burniji je bio član Izvršnog odbora i predsednik srpskoligaša Novog Sada Miodrag Morača, koji se oštro usprotivio glavnokomandujućem ispred Udruženja trenera i direktoru trenerske škole Milovanu Đoriću, zbog njegovih kriterijumima za izbor novog predsednika. Kompletan tekst\nPartizan :Treća sreća\nI treći put ovog proleća, Partizan, u ne tako sjajnoj formi (tri uzastopna remija), ide „na crtu“ komšijama, u nadi da će konačno ostvariti dugo željeni trijumf nad Crvenom zvezdom. Iako je reč o polufinalnom okršaju, na talonu je pehar namenjen pobedniku kupa, a toga je svestan i trener Partizana Slaviša Jokanović. Kompletan tekst\nCrvena zvezda : ne damo kup\nCrvena zvezda, već po tradiciji, u polufinalu nacionalnog Kupa dočekuje „večitog rivala’’ iz Humske ulice. Od devet okršaja za plasman u finale, „crveno-beli“ su slavili osam puta, ali se ne oslanjaju mnogo na tradiciju.\n- Svaka utakmica sa Partizanom je poseban i nezavisan događaj. Svesni smo važnosti meča i da utakmica, osim plasmana u finale Kompletan tekst\nNJihovo vreme dolazi\nOčima uperenim prema sjajnim zvezdama svetskog tenisa, među kojima svetle, Ana, Jelena, Novak i Janko, u stanju smo da previdimo ili da od njihovog bleštavog sjaja ne uočimo veliku kolonu talenata devojčica i dečaka iz Srbije, koji su poput njihovih idola, krenuli u svet i tamo se po svemu viđenom i te kako dobro snašli.\nKomšije, pare na sunce\nVaterpolo klub Partizan završio je ovu sezonu preuranjeno u odnosu na očekivanja javnosti, ali u skladu sa željama sa početka sezone. Predstojeću pauzu do septembra klub sa Banjice će iskoristiti da dodatno pojača sastav, koji će sledeće sezone jurišati na titulu prvaka Evrope. U međuvremenu, Partizan nastavlja da radi na jačanju srpskog vaterpola i poziva rukovodstvo Crvene zvezde da izmiri dugove, koji ugrožavaju normalan rad kluba. dalje\nFinale spasava sezonu\nU senci novog večitog derbija, Zemun i OFK Beograd u Gornjoj varoši vodiće borbu za drugog finalistu Lav kupa Srbije (15). Plasmanom u finale najmasovnijeg takmičenja oba tima pokušaće da spasu sezonu, pošto se neočekivano, u Prvoj ligi, odnosno Superligi bore za opstanak. dalje


ProAuto – Španska elektrificirana ofanziva na sajmu automobila IAA 2019, u Frankfurtu [Galerija]\nI KOD SEATA BENZIN SAMO U TRAGOVIMA\nSeat je na Sajam u Frakfurtu došao sa velikim ambicijama i velikim brojem automobila, a ulogu prezentatora, preuzeo je Luca de Meo, predsjednik Seata.\n“Frankfurtski sajam došao je u pravo vrijeme za nas, kada imamo najbolje prodajne i finansijske rezultate u historiji. Naša pozicija omogućuje nam da da ostanemo posvećeni i da nastavimo investiranje u mobilnost budućnosti, sa novom generacijom tehnoloških rješenja, gdje elektrifikacija igra ključnu ulogu”, naglasio je De Meo.\nSeat i Cupra – IAA 2019\nNaime, Seat je u periodu od januara do avgusta isporučio 411.600 automobila i zabilježio rast prodaje od 7,2%.\nKao znak ulaska u “hibridnu eru”, Seat je na svom izložbenom prostoru izložio Tarraco FR PHEV, koji svojim izgledom plijeni pažnju i oduševljava svojim tehničkim sposobnostima, jer njegov hibridni pogon ima sistemsku snagu od 245 KS, emisiju CO2 manju od 50 g/km, te električni doseg od 50 km.\nSeat Tarraco FRe \nBrend Cupra pokazuje da je elektrifikacija i da su električno pokretani automobili izvjesna budućnost.\nTako je javno predstavljen električni koncept Tavascan koji dimenzijama, sportskim dizajnom, sofisticiranim enterijerom i električnim pogonom demonstrira potencijale Cupre.\nUz to, Cupra pokazuje i sportske ambicije, pa je predstavila električni Cupra e-racer, sa kojim će novi brend ambasador i proslavljeni vozač Mattias Ekström nastupati na novom ETCR šampionatu.\nConcept, Cupra, Cupra e-Racer, Cupra Tavascan, Cupra Tavascan Electric, Cupra Tavascan Electric Concept, e-Racer, Električno vozilo, Elektrifikacija, Hybrid, Luca de Meo, Mattias Ekstrom, PHEV, Plug-in Hybrid, Seat, Seat Tarraco, Seat Tarraco FR, Seat Tarraco FR PHEV, SUV, Tarraco FR, Tarraco FR PHEV, Tavascan Electric\nCaptur - Renaultov strateški proizvod Audi AI:Trail - električni off-roader budućnosti\nBMW M3 i M4 – premijera prije...


Mladi uz pesmu i ples promovisali životni stil bez alkohola - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nMladi uz pesmu i ples promovisali životni stil bez alkohola\nMladi u Bečeju bili su deo promocije životnog stila bez alkohola. Performans u okviru projekta „Lažna sloboda – životni stil bez alkohola“ , realizovan je na centralnom trgu u Bečeju.\nGledajući sliku, opšti je utisak da su se devojke i mladići odlično zabavili, privukli su i poglede znatiželjnih prolaznika, a osim toga, priključili su im se i drugi mladi.\nTamara Češljarov, članica BUM-a, učestvovala je na obuci u okviru projekta „Lažna sloboda – životni stil bez alkohola“. Kako nam je nakon održanog performansa rekla, mladi su pokazali da mogu da se druže i uživaju i bez poroka.\nTog dana plesalo se i u družilo i u Kikindi, Sjenici, Novom Pazaru, Beogradu, Novom Sadu, Boru, Loznici, Nišu, Leskovcu, Zaječaru, Somboru, Bačkoj Palanci, Kragujevcu, Pančevu, Pirotu i Požarevcu, a nešto ranije, učesnici Igara bez granica, i posetioci otvorenog bazena bečejskog sportskog centra, imali su prilike se na isti način druže sa mladim Bečejcima. Ovaj projekat realizuju se na četiri kontinenta Afrika, Amerika, Evropa i Azija.


''Paljka'' novi-stari kormilar Žitorađana - jugsport.net\n”Paljka” novi-stari kormilar Žitorađana\nŽITORAĐA – Posle kiksa protiv ekipe Poleta iz Lapljeg sela, koji ruku na srce ne možemo reći da ide na ”dušu” sada već bivšeg stratega Žitorađe Ivana Jovanovića, uprava kluba odlučila da napravi promenu na trenerskoj poziciji i da palicu poveri legendi kluba Bojanu Miloševiću Paljki.\nPaljka koji je i na početku prošle polu-sezone vodio klub, vraća se u klub u ni malo lakom trenutku. Igrači u blagoj rezultatskoj i igračkoj krizi, pozicija na tabeli ne zadovoljava apetite uprave, a u narednom kolu očekuje ih opštinski derbi sa ekipom Svetlosti iz Badnjevca. Badnjevčani, pod dirigentskom palicom Dragana Stankovića – Šimija, su podigli formu, zabeležili prvu pobedu i sigurno je da neće istaći belu zastavu u meču sa Žitorađom. Svestan je i popularni Paljka toga, a za jugsport kaže:\nBojan Milošević na treningu Žitorađe /\n– Dolazim u klub u teškom trenutku, momci su odigrali već 8 kola, a sada nas očekuje komšijski derbi, sa ni malo naivnom ekipom Svetlosti. – kaže Milošević, i dodaje da je njegova filozofija fudbala poznata: – Uvek igram na gol više, takav sam fudbal voleo i kao igrač, takav fudbal praktikujem i kao trener. Imamo dobru ekipu, kvalitetan roster, i sigurno je da neće biti teško da nađemo zajednički jezik sa igračima na terenu.\nMiloševiću će pomoćnik biti dosadašnji pomoćni trener Žitorađe Milan Marjanović, koji će kako kaže Milošević, biti od pomoći u u nekoliko uvodnih mečeva.\n– Sigurno je da Milan zna sve ove igrače kao i oni njega, i to će mi biti velika olakšica u radu sa ekipom. Vratio sam se u klub u kome sam proveo preko 20 godina, i sigurno je da se svi ovde znamo, i da će publika imati velika očekivanja. Ono što je nama sada potrebno jeste strpljenje publike, jer moramo da idemo korak po korak i da iz meča u meč podižemo kvalitet igre. – jasan je Milošević.\nBojan Milošević je juče odradio prvi trening sa ekipom i video šta od igrača trenutno ima na raspolaganju, prema njegovim rečima za vreme treninga, zadovoljan je zatečenim, ali napominje da kao i uvek ima prostora za napredak.\nKomšijski derbi Fk Svetlost – Fk Žitorađa na programu je u nedelju u 11 časova, na stadionu Sveti Jovan u Orljanu.\nTagged Bojan Milošević - Paljka Fk Žitorađa zona jug\nRođendanske čestitke koje prijaju


Skupština EPCG usvojila odluku o prodaji uglja | SEEbiz.eu\nSkupština EPCG usvojila odluku o prodaji uglja\nObjavljeno: 31.01.2018 / 19:00\nPODGORICA - Akcionari Elektroprivrede (EPCG) danas su na vanrednoj sjednici Skupštine sa 99,96 odsto glasova usvojili ugovor o prodaji uglja između te kompanije i Rudnika uglja.\nRiječ je o petogodišnjem ugovoru koji će se primjenjivati od 1. aprila ove do kraja 2022. godine i koji bi, prema ocjeni nadležnih iz EPCG, toj kompaniji donio godišnju uštedu od oko milion eura, odnosno pet miliona eura do kraja njegoovg važenja.\nDirektor Direkcije za pravne poslove EPCG Željko Ćorić, saopštio je da je taj ugovor neophodan kako bi se obezbijedilo nesmetano snabdijevanje električnom energijom, što je i javni interes.\nPrema njegovim riječima, važeči ugovor ističe 31. marta, a usaglašavan je na najbolji mogući način tokom nekoliko mjeseci pregovaranja.\n"Radi se o ugovoru koji je u najvećem dijelu isti kao do sada važeći, a sačinjen je u saglasnosti sa zahtjevom međunarodnih bankarskih institucija", rekao je Ćorić i naveo da je taj dokument unaprijeđen značajno u interesu EPCG.\n"Ugovor štiti EPCG uslijed planirane ekološke rekonstrukcije, jer se mora obezbijediti kontinuiran rad Rudnika uglja, kako bi bila i kontinuirana proizvodnja u Termoelektrani (TE) Pljevlja", kazao je Ćorić.\nOn je podsjetio da je dosadašnji ugovor bio na tri godine i da je cijena od 2010. godine do prošle bila 25,65 eura.\n"Sada ovaj ugovor ima cijenu od 24 eura. EPCG cijenu vezuje za toplotu, za ono što je bitno za samu proizvodnju energije, a ne količinu, razmišljajući kakve oscilacije mogu biti na tržištu energije", rekao je Ćorić.\nManjinski akcionar Dejan Mijović, ocijenio je da se potpisivanjem tog petogodišnjeg ugovora šteti interesu akcionara i EPCG.\nOn je pitao zašto Vlada ne pošalje predstavnike da vidi da li Rudnik uglja obavlja rekultivaciju, i zašto ne pošalje inspektore da ispitaju stanje u kompanija koja, kako tvrdi, ima gubitke i velike obaveze.\n"Treba li EPCG sve to da preuzme na sebe kada kupi akcije Rudnika uglja", pitao je Mijović i ocijenio da se zaključivanjem sadašnjeg ugovora povećava cijena akcija italijanske kompanije A2A i biznismena Aca Đukanovića.\nIzvršni direktor EPCG, Igor Noveljić, rekao je da je ugovor predložen vođen isključivo interesima te energetske kompanije, polazeći od činjenice da se njime obezbjeđuje kontinuitet poslovanja TE Pljevlja.\nPrema riječima Noveljića, riječ je o najpovoljnijim uslovima za EPCG u posljednjem periodu. On je kazao da je postignut kompromis za obje kompanije i u interesu energetskog sektora.\nNoveljić tvrdi da ni na koji način taj ugovor ne može povećati procijenjenu cijenu akcija Rudnika uglja.\nPredsjednik Odbora direktora EPCG, Đoko Krivokapić, podsjetio je na opravdanost tog ugovora, proisteklog nakon sagledavanja značaja dva sistema za Crnu Goru i njen energetski bilans.\nTagovi: Elektroprivreda Crne Gore, ugalj, Rudnik uglja, Željko Ćorić


ORIĆA MUSLIMANSKA OBAVEŠTAJNA SLUŽBA SMATRALA KRIMINALCEM: Njegova banda 4\t7\npetar latinovic\t 08.01.2020. 08:34h\nU Crnoj Gori danas na snagu stupa sporni Zakon o slobodi veroispovesti, koji je usvojen u crnogorskom parlamentu pod okriljem noći poslednjih dana prošle godine, uprkos protivljenju Mitropolije crnogorsko-primorske SPC, uz hapšenje poslanika dela opozicije, što je dodatno produbilo postojeću krizu u toj državi.\nUsvajanjem tog zakona prestaje da važi dosadašnji Zakon o pravnom položaju verskih zajednica iz 1977.\nCrnogorske vlasti uveravaju da novi zakon garantuje punu slobodu veroispovesti svim vernicima i ravnopravan položaj svih verskih zajednica u Crnoj Gori, kao i punu slobodu uverenja svim onim građanima koji nisu vernici.\nPomenuti zakon predviđa da će svi verski objekti koji predstavljaju kulturnu baštinu, a koji su bili imovina države Crne Gore pre gubitka njene nezavisnosti 1918. godine i koji kasnije nisu na odgovarajući pravni način prešli u svojinu neke verske zajednice, biti prepoznati kao državna imovina.\nZakon predviđa i da ako bilo koja verska zajednica raspolaže dokazima da je na osnovu nekad ili danas važećih propisa postala vlasnik neke imovine država će to priznati i poštovati.\nTokom pokušaja odbrane spornog zakona, koji se smatra diskriminatorskim, izneto je niz zabrinjavajućih i grubih falsifikata istorijskih činjenica, posebno u tzv. Apelu88, na koji je u ponedeljak objavljen odgovor pod nazivom Zajednička reakcija, a koji je potpisalo 85 akademiskih radnika i naučika, mahom istoričara.\nUz poziv na suzdržavanje od "istorijski i činjenično neutemeljenih iskaza", potpisnici te zajedničke reakcije ističu da Crna Gora u SFRJ, te u docnijoj SRJ, kao i u Državnoj zajednici Srbije i Crne Gore, imala nepromenjen i ustavom zagarantovan položaj ravnopravne federalne jedinice, te je njena nezavisnost posledica tog statusa, koji joj je u kontinuitetu bio omogućen, a ne događaja iz 1918.\nTi događaji, dodaje se, nikako se ne mogu označiti kao okupacija, već željeni nastanak združene države Srba, Hrvata i Slovenaca, odnosno potonje Jugoslavije, za koju se izjasnila i većina Crnogoraca kao ondašnjih konstituenata srpskog naroda, o čemu, van svake mogućnosti tendencioznih tumačenja, svedoči dostupna istorijska građa.\nNejasno je, ističu istoričari, na koji način i na osnovu kojih pisanih istorijskih izvora potpisnici tzv. Apela 88 zaključuju da je Republika Crna Gora poništila navodni dekret "regenta Aleksandra iz 1920. godine, kojim je ukinuta autokefalna Crnogorska pravoslavna crkva", kada sva dostupna istorijska građa nepobitno dokazuje da se radi o jednoj od episkopija Srpske pravoslavne Pećke patrijaršije, koja je te 1920. drugi put obnovljena kao Srpska pravoslavna crkva.\nUpravo je Sveti sinod Pravoslavne crkve u Crnoj Gori na zasedanju, koje je održano 16. (29.) decembra 1918. godine na Cetinju, doneo jednoglasnu odluku da se Pravoslavna crkva u Crnoj Gori ujedini sa Pravoslavnom crkvom u Srbiji, te da zajedno sa njom postane sastavni deo jedinstvene Pravoslavne crkve u novostvorenoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, odnosno tada obnovljene Srpske pravoslavne crkve.\nKljučni korak ka sprovođenju te odluke učinjen je, ističu, na prvoj konferenciji svih pravoslavnih arhijereja u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, koja je zasedala tokom proleća 1919. godine u Beogradu, a na kojoj je formiran Središnji arhijerejski sabor za čijeg je predsednika izabran upravo crnogorski mitropolit Mitrofan (Ban) koji je odigrao ključnu ulogu u stvaranju jedinstvene Srpske pravoslavne crkve (1920).\n"Takozvani Apel 88, dakle, ne samo da sadrži grube falsifikate istorijskih činjenica, već pomoću tih falsifikata, tobož brinući se za multikonfesionalni karakter Crne Gore, dodatno potpiruje prisutnu šovinističku, antisrpsku i anticrkvenu kampanju", stoji u Reakciji.\nZakon o slobodi veroispovestiCrna GoraMilo ĐukanovićSPC\nORIĆA MUSLIMANSKA OBAVEŠTAJNA SLUŽBA SMATRALA KRIMINALCEM: Njegova banda ubijala i Bošnjake, mnogo toga se stavlja na teret Srbima 4\t7


Ana Kostadinović iz Beograda kreće na najlepši posao u Srbiji - Direkt Portal\n16.05.2019 15:31 promocija, Serbian adventures, srbija, turizam 0\nNajlepši posao u Srbiji, da tri meseca putuje po zemlji i o tom putu izveštava na društvenim mrežama, dobila je Ana Kostadinović iz Beograda, apsolvent novinarstva na Fakultetu političkih nauka.\nPobednica: Ana Kostadinović\nOvo je rezultat konkursa koji je objavio Serbian Adventures, platforma za online rezervisanje turističkih tura po Srbiji.\nKako navode u saopštenju, Anin posao biće da obiđe više od 200 turističkih destinacija, da uživa u pogledu sa najlepših vidikovaca u Srbiji, poseti najznačajnije istorijske lokalitete, plovi rekama, oproba se u adrenalinskim aktivnostima, banja u najpoznatijim banjama, uživa u najboljim gastronomskim specijalitetima, učestvuje u nekim od najpoznatijih manifestacija u Srbiji, upozna se sa različitim običajima, tradicijom i kulturom brojnih naroda koji žive u našoj zemlji. Imaće mesečnu platu od 1.000 evra i plaćene troškove, a njena jedina obaveza biće da o putovanjima izveštava putem društvenih mreža.\nDodaju da se na konkursu stiglo 143 prijave, a u uži izbor odabrano je njih 10.\n„O izboru najboljeg odlučivale su nijanse, zbog čega su organizatori konkursa, SerbianAdventures.com i organizatori tura po Srbiji, odlučili da i ostalim učesnicima užeg izbora ponude neku vrstu saradnje i angažmana na promociji turističke ponude naše zemlje“, navode iz Serbian Adventures.


Sud u Švedskoj osudio "ruskog špijuna"\nSud u Švedskoj osudio “ruskog špijuna”\nSrijeda, 15.09.2021., 19:47 Srijeda, 15.09.2021., 20:36\nSud u Švedskoj osudio je danas 47-godišnjeg muškarca na tri godine zatvora zbog špijuniranja za Rusiju, koje je uključivalo prodaju tajnih podataka u vezi sa kompanijom proizvođača kamiona “Scania”.\nSud je objavio da je proglasio muškarca krivim za pribavljanje i prodaju tajnih podataka od proizvođača kamiona službeniku ruske ambasade, a oslobodio je ovog čovjeka sličnih optužbi za špijunažu u kompaniji “Volvo”.\n– Da bi bili osuđeni za špijunažu, potrebno je da bezbjednost Švedske može da bude narušena, ako informacije budu od koristi stranim zemljama – navodi se u saopštenju suda, i dodaje da je to potvrđeno u vezi sa informacijama koje se tiču “Scanie”, ali ne i koje se tiču kompanije “Volvo”.\nU saopštenju se dodaje da je osuđeni muškarac redovno primao gotovinu na sastancima sa zvaničnikom ruske ambasade, što se smatralo kompenzacijom za pružene informacije.\nOn je uhapšen prilikom susreta sa diplomatom u restoranu, nakon što je primio 27 800 švedskih kruna (3 242 dolara).\nMuškarac, koji je negirao optužbu, radio je kao konsultant za kompaniju “Volvo” 2016. i 2017. godine i za “Scaniu” 2018. i 2019. godine, sve dok nije uhapšen.\nAdvokat osuđenog rekao je da će se njegov klijent žaliti.


Kraj turističke sezone donosi umeren intenzitet saobraćaja i dobru prohodnost, trenutno bez zastoja i uz dobre uslove za vožnju na državnim putevima I i II reda, saopštio je jutros Auto-moto savez Srbije (AMSS).\nHorgoš Reske granica prelaz2\nIpak se vozači upozoravaju da budu oprezni zbog intenzivnih radova zbog kojih je na snazi veliki broj izmena u saobraćaju.\nOd 17. do 19. septembra, u vremenskom periodu od 09.00 do 14.00, u Beogradu će se izvoditi radovi na redovnom održavanju na delu državnog puta I A reda broj 1, na deonici od Plavog mosta do petlje "Lasta", u smeru ka Nišu. Na tom delu puta za saobraćaj će biti zatvorena krajnja leva (preticajna) saobraćajna traka, a saobraćaj će se odvijati voznom (srednjom) i krajnjom desnom (zaustavnom) saobraćajnom trakom.\nNova petlja "Bujanovac 1"\nPuštena je u saobraćaj novoizgradjena petlja "Bujanovac 1", na delu auto-puta E-75.\nPristup Bujanovcu ovim je omogućen preko petlje "Bujanovac 1" iz smera od Vranja ka Bujanovcu, kao i uključenje na auto-put E-75, iz pravca Bujanovca ka Vranju odnosno Preševu.\nDanas će se u vremenskom periodu od 07.00 do 19.00 izvoditi radovi na montaži novih metalnih konstrukcija portala na delu državnog puta I A reda broj 1, ispred saobraćajne trake za isključenje saobraćaja na petljama "Požarevac", "Smederevo" i "Kolari", pravac Niš - Beograd.\nsaobraćaj Granični prelaz Radovi\nAMSS: Vozači oprez zbog biciklista i motociklista na putevima\nSTANJE NA PUTEVIMA Manji broj vozila u saobraćaju, ali savetuje se OPREZNA VOŽNJA PORED REKA


Vučić: Objasnio sam Trampu zašto je važno da posjeti Srbiju\nNa večeri u Njujorku\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je američkom predsjedniku Donaldu Trampu (Trump) detaljno obrazložio razloge zbog kojih bi bilo važno da posjeti Srbiju, te da je Tramp potvrdio da prihvata njegov poziv.\n"Govorio sam o odnosu svih građana u Srbiji prema njemu i američkoj politici, kako će ga dočekati ljudi u Srbiji, zašto je to važno, kao i da bi njegova pojava pokazala koliko Srbi žele to prijateljstvo", naveo je Vučić.\nOn je istakao da mu je američki predsjednik potvrdio da je prihvatio njegov poziv, prenose beogradski mediji.\n"O politici smo vrlo kratko razgovarali, ali sam o Srbiji rekao sve što sam želio", rekao je Vučić novinarima u Njujorku.\nOcjenjujući da je u Trampom društvu bio nešto duže nego ostali lideri, Vučić je naveo da se to desilo zahvaljujući priči koju su započeli, a dijelom i zato što je iz istog regiona kao i Trampova supruga.\nOn je dodao da je sa Melanijom Tramp razgovarao na mješavini srpskog i slovenačkog jezika i da su se odlično razumjeli.\nVučić je sinoć bio na prijemu kod američkog predsjednika i njegove supruge priređenom za lidere, koji borave u Njujorku povodom održavanja Generalne skupštine UN.\nTramp Srbija Vučić\nVan der Bellen: Trampov govor je objava rata EU\nHejli: Tramp nije rekao da će odustati od sporazuma s Iranom\nTramp dolazi u Srbiju?


Fadil Novalić je odgovoran za sukob radnika i policije\nZa sva današnja nemila dešavanja u Zenici i sukob radnika i policije, mi, u Socijaldemokratskoj partiji Bosne i Hercegovine, smatramo odgovornim isključivo federalnog premijera Fadila Novalića, koji javno danima ponižava radnike „Željezare“ Zenica, koji su u štrajku glađu.\nNovalićeve tvrdnje kako su to „tamo neki kuhari“, kako ljudi koji štrajkuju glađu „treba malo da se strpe“ ili izjave da možda i radnici „Željezare“ mogu u stečaju kupiti svoju firmu „ako bude baš tako malo vrijedila“, krajnji su cinizam i pokazuju potpuno odsustvo minimuma ljudskosti i empatije trenutne vlasti.\nOčekivati, stoga od takvog premijera, da zbog svega ovoga, ponudi ostavku je iluzorno, iako je to jedino što bi u ovom trenutku mogao učiniti.\nAko Novalić i Vlada FBiH ne mogu, ne žele ili ne znaju riješiti probleme ove firme, ono što mogu i moraju jeste makar razgovarati sa radnicima koji su u izuzetno teškom položaju, a ne javno ih ponižavati svojim ciničnim istupima.\nKrajnje je vrijeme da vlast prihvati činjenicu da hiljade ljudi svakodnevno štrajkuju širom BiH, jer očigledno da bajke o prosperitetu, hiljadama radnih mjesta i napretku ne rješavaju konkretne pobleme ljudi.\nTražimo od policije da postupa maksimalno profesionalno i da se suzdrži od primjene sile prema radnicima, bez obzira da li to od njih traži bahata i neodgovorna vlast. Uostalom protiv te iste vlasti su nedavno protestirali i oni sami.\nRadnike „Željezare“ molimo da ne ugrožavaju svoje živote i prekinu štrajk glađu, te svoje proteste organiziraju ne dovodeći u pitanje svoje živote i sigurnost. Kao opoziciona partija izvšit ćemo svaki vid pritiska na vlast da se posveti traženju rješenja za radnike „Željezare“, ali i svih drugih radnika.\n> Neozbiljno je i neodgovorno davati bilo koju vrstu projekcija o budućoj izvršnoj vlasti u FBiH\n> Lulić: Vlast u HNK nema mjere za rješavanje problema nezaposlenosti\n> SDA je kukavica koja ne smije u opoziciju\n> Penzioneri ne smiju biti predmet ucjena za implementaciju nezakonite odluke CIK-a


Kinezi žele da grade autoput Banjaluka - Split\nBanjaluka - Najozbiljnije interesovanje za izgradnju dijela autoputa Banjaluka - Split, kroz RS, do sada je iskazala kineska kompanija "Sinohidro", a prema prvim procjenama, gradnja trase u RS duge 99,2 kilometra koštala bi 1,5 milijardi evra. U Banjaluci je juče prezentovan projekat izgradnje ovog autoputa, čija uk\nBanjaluka - Najozbiljnije interesovanje za izgradnju dijela autoputa Banjaluka - Split, kroz RS, do sada je iskazala kineska kompanija "Sinohidro", a prema prvim procjenama, gradnja trase u RS duge 99,2 kilometra koštala bi 1,5 milijardi evra. U Banjaluci je juče prezentovan projekat izgradnje ovog autoputa, čija ukupna dužina iznosi 186,1 kilometar. Kroz FBiH trebalo bi da bude izgrađeno oko 65 kilometara, a kroz Hrvatsku do čvora "Čaporice" 21,9 kilometara. Trasa budućeg autoputa trebalo bi da ide od Glamočana, preko Kola, platoa Manjače i Mrkonjić Grada do Mliništa.\nDirektor "Autoputeva RS" Dušan Topić je istakao da je RS preduzela određene aktivnosti u vezi sa ovim putem i da je fokus na obezbjeđivanju novca.\n- Sada imamo prilično lak pristup povoljnim kineskim kreditima, a imamo i kineske kompanije koje su veoma zainteresovane za ovaj posao. Sa jednom kompanijom gotovo već godinu razgovaramo na obezbjeđenju uslova da bismo mogli konkurisati za te kredite. Nadam se da ćemo u skorije vrijeme biti u prilici da potpišemo predugovor kojim bismo definisali obaveze i na osnovu čega bismo kineskim početnim sredstvima počeli da radimo studije za dio autoputa od Banjaluke do Mliništa - istakao je Topić.\nKazao je da će dionica kroz RS biti podijeljena u dvije faze. Prva faza u dužini od 62 kilometra biće od Glamočana do puta AVNOJ-a, dok će druga obuhvatiti preostali dio do Mliništa. Naglasio je da je ovaj autoput skuplji od autoputa Banjaluka - Doboj, koji se trenutno gradi u RS, jer je teren zahtjevniji.\nMinistar saobraćaja i veza RS Nedeljko Čubrilović ocijenio je da je za Srpsku izgradnja ovog autoputa izuzetno važna.\n- Za završetak izgradnje potrebno je od pet do sedam godina, dok za zatvaranje finansijske konstrukcije i izradu neophodne dokumentacije treba od 10 do 12 godina - rekao je Čubrilović.\nDirektor preduzeća "Ceste FBiH" Filip Vujeva istakao je da bi izgradnjom ovog autoputa bila obezbijeđena bolja povezanost sa Evropom.\nDušan Topić je rekao da je ovaj projekat veoma važan i u lokalnom, međudržavnom i međunarodnom smislu.\n- Ovaj autoput je važan za Banjaluku lokalno zbog toga što pored tranzitnog saobraćaja rješava i obilaznicu oko Banjaluke i spaja banjalučku regiju na sjeveru sa Evropom i na jugu sa Jadranskim morem - istakao je Topić.\nSledeća ⇨ Nakon izjašnjavanja parlamenta, počinje gradnja auto-puta\nPrethodna ⇦ Crna Gora: U četvrtak potpisivanje ugovora o finansiranju auto-puta


Vlada daje prednost zaduživanju na domaćem tržištu | Ekonomist\nSve obaveze u narednoj godini će se nesmetano servisirati, a Vlada će prednost prilikom zaduživanja dati domaćem tržištu i izdavanju lokalnih obveznica, saopštio je ministar finansija, Darko Radunović.\n“Druga garancija Svjetske banke (SB) zavisiće od naših rezultata reformi u upravljanju javnim finansijama, tržištu rada, penzijskom i finansijskom sektoru. Od SB se očekuje do 15 miliona eura kredita za smanjenje prekobrojnih u državnoj administraciji”, kazao je Radunović.\nOn je, odgovarajući na pitanje hoće li moći nesmetano da se otplaćuju rate javnog duga koje budu dospijevale dogodine, kazao da će se dospjele obaveze nesmetano servisirati tokom naredne godine.\n“Vlada će u narednoj godini nedostajuća sredstva za finansiranje budžeta obezbijediti u cilju otplate duga i obaveza iz prethodnog perioda i finansiranja kapitalnog budžeta, prvenstveno izgradnje prioritetne dionice autoputa. U toku naredne godine, ukupne obaveze po osnovu glavnice rezidentima i nerezidentima iznosiće 373,6 miliona eura, dok će otplata kamate i drugih troškova iznositi 95,75 miliona”, precizirao je Radunović.\nTakođe, ukupna obaveza po osnovu otplate obaveza iz prethodnog perioda iznosi 18,5 miliona. Za otplatu duga tokom naredne godine biće korišćeni depoziti ostvareni u ovoj, koji se procjenjuju u iznosu od 180 do 200 miliona.\n“Tokom naredne godine sredstva za finansiranje budžeta biće obezbijeđena iz postojećeg depozita, kao i zaduženjem na finansijskom tržištu, prvenstveno u okviru već postojećih ugovora, poput ugovora o kreditu za autoput Bar – Boljare, prioritetna dionica Smokovac – Uvač – Mateševo”, objasnio je Radunović.\nPrema njegovim riječima, pored kredita za autoput i ostale razvojne projekte, u cilju obezbjeđivanja nedostajućih sredstava, prednost će se dati domaćem tržištu i izdavanju lokalnih obveznica, sa različitim periodima otplate.\nTakođe, u obzir dolaze komercijalni aranžmani sa domaćim bankama, zavisno od interesovanja banaka i uslova pod kojima će se sredstva obezbjeđivati.\nRadunović je, odgovarajući na pitanje da li je već izvjesno da će Crna Gora dobiti i koliku garanciju SB za novo zaduživanje, kazao da država, u cilju dobijanja druge garancije Svjetske banke za razvojnu politiku, sprovodi reforme u dva stuba koji se odnose na jačanje fiskalne održivosti i ukupne finansijske otpornosti ekonomije.\n“Budući da se reforme sprovode u više oblasti, od upravljanja javnim finansijama, preko tržišta rada i penzijskog sistema, do reforme finansijskog sektora, sprovođenje tih reformi će uticati na dobijanje druge garancije Svjetske banke. Cilj dobijanja garancije je da Crnoj Gori obezbijedi povoljna sredstva za refinansiranje dijela javnog duga koji dospijeva 2020. godine”, kazao je Radunović.\nOn je, odgovarajući na pitanje da li, poslije vraćanja akcize na duvanske proizvode, ima signala da će se smanjiti siva ekonomija i povećati prihodi budžeta, kazao da je još rano govoriti o efektima smanjenja akciznog opterećenja na cigarete, ali ono što svakako jeste srednjoročan cilj to je stvaranje stabilnog tržišta za akcizne obveznike, smanjenje prostora za nelegalnu trgovinu kao i obezbjeđenje izvjesnijih budžetskih prihoda.\n“Kada je u pitanju nivo ‘sivog tržišta’ kod prometa cigaretama, Ministarstvo finansija prati količine akciznih markica koje su poručili akcizni obveznici kod Uprave carina, kao i podatke o uvozu cigareta. Prema podacima Uprave carina u septembru i oktobru, ostvaren je rast od 23 odsto što svakako ohrabruje kada je u pitanju ukupna naplata po osnovu akciza”, rekao je Radunović.


Izvor: SrbijaDanas.com, 10.Apr.2021, 17:13\nAs Crvene zvezde: Sport bi trebalo da bude dostupan svoj deci!\n• Roditelji oduševljeni akcijom, 70 dece uzrasta od 7 do 10 godina biće izabrano za jedinstvenu školicu koju je osnovao fudbalski trener Milorad Bajić\nZvezdarskom šumom i dalje se ori – sva deca su šampioni! Više od sto mališana je na terenu FK Mladi Mabat dobilo priliku da pokaže šta zna sa loptom i to pred fudbalerom Crvene zvezde Aleksandrom Kataijem i fristajlerom Nikolom Miloševićem Đotom! Spektakularni otvoreni čas fudbala označio je početak projekta Mozzartove besplatne škole sporta, a 70 dece uzrasta od 7 do 10 godina biće izabrano za jedinstvenu...\nZvezdarskom šumom i dalje se ori – sva deca su šampioni! Više od sto mališana je na terenu FK Mladi Mabat dobilo priliku da pokaže šta zna sa loptom i to pred fudbalerom Crvene zvezde Aleksandrom Kataijem i fristajlerom Nikolom Miloševićem Đotom!


Proteklog vikenda nepoznati počinioci provalili su u prostorije Turističke agencije "Centrotrans-Eurolines" smještene u Ferhadiji, centralnoj pješačkoj ulici u Sarajevu, gdje su otuđili određenu količinu novca\nLopovi su tom prilikom sebi osigurali i odlazak na koncert folk zvijezde Lepe Brene, jer su, kako se navodi u policijskom izvještaju MUP-a KS, ukrali i određen broj karata za njen nastup u Olimpijskoj dvorani Zetra.\nPolicija još nije uspjela identificirati lica koja su izvršila krađu, niti je poznato o kojem broju otuđenih karata je riječ.\nPopularna pjevačica narodne muzike Lepa Brena 30. maja planira posjetiti Sarajevo, gdje će održati koncert. Nakon više od 20 godina odsustvovanja, pjevačica rođena u Brčkom, sa trenutnom adresom boravka u Beogradu, zapjevat će u glavnom gradu Bosne i Hercegovine. Osim Sarajeva, Brena namjerava održati koncerte i u Mostaru, Bihaću i Banjaluci.\nNajavljeni koncert u sklopu turneje "Uđi slobodno" podigao je dosta prašine u javnosti, pogotovo nakon objavljivanja spornih fotografija u kojima ona navodno pozira u uniformi Vojske Republike Srpske. Bez obzira na kritike, organizatori tvrde da su prezadovoljni prodajom karata i interesom koji vlada za Breninim dolaskom u Sarajevo.


ZNA SE KAKO JE AFRIČKA KUGA STIGLA U SRBIJU! (VIDEO)\nNema novih slučajeva zaraze afričkom kugom svinja u Srbiji, Foto: EPA/Markus Heine\nNedimović je naglasio značaj primene preventivnih mera kao i blagovremenog otkrivanja simptoma\nObjavljeno: 15.08.2019. 20:38h\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović objasnio je šta je prouzrokovalo zarazu afričkom kugom.\nNema novih slučajeva zaraze afričkom kugom svinja u Srbiji, a za dosadašnje slučajeve najverovatnije je odgovoran ljudski faktor, izjavio je danas ministar poljoprivrede Branislav Nedimović posle razgovora s predstavnicima Udruženja odgajivača svinja, čiji članovi gaje petinu svinja u Srbiji.\n- Na sreću novih sumnji nema jer smo uspeli da za sada na mirkoprostoru to rešimo - rekao je Nedimović u Doroslovu i objasnio da je afrička kuga svinja kao terorista koji se tačkasto pojavljuje u pojedinim sredinama koje su prilično udaljene jedna od druge.\n- Mala gazdinstva su najugroženija zbog loših biosigurnosnih mera, šanse da prođe na veće farme su minimalne jer se savesno primenjuju mere a radi se na tome da ljudski faktor ne doprinese - rekao je miinistar i poručio da će se Srbija izboriti i sa ovom bolešću kao što se izborila i s mnogo težim bolestima.\nNedimović je naglasio značaj primene preventivnih mera kao i blagovremenog otkrivanja simptoma.\n- Svako ko ima uginulu životinju ili simptome zaraze, pa da mi moramo da intervenišemo eutanazijom, biće mu nadoknađena šteta po tržišnim principima, i to je važno da se zna zbog dojavljivanja ako se bolest negde pojavi - rekao je ministar.\nUdruženje odgajivača svinja Srbije ima 19 članova a oni ukupno gaje oko 600.000 tovljenika, što je petina proizvodnje u Srbiji.\nTokom razgovora ministra s predstavnicima udruženja na stolu su bile i druge teme kao što su promena veterinarskog štema i sistema biosigurnosnih mera, a razgovaralo se i o sistemima dalje podrške stočarstvu u Srbiji, rečeno je posle sastanka.\nDomaćin sastanka u Doroslovu bila je kompanija "Holo", veliki proizvođač svinja u ovom kraju Srbije.\nMASOVNI POKOLJ SVINJA U VELIKOJ KRSNI: Inspektori upadaju u domaćinstva i redom ubijaju prasiće!\nAfrička kuga u SrbijiNema novih slučajevaBranislav Nedimović se oglasioZaražene svinjeBolestZarazaVeterinariUdruženje odgajivača svinja


Na račun RS-a ove godine uplaćeno milijarda i 676 miliona KM - Klix.ba\nNa račun RS-a ove godine uplaćeno milijarda i 676 miliona KM\n2.11.2012. u 21:43\nNa račun javnih prihoda Republike Srpske za deset mjeseci ove godine uplaćeno je milijarda i 676 miliona KM, čime je ostvaren prošlogodišnji nivo naplate javnih prihoda, dok je desetomjesečna naplata doprinosa uvećana za 1,7 miliona KM, saopšteno je iz Poreske uprave Republike Srpske.\nTokom oktobra naplata javnih prihoda povećana je za sedam odsto u odnosu na oktobar prošle godine, odnosno, u oktobru 2012. godine naplaćeno je ukupno 178,5 miliona KM, a u oktobru 2011. 167 miliona KM.\nU saopštenju se navodi da se na direktne poreze naplaćene u prošlom mjesecu odnosi 34 miliona KM, što je osam odsto više nego u istom mjesecu 2011. godine kada je naplaćeno 31,6 miliona KM.\nU oktobru ove godine naplata doprinosa povećana je za osam odsto ili za devet miliona KM u odnosu na prošlogodišnju, odnosno naplaćeno je 118,5 miliona KM za razliku od prošlogodišnjih 109,8 miliona KM.\n"Doprinosi za Fond PIO u oktobru su povećani za devet odsto ili pet miliona KM, doprinosi za Fond zdravstvenog osiguranja za sedam odsto ili tri miliona KM, a za devet odsto povećana je i oktobarska naplata za Fond dječije zaštite, odnosno Fond za zapošljavanje“, navode iz Poreske uprave.\nU saopštenju se navodi da je najveće povećanje naplate u oktobru ostvareno po osnovu poreza na dobit, i to 14 posto, ili za skoro milion KM.\nMeđu blokiranim računima i filijale stranaka, Lijanovići, Selimovići...\n03.11.2012. u 10:04\nCentralna banka BiH: Ovo su firme kojima su blokirani računi\n02.11.2012. u 11:32


Grad preuzima zgradu bioskopa posle 20 godina suđenja - JuGmedia\nVRANJE- Odlukom Apelacionog suda u Nišu, grad Vranje dobio je višedecenijski spor oko vlasništva nad zgradom bioskopa “Sloboda” s pripadajućim objektima, koji je vođen sa Udruženjem zanatlija iz Vranja.\nTokom dvadesetak godina spora, predmet vlasništva nad poslovnom zgradom od oko 1.500 metara kvadratnih u ulici Ivo Lole Ribara br.8 je nekoliko puta prekidan da bi Viši sud u maju ove godine doneo presudu u korist Udruženja zanatlija iz Vranja. Usledila je žalba Apelacionom sudu na deset strana sa detaljnim obrazloženjem kojim se postupak umesto ponovnog suđenja preinačuje .\nPrema rečima gradskog pravobranilaca Dragana Mihajlovića, ključno je bilo to što Udruženje samostalnih zanatlija nije pravni sledbenik Opšteg udruženja preduzetnika koje je koristilo tu zgradu i koje je ugašeno pre osnivanja Udruženja zanatlija.\n“Vranje je dokazalo da je ta imovina nacionalizovana nakon Drugog Svetskog rata i da je data na korišćenje Opštem udruženju preduzetnika koje je prestalo da postoji. Prestajanjem postojanja subjekta neke imovine ukoliko nema pravnog naslednika prelazi u vlasništvo Republike Srbije”, pojašnjava Mihajlović.\nNekadašnji Zanatski dom osim prostorija bioskopa “Sloboda” obuhvata i hol u kome je sada smeštena prodavnica etno robe, prostor u kome se nalazila kafana Ugostiteljskog preduzeća Vranje sadašnji lokal “Strelac” ali mesto na kome je otvorena “ABC picerija” , pa se ispostavlja da su ovi korisnici sklopili ništavne ugovore koje će morati da revidiraju sa gradom.\nIpak Apelacioni sud je poništio i prvostepenu presudu odštetnog zahteva u iznosu od oko 50 miliona dinara, pa će Viši sud ponovo odlučivati po tom pitanju\n“ Mi smo tražili da se grad namiri jer je Udruženje zanatlija tokom 15 godina prihodovalo od izdavanje tih prostorija. Naš zahtev je bio blizu 50 miliona dinara. O tome će Viši sud ponovo odlučivati dok je pitanje nepokretnosti rešeno i ukoliko se ne radi revizija ona će biti konačna”, kaže Mihajlović i dodaje da će vlasništvo biti upisano na ime Republike Srbijedok će grad biti korisnik.\nSve ovo i dalje ne znači da će Vranje dobiti svoj bioskop na starom mestu jer su obilne kiše pre dve godine doprinele urušavanju strarog krova biskopa usled nemara i neodržavanje zgrade.\n“Kada objekat pređe u vlasništvo grada on će imati obavezu da taj deo sruši ili sanira”, kaže Mihajlović\nLeskovac prvi u Srbiji dobio potpunu licencu za Sigurnu kuću


Čibej slavio u škodi oktaviji WRC - PLUMRACE\n25. 11. 2012. Comments (0) Views: 732 Autosport, Reli\nPosle četiri specijalna ispita i vrhunskog spektakla na brzincu Savršćak, u nedelju je završen 3. reli šou Santa Domenika. Od 84 posade na tehničkom pregledu, 79 njih se pojavilo u nedelju ujutru na startu, di cilja je stiglo 60 posada. Pobedu u generalnom plasmanu ostvario je domaćin, Ivan Čibej, odličnom partijom u „škodi oktaviji WRC“. Iza njega završava Slovenac Darko Peljhan u „micubiši lanseru EVO 9“, a poslednji stepenik podijuma zauzima još jedan iskusni domaćin, Nenad Lončarić, u „subaru imprecu WRX STI“.\nODLIČNO DESETO MESTO\nVladica Rabrenović (Foto: P. Janković)\nJedino delimično iznenađenje što se tiče generalnog plasmana, jeste činjenica da je novi- stari prvak Hrvatske, Jure Šebalj, ostao bez plasmana na podijuma, zauzevši četvrtu poziciju.Tročlana ekspedicija srpskih relista dobila je tačno ono za šta je došla na ovaj zaista vrhunski spektakl u organizaciji AKK Sveta Nedelja. Vladica Rabrenović je iz daleke Švedske zapucao put Hrvatske po dobar provod i što bolji rezultat, i to je na kraju dobio- 10. mesto u generalnom plasmanu i druga pozicija u klasi 2 su zaista fantastično dostignuće. Uspeh još više dobija na značaju ako se zna da su Rabrenović i njegova ekipa proveli celu noć u garaži, jer je na motoru Rabrenovićevog „reno klija“ izgoreo klip!\nZa razliku od Rabrenovića, ekipa „MM Pauerr“ je pre svega pošla u vrhunski provod i druženje, pa se i oni vraćaju kućama prezadovoljni. Na kraju je posada Vićentić- Pijević bila bolja u internom okršaju od posade Lazarac- Gajić, mada treba priznati da je Lazarac imao jedno izletanje koje ga je koštalo gubitka od preko četiri minuta. Koliko je suštinski rezultat u ovoj prilici bio nebitan, najbolje ilustruje podatak da su obe posade ekipe „MM Pauer“ tokom prvog brzinskog ispita izvezle tri, umesto dva predviđena kruga prvim brzincem, zbog čega su već od starta imali gubitak od preko 10 minuta! S druge strane, taj opušteni pristup doneo ima je ovacije i domaće, ali i srpske publike, koja se ovog vikenda zaputila u Svetu Nedelju.\nKoliko je ovo sjajno takmičenje popularno i u zemljama u okruženju, govore najave da će Srbi, Mađari i Slovenci pohrliti naredne godine u još većem broju, u želji da takmičarsku sezonu zaokruže pravom razonodom i spektaklom za publiku.\n» Autosport, Reli » Čibej slavio u škodi oktaviji WRC


On je svojim domaćinima stavio primedbe na manjkavosti sportske dvorane, izgrađene 1973. pokrivanjem stadiona za male sportove "15. septembar", da bi Metalac mogao da igra u Prvoj saveznoj ligi SFRJ. To se odnosi na izgled i opremljenost svlačionica, kao i na činjencu da se moraju nabaviti novi koševi, modernizovati semafor i obezbediti da se parket ne kliza zbog kondenzovanja kod velikih poseta.\nProblem smeštaja ekipa i službenih lica, s obzirom na probleme u poslovanju privatnog hotelijerskog preduzeća "Sloga", biće rešen tako što će oni korisititi ili hotel u "Omni centru" ili ići u Banju Vrujci.\nMetalcu je za učešće u ABA ligi ponuđen naknadni poziv, koji košta 150.000 evra, posle otkazivanja Radničkog iz Kragujevca uslovljenog finansijskim problemima. Valjevski košarkaši su svojevremeno šest sezona igrali u "elitnom društvu" SFRJ, od 1972/73. do 1978/79, tokom kojih su "skinul skalp" svim najboljim ekipama - od Partizana i Crvene zvezde, do Jugoplastike, Zadra, Bosne i Olimpije.\nTu generaciju podigao je trener Luka Stančić (1939-1990), a predvodili su je braća Branko i Zoran Kovačević, Kecojević, Ilić, Jerinić, Stevanović i Borisavljević.


Pad broja stanovnika negativno utiče na privredni rast – Zrenjanin\nvanredni profesorna Ekonomskom fakultetu u Beogradu\nU periodu od 2011. (kada je obavljen poslednji popis stanovništva) pa do 2017. u našoj zemlji je u proseku svake godine rođeno oko 36 hiljada ljudi manje nego što ih je umrlo. Za ovih šest godina u Srbiji je, samo usled prirodnog kretanja stanovništva (nataliteta i mortaliteta) „nestao” grad veličine Niša!\nIzražena su i mehanička kretanja stanovništva – odlazak ljudi u inostranstvo (emigracija), naročito onih koji su u najproduktivnijem dobu. Emigracioni trendovi bi mogli da budu još dinamičniji pošto je u Nemačkoj usvojen novi Zakon o useljavanju stručne radne snage, koji će se primenjivati od 1. marta 2020, a koji predviđa olakšanje građanima koji dolaze iz zemalja koje nisu članice EU da se zaposle u toj zemlji. To znači da će i stanovnici Srbije moći da dođu do posla u Nemačkoj pod istim uslovima kao i nemački građani. Prema nalazima relevantnih istraživanja, očekuje se da će tokom narednih 30 godina broj stanovnika Srbije opasti za oko jedan milion ljudi. A već je 2017. prosečna starost stanovništva Srbije bila čak 43 godine, dok je na jednu mladu osobu (od 0 do 19 godina starosti) dolazilo 1,4 pripadnika starije populacije (iznad 60 godina starosti). Demografska kretanja, u pogledu broja stanovnika i starosne strukture stanovništva imaju uticaj na dinamiku privrednog rasta. Standardni teorijski modeli nas uče da su privredne performanse pod uticajem promena broja radne snage, kao i njene produktivnosti. Manje ljudi i starenje stanovništva u zemlji znače i snažan pad kontingenta radne snage (radno sposobna lica uzrasta 15-64 godine).\nKako ovakva demografska kretanja mogu da deluju na dinamiku proizvodnje/bruto domaćeg proizvoda? Smanjenje broja radnika u proizvodnom procesu može imati dvojak uticaj – manje radnika znači i manje angažovanih ljudskih resursa, ali i nastojanje da se taj nedostatak nadomesti povećanom produktivnošću rada uvođenjem novih tehnoloških rešenja (inovacijama, automatizacijom, digitalizacijom itd.). Starenje kontingenta radne snage takođe može delovati na dva načina – iskustvo radnika koje se akumulira sa godinama, pozitivno utiče na produktivnost radne snage, ali sa starenjem radnika, sposobnosti za prilagođavanje promenama, učinci inovacija, kao i sklonost ka preduzetništvu opadaju, što ima za efekat smanjenje produktivnosti rada.\nPrema istraživanjima „Kvartalnog monitora”, neto efekat pomenutih uticaja na privredni rast je negativan. Procenjuje se da će usled smanjenja broja i starenja stanovništva, te pada produktivnosti rada, BDP po glavi stanovnika u Srbiji do 2050. biti manji skoro za 25% u odnosu na vrednost koja bi bila dostignuta u odsustvu pomenutih negativnih demografskih kretanja.\nIako je teško očekivati da opisani trendovi mogu da se spreče, javnim politikama bi se moglo delovati u pravcu ublažavanja njihovih negativnih učinaka. Zadržavanje ljudi u zemlji bi bilo moguće ukoliko se obezbede veće plate, viši nivo životnog standarda, kao i mogućnosti za napredovanje prema zaslugama, uloženom naporu i trudu, kvalitetu… Sa druge strane, povećanje produktivnosti rada pretpostavlja unapređanja u sistemu obrazovanja i tehnološki naprednije investicije.\n← KAŠTEL EČKA: Obogaćena turistička ponuda\nVRHUNSKA PONUDA KOMPANIJE „SOLEKS” →


Maurisio Makri danas polaže zakletvu kao novi predsednik Argentine\nMaurisio Makri danas polaže zakletvu kao novi predsednik Argentine posle 12 godina vladavine bračnog para Kiršner, s obećanjem da će sprovesti privredne reforme i okončati praksu protekcionizma.\nOdlazeća predsednica Kristina Fernandes Kiršner i njen pokojni suprug Nestor Kiršner držali su vlast u Argentini 12 godina.\nJedan broj Argentinaca joj odaje priznanje zato što je proširila socijalna davanja, nacionalizovala neke kompanije i uvela gradjanska prava kao što su gej brakovi. Njeni kritičari kažu da je stvorila kulturu socijale i zagušila treću po veličini privredu u Latinskoj Americi politikom intervencionizma.\nKristina Fernandes Kiršner održala je sinoć emocionalni oproštajni govor pred desetinama hiljada pristalica ispred predsedničke palate u Buenos Ajresu, u kome je branila svoj učinak, prenosi Bi-Bi-Si (BBC).\n“Verujemo u to što smo ostvarili i treba da imamo pozitivan stav da osiguramo da se te stvari ne unište”, rekla je ona.\nOdlazeća predsednica neće prisustvovati današnjoj inauguraciji novog predsednika posle spora s njim oko mesta održavanja ceremonije. Ona je želela da to bude u Kongresu, a Makri u predsedničkoj palati. Makri je na kraju zatražio da se sudskom odlukom proglasi da joj mandat ističe u sredu u ponoć.\nKristina Fernandes se našalila na račun toga u svom sinoćnjem govoru. “Ne mogu dugo da govorim jer ću se posle ponoći pretvoriti u bundevu”, rekla je ona.\nPoslednjeg dana na mestu predsednice ona je otkrila bistu svog pokojnog supruga, bivšeg predsednika Nestora Kiršnera.\nŠef države će privremeno 12 sati bit predsednik Senata Federiko Pinedo koji će preneti ovlašćenja novom predsedniku Makriju.\nMakri, dosadašnji gradonačelnik Buenos Ajresa pobedio je u drugom krugu predsedničkih izbora 22. novembra kandidata koga je podržavala Kristina Fernandes.\nOn je prvi lider desnog centra koji dolazi na vlast od povratka demokratije u Argentini. Makri nije izložio detalje svoje ekonomske politike ali je rekao da će morati da sprovede brze i radikalne promene da bi povratio poverenje tržišta.\nMakri nasledjuje veliki broj ekonomskih problema uključujući inflaciju od skoro 15 odsto, prema zvaničnim podacima. Drugi stručnjaci procenjuju da je mnogo viša, oko 25 odsto.


Rukomet - Zepce.Ba - Gradski informativni portal Žepča\nponedjeljak, 21 April 2014 15:23\nRaspored i satnica 1. Međunarodnog rukometnog turnira “Zavidovići – Žepče 2014”\n„Rukomet u srcu“ je 1. Međunarodni rukometni turnir “Zavidovići – Žepče 2014”, kojeg zajedno organizuju premijerligaš RK “Krivaja” i federalni prvoligaš RK “Žepče” za rukometne nade iz Hrvatske, Srbije te Bosne i Hercegovine.\nponedjeljak, 14 April 2014 10:32\nŽepčaci inkasirali nova tri boda na svoj konto\nU nedelju 13.04.2014 godine, u dvorani KŠC "Don Bosko" od 16 sati odigrana je rukometna utakmica između ekipa RK "Žepče" i RK "Sana-7". I ovaj put Žepčaci su bili bolji, a utakmicu su zaključili rezultatom 33:31 (15:13).\npetak, 11 April 2014 15:33\nU nedjelju RK "Žepče" - RK "Sana"\nUtakmica Prve lige Federacije Bosne i Hercegovine, koja je ujedno i derbi kola, u kojoj rugoplasirano Žepče ugošćuje četvrtoplasiranu Sanu koja je u prvoj utakmici ostvarila pobjedu nad Žepčacima i domaćin traži uzvrat za poraz u domaćoj dvorani.\nponedjeljak, 07 April 2014 12:05\nRK Žepče se vratio iz Tuzle sa novim bodovima\nU subotu 5. aprila 2014. godine u sklopu Prve rukometne lige FBiH grupa „Sjever“, RK Žepče je upisao novu gostujuću pobjedu protiv ORK Tuzla. Susret je odigran u Sportsko-kulturno-privrednom centru „Mejdan“ sa početkom u 18h.\nnedjelja, 30 Mart 2014 22:32\nRK Bihać - RK Žepče 19:24 (9:10)\nU 12 kolu Prve lige FBiH, grupa sjever, rukometaši RK Žepče su rezultatom 19:24 (9:10) savladali RK Bihać i to u gostujućoj utakmici. Sutkinje u ovom susretu su bile Jašarević i Pehlivanović, obe iz Bihaća, dok je kontrolor Mehagić iz Cazina.\nsrijeda, 26 Mart 2014 20:50\nRK Žepče osuđen da prve bodove ne dobije do trećeg kola\nI u drugom kolu ista sudbina zadesila naše rukometne seniore. Nakon neodigranog prvog kola, zbog istupanja iz takmičenja RK BUDUĆNOST iz Sanskog Mosta, na žalost svih ljubitelja rukometa i Rukometni Klub BANOVIĆI iz Banovića takođe istupa iz Prve rukometne lige F BIH, grupa sjever.\npetak, 21 Mart 2014 11:17\nOdržana prezentacija turnira "Rukomet u srcu"\nJučer, 20.03.2014. godine, je u kongresnoj sali hotela „KRISTAL“ u Zavidovićima upriličena prezentacija 1. Međunarodnog rukometnog turnira Zavidovići – Žepče 2014 pod nazivom „Handball in my heart“. Ovoj prezentaciji prisustvovalii su načelnici gradova domaćina Mato Zovko i Suad Omerašević, koji su i zvanično podržali ovaj turnir.


Bakirova ministarka: Da li Bisera Turković vodi spoljnu politiku SDA ili BiH - 08.07.2021, Sputnik Srbija\nBakirova ministarka: Da li Bisera Turković vodi spoljnu politiku SDA ili BiH\nPotezi ministarke spoljnih poslova BiH Bisere Turković su produkt nacionalističke politike SDA a ona se ponaša kao da je lični ministar spoljnih poslova Bakira... 08.07.2021, Sputnik Srbija\nPoslednji u nizu poteza koje je Bisera Turković povukla bez odobrenja njoj nadređenih institucija je zahtev da 11. jul, dan komemoracije povodom zločina u Srebrenici, bude proglašen danom žalosti u BIH, a da zastave na institucijama i ambasadama BiH budu tog dana spuštene na pola koplja. Predsednik Predsedništva BiH Milorad Dodik je tim povodom ambasadore BiH iz Republike Srpske pozvao da to ne čine.Realizator spoljne politike SDA Anđelko Kozomora kaže da je Bisera Turković prevara Izetbegovića u pregovorima koji su se svojevremeno vodili oko formiranje Saveta ministra, te da ona samoinicijativno postupa na šta je više puta ukazivao i predsednik Predsedništva BiH iz redova Srba Milorad Dodik.Kozomara konstatuje da, međutim, nema mehanizma kojim može da se odgovori na samovoljne poteze ministarke Turković, niti načina da se zahteva njena smena, osim da to učini onaj ko ju je postavio, što se neće desiti, tako da je izvesno da će ovakvo njeno ponašanje trajati sve dok traje i mandat ovog saziva Saveta ministara.Ni članovi SDA je ne želePrema njegovim rečima, zahtev Turkovićeve da zastave budu 11. jula spuštene na pola koplja nije nov s njene strane jer je to tražila i prošle godine.Svi sporni potezi Bisere TurkovićKozomara upozorava da se ovakvom jednostranom politikom šalje se jasna poruka Srbima i Hrvatima a to je da je da je BiH država isključivo Bošnjaka.Podsećanja radi, predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik uputio je u junu pismo ambasadoru Estonije, koja predsedava u SB UN, kako bi ga upoznao sa činjenicom da ministarka spoljnih poslova Bisera Turković nema ovlašćenje da se obrati na sednici ovog tela UN, na kojoj je jedna od tema bila i ostavka visokog predstavnika Valentina Incka. Bisera Turković nameravala je i da pripremi izložbu o Srebrenici u sedištu UN u Njujorku, takođe bez saglasnosti Predsedništva BiH.U izveštaju Vlade Republike Srpske upućene SB Ujedinjenih nacija, navedeno je i da Turkovićeva nastavlja da sledi spoljnu politiku SDA, umesto BiH, gde se kao primer navodi da je u januaru 2021. godine Turkovićeva izašla iz okvira svoje nadležnosti i poslala diplomatsku notu Hrvatskoj kao odgovor na najavu Zagreba da će proglasiti isključiv ekonomski pojas Jadranu, navodeći da su time ugrožena prava BiH.\nanalize i mišljenja, spoljna politika, bosna i hercegovina (bih)\n22:47 08.07.2021 (Osveženo: 10:47 24.08.2021)\nPotezi ministarke spoljnih poslova BiH Bisere Turković su produkt nacionalističke politike SDA a ona se ponaša kao da je lični ministar spoljnih poslova Bakira Izetbegovića, kaže za Sputnjik politikolog Anđelko Kozomora povodom više samovoljnih odluka šefa diplomatije BiH.\nPoslednji u nizu poteza koje je Bisera Turković povukla bez odobrenja njoj nadređenih institucija je zahtev da 11. jul, dan komemoracije povodom zločina u Srebrenici, bude proglašen danom žalosti u BIH, a da zastave na institucijama i ambasadama BiH budu tog dana spuštene na pola koplja. Predsednik Predsedništva BiH Milorad Dodik je tim povodom ambasadore BiH iz Republike Srpske pozvao da to ne čine.\nRealizator spoljne politike SDA\nAnđelko Kozomora kaže da je Bisera Turković prevara Izetbegovića u pregovorima koji su se svojevremeno vodili oko formiranje Saveta ministra, te da ona samoinicijativno postupa na šta je više puta ukazivao i predsednik Predsedništva BiH iz redova Srba Milorad Dodik.\n„Ona dakle radi šta hoće jer joj to omogućuje pozicija koju joj je obezbedio Bakir Izetbegović. U BiH spoljnu politiku vodi Predsedništvo BiH, a Ministarstvo inostranih poslova je pomoćni organ ove institucije i izvršilac naloga koje dobije od Predsedništva. Međutim, Bisera Turković niti kontaktira Predsedništvo, niti ga sluša, niti podnosi izveštaje,“ objašnjava naš sagovornik.\nKozomara konstatuje da, međutim, nema mehanizma kojim može da se odgovori na samovoljne poteze ministarke Turković, niti načina da se zahteva njena smena, osim da to učini onaj ko ju je postavio, što se neće desiti, tako da je izvesno da će ovakvo njeno ponašanje trajati sve dok traje i mandat ovog saziva Saveta ministara.\nNi članovi SDA je ne žele\n„Nijedan ministar ne može da se smeni, ničiji, ako ga ne smeni predlagač. Dakle, nju može samo da smeni SDA, to jest, Bakir Izetbegović. Inače, njeno ponašanje se više ne dopada ni mnogim kadrovima u SDA, a u prilog tome ide činjenica da je Denis Zvizdić, jedan od najznačajnijih kadrova te stranke, prilikom napuštanja stranke kao razlog, između ostalog naveo i politiku Bisere Turković, njeno soliranje i njen način vođenja spoljne politike koje bi trebalo da bude u ime sva tri naroda u BiH,“ dodaje Kozomara.\nPrema njegovim rečima, zahtev Turkovićeve da zastave budu 11. jula spuštene na pola koplja nije nov s njene strane jer je to tražila i prošle godine.\n„S tom razlikom što je ovoga puta Milorad Dodik naredio srpskim ambasadorima da to ne smeju da urade. BiH nije zemlja samo Bošnjaka i da samo oni imaju pravo na dan žalosti jer su i ostala dva naroda imali žrtve rata koje su masovnije od srebreničkih. Samo u Sarajevu je ubijeno pet i po hiljada Srba i to niko ne obeležava. To čak ne dozvoljavaju ni u Dobrovoljačkoj ulici, ili u Silosu, jednom od logora za Srbe u Sarajevu,“ napominje naš sagovornik.\nSvi sporni potezi Bisere Turković\nKozomara upozorava da se ovakvom jednostranom politikom šalje se jasna poruka Srbima i Hrvatima a to je da je da je BiH država isključivo Bošnjaka.\n„To znači da samo jedan narod ima pravo na žrtve i da samo jedan narod može da vodi spoljnu politiku. Takva politika sigurno ne može oporaviti BiH koja je na izdisaju,“ zaključuje naš sagovornik.\nPodsećanja radi, predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik uputio je u junu pismo ambasadoru Estonije, koja predsedava u SB UN, kako bi ga upoznao sa činjenicom da ministarka spoljnih poslova Bisera Turković nema ovlašćenje da se obrati na sednici ovog tela UN, na kojoj je jedna od tema bila i ostavka visokog predstavnika Valentina Incka. Bisera Turković nameravala je i da pripremi izložbu o Srebrenici u sedištu UN u Njujorku, takođe bez saglasnosti Predsedništva BiH.\nMeđu sporne poteze ministarke Bisere Turković spada i onaj iz januara 2021. godine kada je, nakon što je Sud BiH utvrdio da je bivši komandant bošnjačke armije Sakib Mahmuljin kriv za ratne zločine i zverstva odreda „El mudžahid“ pod njegovom komandom, osudila presudu i veličala Mahmuljina.\nU izveštaju Vlade Republike Srpske upućene SB Ujedinjenih nacija, navedeno je i da Turkovićeva nastavlja da sledi spoljnu politiku SDA, umesto BiH, gde se kao primer navodi da je u januaru 2021. godine Turkovićeva izašla iz okvira svoje nadležnosti i poslala diplomatsku notu Hrvatskoj kao odgovor na najavu Zagreba da će proglasiti isključiv ekonomski pojas Jadranu, navodeći da su time ugrožena prava BiH.


Inicijativa Srba Iz Crne Gore Pozvala Građane Na Protest U Sremske Karlovce\nPredsednik Crne Gore, Milo Đukanović potpisao je zakon o slobodi veroispovesti u toku jučerašnjeg dana.\nU petak u toku noći su poslanici vladajuće koalicije, okupljeni oko DPS-a, zanemarujući hiljade nezadovoljnih građana na ulici izglasali isti zakon. Reakcije na zakon koji bi potencijalno mogao da ošteti imovinu i integritet Srpske Pravoslavne crkve, nisu izostale ni u Srbiji.\nInicijativa Srba iz Crne Gore u Vojvodini, pustila je u javnost saopštenje u kome poziva građane da dođu na protest ispred Konzulata Crne Gore u Sremske Karlovce, planiran za ponedeljak u 18 časova.\n„Jako je važno da ne dopustimo da još jedna izdaja našeg naroda prođe nezapaženo. Udarili su na Boga i Crkvu kao instituciju koja nas je vekovima održala. Koristim ovu priliku da pozovem sve Srbe iz Crne Gore, ali i sve građane i vernike kojima je stalo do dostojanstva Srpske Pravoslavne crkve da dođu u Sremske Karlovce i pokažu otpor antisrpskom režimu Mila Đukanovića i pobune se protiv otimačine svetinja“ – kaže Aleksandra Tomić, portparol Inicijative.\nPodsećamo da je građanski skup zakazan u ponedeljak u 18 časova, a prema nezvaničnim saznanjima ovaj događaj osim Inicijative Srba iz Crne Gore u Vojvodini podržalo je i društvo guslara „Sveti Nikola“ iz Novog Sada, Udruženje Hercegovaca, Udruženje studenata iz Republike Srpske, Dedovina, Humanitarna organizacija „Stub kralja Stefana“, Udruženje građana „ORPS“, kao i mnoštvo istaknutih pojedinaca koji su se oglasili na društvenim mrežama.\nAutor: Nina Stojanović\nPrethodni tekstPreokret Čelsija za sva tri boda u londonskom derbiju! (VIDEO)\nSledeći tekstDragoslav Bokan oštro osudio vlast u Crnoj Gori: ,,Ovo predstavlja udar na Boga i na Crkvu, pokušaj cepanja svake veze između Crne Gore i Srbije’’! (VIDEO)\n(FOTO)OTKRIVENO: Dokument koji je srušio Mila sa vlasti!\nDokument u kojem se traži da Milo Đukanović predloži Krivokapića za mandataraNa Fejsbuk stranici Građanskog pokreta URA...\nVEST KOJU BOTOVI BLOKIRAJU: Prvi protest u vanrednom stanju u Srbiji...


Mala plava iz srpske Atine peva "DOĐI MAMI": Jedni viču "PRESVETA", ostali "PESMA JE UŽASNA", a ona je imala spreman ODGOVOR HEJTERIMA - Zena.rs\nNataša Bekvalac je poslednjih meseci neiscrpni izvor inspiracije Instagram i Tviter zajednici. Prošlog meseca je vladao izazov - koja si izjava Bekvalčeve, a u međuvremenu je dobila nadimak od fanova "presveta". Pa, su tako replike male plave iz srpske Atine postale obavezan deo komunikacije. Ako čujete da neko izgovara: "Često izgledam kao socijalni slučaj" i "Ja sam večito u finansijskim problemima, otkako sam se rodila", "Nisam se opustila, nego me boli...", čisto da znate da citiraju presvetu.\nNataša Bekvalac Foto: youtube\nNataša Bekvalac je pre tri dana premijerno predstavila novu pesmu "Dođi mami" koju je Mira Bekvalac, Natašina mama, opisala rečima: "Odlična je, ali ovo dođi mami - ODVRATNO. To nije keč, već kič. Mani se ti modernog, imaš ti 100 godina. Ma, razmenila si ti petu banku".\nPorodica Bekvalac je ćup zlata kad je po sredi humor. Pratioci Nataše Bekvalac bili su oduševljeni izjavom pevačicine ćerke koja je molila majku da je pusti da prespava kod drugarice rečima: "Bila sam čovek od malih nogu".\nA post shared by Nataša Bekvalac (@bekvalceva) on Jul 9, 2019 at 5:02am PDT\nNataša nije izgubila smisao za humor čak ni nakon prvobitno negativnih reakcija na novu pesmu "Dođi mami". Autori pesme Dragan Brajović Braja, Teodora Pavlovska i Slobodan Veljković Coby napravili su neobičan miks žanrova u numeri koja cinulira između alternativnog pop zvuka i melizmatičnog pevanja koje je specifično za naše krajeve.\nJedan deo publike nije bio zadovoljan onim što je čuo.\nČudna pesmaFoto: screenshot\nImali su utisak da Nataša nije u intonaciji i da je cela pesma u falšu.\nPet pesama u jednojFoto: screenshot\nBekvalac, ne bi bila Bekvalac da nije imala spreman odgovor. Tačnije, objavila je na Instagram komentar jednog pratioca koji je ukratko objasnio zašto se ljudima ne dopada pesma.\nNa falšira, nego ste se navikli na šlagereFoto: Instagram\nDopala vam se ili ne nova pesma od Nataše Bekvalac, "Dođi mami" je prva u trendingu na Jutjubu i mala plava iz srpske Atine snima i peva šta ona želi jer na kraju krajeva njene pesme, njena pravila.\nSrđan iz grupe "Mobi Dik" danas ima 52 godine i IZGLEDA OVAKO: A pravo iznenađenje sledi kad čujete ČIME se danas bavi\nSKANDAL na Pravnom fakultetu u Beogradu: Ava Karabatić se družila sa profesorima, a zbog detalja na pantalonama jednog od njih GORI INSTAGRAM


“Priče iz Nepričave” u zeničkom Centru za mlade – ACED\nU petak, 28.08.2020. godine, u prostorijama Centra za mlade u Zenici održana je građanska promišljaonica pod nazivom “Priče iz Nepričave” pod pokroviteljstvom Mreže savjeta/vijeća učenika Bosne i Hercegovine (mreSVUBIH) i Agencije za saradnju, edukaciju i razvoj (ACED). Na promišljaonici se razgovaralo o aktuelnoj problematici povodom virusa COVID19 kao i o obrazovnom sistemu, online nastavi i trenutnom položaju mladih u našoj lokalnoj zajednici. Promišljaonica je bila izuzetno produktivna sa velikim brojem zaključaka.\nU budućnosti će biti organizovano još nekoliko promišljaonica na različite teme u skladu sa epidemiološkom situacijom. Promišljaonicu su vodili projekt koordinator i direktorica mreSVUBiH-a Ermin Mandžuka i Majda Hidić.\naced , BiH , bosna , diskusija , edukacija , korona , koronavirus , kritika , kriza , mreSVUBIH , pandemija , srednjoskolci , studenti , utisci , YEDI , zenica


HP PageWide Enterprise Color MFP 586dn G1W39A all-in-one štampač cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nHP PageWide Enterprise Color MFP 586dn G1W39A all-in-one štampač cene\ncena 237.067,08 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za HP PageWide Enterprise Color MFP 586dn G1W39A\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete HP PageWide Enterprise Color MFP 586dn G1W39A all-in-one štampač po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi HP all-in-one štampač PageWide Enterprise Color MFP 586dn G1W39A na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Štampači cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za HP Štampači, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za HP PageWide Enterprise Color MFP 586dn G1W39A all-in-one štampač sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za HP PageWide Enterprise Color MFP 586dn G1W39A all-in-one štampač. Pre kupovine, podatke za HP all-in-one štampač PageWide Enterprise Color MFP 586dn G1W39A proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


ponedjeljak, 03 Februar 2014 03:50\n-Naš cilj je da savjetujemo i podržavamo njemačke firme koje žele da sarađuju sa bosanskohercegovačkim preduzećima, a isto tako da pružamo podršku BH proizvođačima koji žele nastupati na njemačkom tržištu,- kazao je Aleksander Merdian voditelj delegacije njemačke privrede u BiH naglasivši da – od deset firmi iz Njemačke, njih osam traži saradnju sa partnerima koji se bave nekom proizvodnjom. Dakle, ovdje se ne radi o uspostavi saradnje sa investitorima jer njemački privrednici nemaju više onako naivan pristup kakav su imali prije deset godina. Bitno je da je otvoren dijalog koji će , kako stvari stoje, trajati i za rezultat imati konkretnu saradnju. Prilikom susreta u Vladi ZDK posebno mjesto je dato informacijama o održanju socijalnih projekata koje je finansirala Njemačka Vlada , a koji se odnose na dnevne centre za osobe s posebnim potrebama.\n-Svi moramo biti angažovani na tome da sačuvamo ono što smo izgladili, - kazao je Georg Šil zatraživši da : - kod izrade sistematizacije upravljačko tijelo bude što manje, a da se težište usmjeri na struku i rad s djecom i svim osobama s posebnim potrebama.


Turski potpredsednik: Naziv modela rešenja za kiparski problem nije važan\nTakođe je govorio o istočnom Mediteranu\nOno što je za tursku stranu važno nije naziv modela rešenja za kiparsko pitanje, već rešenje da uključuje političku jednakost, efikasno učešće u mehanizmima za donošenje odluka i garancije bezbednosti, rekao je turski potpredsednik Fuat Oktay. Govoreći sinoć na prijemu u Ankari o turizmu na okupiranim teritorijama, o čemu je izveštavala CNA iz Turske, Fuat Octay je rekao da Turska daje značaj razvoju severnog dela Kipra sa ekonomskog stanovišta, dodajući da je potreban novi pristup u viziji jačanja turizma na okupiranim teritorijama.\nO situaciji na istočnom Sredozemlju, potpredsednik Turske je rekao: „Delotvornim koracima odgovaramo na jednostrane aktivnosti strane kiparskih Grka koja uporno nastavlja da isključuje kiparske Turke. Mi ćemo nastaviti da podržavamo svoje opredelenje za mir i stabilnost u istočnom Sredozemlju.“ U vezi sa kiparskim pitanjem, Fuat Oktay je rekao da nastavak statusa quo na ostrvu ne pomaže ekonomskom rastu, dodajući da je stav Turske nedvosmislena podrška „održivom rešenju i poštenoj političkoj jednakosti“.\n„Za nas nije važno ime modela rešena, već rešenje koje uključuje političku jednakost kiparskih Turaka i efikasno učešće u mehanizmima za donošenje odluka, kao i dogovori koji garantuju prosperitet i sigurnost“, rekao jeon.\nTurski potpredsednik je rekao da „Turska nikada nije napustila kiparske Turke i uložila je sve napore da brane njihova prava i interese. „A od sada, ako budepotrebno, neće izbegavati ni da se žrtvuje ako to bude potrebno“, rekao je ./ibna


'Dolaze biciklom, odlaze besnim autom'\nU susret prijavljivanju izmena u imovinskim kartama državnih funkcionera istraživali smo koliko su srpski političari bogati te zašto se politika u Srbiji smatra prilikom za unosan biznis.\nKakvo mišljenje vlada u Srbiji o tome koliko su ovdašnji političari bogati ilustruje i jedan od njih, narodni poslanik i gradonačelnik Jagodine Dragan Marković Palma koji kaže da je politikom počeo da se bavi jer je video da ljudi koje se njome bave od njega nisu ništa pametniji.\n“I da dođu biciklom, a izlaze skupocenim automobilima”, kaže Marković.\nAli se istovremeno ograđuje, jer objašnjava da je u politiku ušao 1994. a da je privrednik koji zapošljava preko 100 radnika već 30 godina. Kaže da njegovo zanimanje nije političar već privrednik, i sa dve kuće u Jagodini, placem i poljoprivrednim imanjem, što je prijavio u imovinskoj karti, ne smatra sebe bogatim. Zato nam, iako se slaže da se politikom može itekako okoristiti, poručuje da o tome “moramo da vidimo sa onim političarima koji nisu privrednici a bogati su”.\nJedan od funkcionera za koga se pouzdano zna da je uvećao svoju imovinu u prethodnih godinu dana je ministar ekonomije Mlađan Dinkć koji je nedavno kupio stan vredan oko 350 hiljada eura o čemu je odmah obavestio novinare.\nNo, za razliku od većine državnih funkcionera koji su, prema imovinskim kartama koje su prijavili, skoro pa siromašni, među najbogatijim funkcionerima, prema istom izvoru, su poslanici Demokratske stranke Srbije i Demokratske stranke Nenad Popović i Aleksandar Vlahović.\nSamo akcije koje poseduje Popović su u vrednosti 6,7 miliona eura a Vlahovićeve akcije vredne su oko 168 hiljada eura, kako su preneli mediji. Tu je i vicepremijer Božidar Đelić koji ima 100 odsto udela u firmi koja vredi 30 hiljada eura.\nVlahović, nekadašnji ministar za privatizaciju ne misli da pripada grupi najbogatijih ljudi u Srbiji.\n“Mislim da ako bih se merio sa bilo kojim srednjim slojem, kome pripadam, u razvijenom delu sveta da bih upravo bio u tom rangu, dakle, na nivou srednjeg menadžerskog sloja koji ima taj nivo zarade,” tvrdi Vlahović. “Moje bogatstvo je otprilike u ovom trenutku na višem nivou nego što je bilo pre nego što sam ušao u vladu ali kompletno materijalno bogatstvo ima svoje jasno poreklo i ti prihodi su uredno prijavljivani poreskim organima i bili su predmet oporezivanja”.\nDržava u Srbiji najprofitabilnija fabrika\nDržavni funkcioneri obavezni su da do 31. januara Agenciji za borbu protiv korupcije prijave promene u imovinskim kartama veće od 3.500 eura. Direktorka Agencije Zorana Marković upozorava da će agencija od januara izuzetno striktno primenjivati zakon.\n“Više nećemo tolerisati nerazumevanje jer smatramo da je godinu dana od kada važi obaveza prijavljivanja imovine bilo sasvim dovoljno da se svi priviknemo na obaveze. Sankcije su vrlo ozbiljne, mi već imamo ne samo određene imovinske izveštaje u proveri već imamo i određen broj funkcionera za koje prikupljamo podatke, koji nisu uopšte prijavili imovinu, i protiv kojih će biti podnete krivične prijave u toku januara”, poručuje direktorka Agencije za borbu protiv korupcije.\nU Srbiji se uglavnom veruje da su političari bogati ljudi. Aleksandar Vlahović kaže da su najmanji problem imali ljudi koji su u politički život ušli sa izgađenim imenom u svojoj profesiji i koji su nakon izlaska iz politike nastavili da rade svoj pređašnji posao.\n“Ne mislim da u Srbiji ima mnogo bogatih ljudi koji se nalaze u politici. Na kraju, svi zakoni koji su usvojeni, uključujući institucije koje su izgrađene, omogućuju upravo transparentnost, taj pogled na imovinu. Međutim, ono što bi bilo jako loše je da se upadne u zamku demagogije i populizma gde se sve što je urađeno nipodaštava, gde se nipodaštava i taj vrlo visoki stepen transparentnosti imovinskih karata funkcionera. Svi podaci postoje, ako je neko lažno prijavio, naravno ima da postoji mogućnost da dobije odgovarajuće sankcije”, kaže Vlahović.\nBoarov: Svako bi da posluje sa državom, da je u državnoj službi, da je partner države.\nEkonomski novinar i publicista Dimitrije Boarov ne misli da su političari u Srbiji naročito bogati, sem nekolicina njih, kaže četvoro - petoro. Zašto se onda politika smatra prilikom za unosan biznis.\n“To je zbog toga što je država u Srbiji najprofitabilnija fabrika”, kaže Boarov. “Svako bi da posluje sa državom, da je u državnoj službi, da je partner države, jer država zahvata ipak neproporcionalni deo društvenog dohotka i kontroliše daleko još i veći. Tako da je to motiv koji gura jako veliki broj ljudi da se bave politikom mada im verovatno nije naročito stalo do javnih poslova”.\n“To jeste veliki problem Srbije, ta velika involviranost države u novac, u raspodelu novca, u distribuciju poslova tolikih koji u Srbiji postoje”, zaključuje Boarov.\nPrema imovinskim kartama funkcionera najsiromašniji je upravo predsednik države Boris Tadić koji osim plate i ušteđevine ne poseduje nikakvu imovinu.


Vreme 1421 - Zenska prava i politika: Tvoje je da slusas i da radjas\n"Kada govorimo o abortusima, pa neka se ljute sve organizacije za prava žena i druge, mora da se ispoštuje procedura. Između ostalog, da pokažete majci ultrazvuk s otkucajima srca njene bebe, pa neka se odluči. Onda još jedan razgovor pre odluke... Jednostavno, hoćemo da ljudi razumeju koliko su deca potrebna našoj Srbiji."\nOvo su reči predsednika Srbije Aleksandra Vučića izrečene na vanrednoj konferenciji za novinare 17. marta ove godine, kada je javnosti predstavio mere za povećanje nataliteta u Srbiji. Slušanje otkucaja srca ploda nije novost u ovom delu Balkana. Već se primenjuje u Makedoniji, po zakonu koji je donet 2013. godine, a stupio na snagu naredne, 2014. Takođe, nije prvi put ni da se predsednik Vučić javno divi "makedonskom modelu" izvođenja namernih prekida trudnoće. U januaru ove godine, gostujući na televiziji Hepi, prvi put je rekao da se zalaže za "makedonski model": "Ako želite abortus, morate da provedete dva dana u bolnici i morate da idete na ultrazvuk, zato što oni kažu da 10 do 15 odsto majki, kada čuje otkucaje srca deteta, tog trenutka promeni svoju odluku i da je to, u stvari, smisao toga... I time su uspeli da smanje svoje negativne trendove kod makedonskog življa. Kod albanskog nikada nije ni bilo problema."\nDA TI ČIKA OBJASNI: Prava istina je da je broj abortusa u Makedoniji opadao još od dolaska sad već bivše vlasti VMRO-DPMNE 2007. i to najviše zahvaljujući njihovim višegodišnjim agresivnim kampanjama i plaćenim TV spotovima u kojima je abortus karakterisan kao kriminalni čin, a to nesigurnoj i zbunjenoj ženi u spotu s visine i pretećim tonom objašnjava obrazovani stariji muškarac, pa na to još i dodaje sve moguće posledice pobačaja s pravne, medicinske i moralne strane. U Makedoniji su to bili režirani spotovi, a u Srbiji su stvarni događaji: obrazovani muškarac sa autoritetom, predsednik Vučić, izlazi pred kamere da zbunjenim ženama objasni kako su samožive neznalice i naređuje im da rađaju i ćute ("Neka se ljute sve organizacije za prava žena", "Pišite saopštenja, bavite se feminističkim, ovakvim i onakvim pokretima...")


Vesti online / Vesti / Srbija / Zašto su važne Gazivode?\nSrbija trenutno ulaže u rekonstrukciju brane na jezeru Gazivode kod Zubinog Potoka oko milion evra.\nZašto su hidrocentrala i jezero Gazivode važni za Srbiju i Srbe na severu Kosova?\n- Jezero Gazivode sa hidrocentralom može da ima jak ekonomski uticaj na razvoj severa Kosova zato što je godišnji dohodak oko deset miliona evra. Toliko bi trebalo da bude, bar dok mi ovde razgovaramo, situacija nije takva - naveo je direktor JP "Ibar" HE Gazivode Srđan Vulović.\nGazivode se često pominju kao meta prištinskih vlasti koje žele da ih uključe u kosovski energetski sistem. Hidroelektrana je u vlasništvu i pod upravom EPS-a. Uprkos činjenici da se čak 74 odsto površine jezera nalazi na teritoriji opštine Zubin Potok, a 25,9 odsto na teritoriji Novog Pazara i Tutina, Priština tvrdi da je reč o njihovoj imovini.\n- Sva ulaganja na velikoj i maloj brani se vrše iz budžeta Republike Srbije. Trenutno se vrši rekonstrukcija prelivnog zida na velikoj brani - dodao je Vulović.\n- Mislim da je ovo jedan od najznačajnijih objekata i resursa koje posedujemo mi Srbi na severu Kosova, tj. uopšte Srbi na celom Kosovu. Bez hidroelektrane i jezera Gazivode nema opstanka Srba, ni severno, ni južno - rekao je Goran Kasalović iz Zubinog Potoka.\nOko veštačkog jezera i hidrocentrale koplja se lome jer onaj ko ih kontroliše ima pod kontrolom energetske resurse skoro celog Kosova. Za sada to rade radnici preduzeća "Ibar" HE Gazivode.\nHoće li ambasador SAD danas "zavrnuti...\nEvropa se uplašila da će ostati bez...\nOsećate se hrabro i odlučno. Pokušavate da napravite rezove od kojih zavisi sudbina većeg broja ljudi. Ne radite ništa u žurbi jer možete napraviti velike greške.


Braća i po visokim tehnologijama | Preduzetnik | Novosti.rs\nV. N. | 30. januar 2019. 12:56 | Komentara: 0\nZa vreme Putinove posete održan je "Prvi digitalni dijalog Srbije i Rusije", sa više od 60 učesnika. Privrednicima iz najveće zemlje na svetu upućen poziv da njihove najbolje visokotehnološke kompanije dođu u našu zemlju\nPRIVREDNICI ne govore jezikom trgovinskih barijera i sankcija, već jezikom nove ekonomije - digitalnim dijalogom. Ova rečenica, koju je izrekao predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, na prvom održanom samitu "Digitalni dijalog Srbije i Rusije", upriličenom u januaru prilikom posete predsednika Rusije Vladimira Putina, prikazuje suštinu atmosfere u kojoj je održan ovaj privredni skup.\nPROČITAJTE JOŠ - Srpska guma u - suficitu\nInovativne kompanije su deo svetske globalne ekonomije, a ona ne poznaje granice. Veliko rusko tržište pojedine ovdašnje kompanije već su uspešno osvojile. Neki privrednici na ovom skupu tražili su firme-partnere koje bi im pomogle da lakše kroče na ovo ogromno tržište sa kojim Srbija, između ostalog, ima i sporazum o slobodnoj trgovini. Pojedini su pak došli da vide i čuju novosti o novim trendovima u IT oblasti, robotici, automatizaciji...\nPROČITAJTE JOŠ - I privrednici vole "dinu"\nI premijerka Ana Brnabić prisustvovala je ovom specifičnom privrednom skupu napominjući da Srbija ima jedinstven potencijal da postane odličan hab za ruske visokotehnološke kompanije, upravo zahvaljujući "izvanrednim kadrovskim potencijalima i bescarinskom izvozu, kako u Rusku Federaciju, tako i u zemlje Evropske unije".\nPROČITAJTE JOŠ - Privredna komora Srbije: 6.000 evra za najbolja inovativna rešenja\nBrnabićeva je, najavljujući potpisivanje brojnih sporazuma u oblasti inovacija i digitalne ekonomije, pozvala predstavnike najboljih visokotehnoloških kompanija Rusije da razmisle o tome da svoje kancelarije i pre svega razvojne centre otvore upravo u Srbiji, dajući garanciju da će im Vlada Srbije uvek biti pouzdan i iskren partner i uvek tu da ih podrži u svim njihovim inicijativama.\nMeđu privrednicima koji su učestvovali na "Prvom digitalnom dijalogu Srbije i Rusije", bilo je i onih koji uveliko sarađuju sa ruskim kompanijama. Jedna od njih je HARDER digital SOVA iz Niša.\nOSNIVAČI IZ RUSIJE Prema podacima Agencije za privredne registre na teritoriji Republike Srbije registrovan je 851 aktivni privredni subjekat čiji su većinski vlasnici državljani Ruske Federacije, odnosno pravna lica registrovana u Ruskoj Federaciji. Najveći broj privrednih subjekata registrovan je u sledećim delatnostima: stručne, naučne, inovacione i tehničke delatnosti; prerađivačka industrija; građevinarstvo; administrativne i pomoćne uslužne delatnosti; informisanje i komunikacije.\n- Naša kompanija je hi-tech firma u oblasti optoelektronskih tehnologija. U našu optoelektronsku grupaciju, koja na svetskom tržištu spada među top 10 u svojoj oblasti, uključene su još četiri firme - ističe Branislav Brindić, generalni direktor kompanije HARDER digital SOVA. - Mi već sarađujemo sa ruskim firmama. Kompletna optoelektronska tehnologija koju naša grupacija razvija je u domenu namenskih i civilnih aplikacija. U poslednjem periodu dominiraju civilne aplikacije, gde se praktično u uslovima slabe vidljivosti projektuju optoelektronski sistemi koji mogu da vide kroz noć, kroz maglu i otežane uslove vidljivosti.\nBrindić ističe da je ova oblast izuzetno atraktivna, jer uslovi gledanja noću u bilo kojim vremenskim uslovima predstavljaju stvar od strateškog značaja.\n- Trenutno, naša grupacija razvija kompletno ove sisteme, od nivoa elemenata, komponenata, pa sve do integrisanih optoelektronskih sistema - naglašava Brindić.\nOn smatra da je prostor za saradnju sa firmama iz Rusije prilično veliki.\n- Uz firme sa kojima već sarađujemo, očekujemo u narednom periodu znatno veću saradnju. Već sada smo sa ruskim firmama u dobrim projektima kada je reč o izradi vakuumske opreme, koja se proizvodi u našoj kompaniji.\nNa pitanje da li je partnerstvo sa ruskim firmama nužan uslov za ulaz na rusko tržište, odnosno da li su ovdašnje kompanije suviše male za samostalan nastup na tolikom tržištu, Brindić navodi:\n- Optoelektronske tehnologije za gledanje u uslovima slabe vidljivosti su vrlo specifične i vrlo ih mali broj firmi u svetu razvija. Zato je pozicija naše grupacije, koja razvija ove tehnologije, nije limitirana, u smislu da li je rusko tržište suviše veliko ili nije. Mi radimo vrhunske tehnologije i sigurni smo da imamo mesta i na ruskom tržištu - zaključuje Branislav Brindić.\nDirektor kompanije "Saga" Nebojša Bjelotomić ističe značaj dvosmerne saradnje srpskih i ruskih kompanija.\n- Ovde nije reč samo o interesu ovdašnjih kompanija na ruskom tržištu. To je dvosmerno. Naše tržište je u razvoju i prepoznaje potrebe za novim tehnologijama. Rusko tržište, kao veliko je u nekim segmentima ispred našeg i to su upravo te tehnologije koje mogu da budu interesantne za naše tržište - objašnjava Bjelotomić. - Nije to samo nastup na stranom tržištu veličine ruskog, već i neko partnerstvo sa ruskim firmama zbog tehnologije koju možemo ovde da primenimo. Mi smo u suštini sistem integrator koji radi i svoj razvoj ali radi i integraciju drugih tehnologija koje nisu iz domena naše ekspertize.\nO kakvim tehnologijama je reč?\n- Konkretno, rusko tržište je veoma napredno po pitanju sekjuritija i tu smo našli neki interes među kompanijama koje su u ovoj delegaciji - navodi Nebojša Bjelotomić. - Isto tako, ruska akademska sredina je jako napredna po pitanju veštačke inteligencije i automatizacije, što je opet naša ekspertiza, ali uvek je zanimljivo izmeriti gde smo, šta radimo i kako radimo. Tako da su te dve oblasti - sekjuriti i veštačka inteligencija, one u kojima bismo hteli da ostvarimo saradnju sa ruskim firmama. Dobru tehnologiju možemo da implementiramo u rešenja kod korisnika kod kojih smo prisutni na ruskom tržištu.\nDirektor "Sage" ističe da rusko tržište jeste veliko za srpske firme.\n- I Moskva je za nas veliko tržište, a za prisustvo na ruskom tržištu neophodna je zahtevna logistika. Ja saradnju vidim kao neko partnerstvo s ruskom kompanijom koja već ima svoj logistički sistem i prisustvo, a da mi budemo tehnološki partner koji će plasirati određenu platformu kroz njihove postojeće kanale.\nNa "Prvom digitalnom dijalogu Srbije i Rusije" učestvovao je i Dušan Milićević, generalni menadžer Comtrade System Integration.\n- "Komtrejd" je globalna kompanija, jedna od najvećih iz regiona, koja je već prisutna širom sveta, na tri kontinenta - navodi Milićević. - Na ovakvim skupovima, poput "Prvog digitalnog dijaloga Srbije i Rusije", predstavljamo naša znanja i veštine na globalnom nivou. Takođe, veoma nas zanima da vidimo šta nude naše kolege iz konkurentskih oblasti. Ne treba zaboraviti da su IT kompanije u Rusiji veoma aktuelne i da su u nekim oblastima postale globalni lideri. Važna nam je razmena znanja i iskustva.\nNa pitanje da li kompanija na čijem je čelu može da se meri sa ruskim kompanijama na globalnom nivou, Milićević kaže:\n- U pojedinim segmentima - apsolutno može, i tu smo konkurentni sa velikim ruskim kompanijama.\nOsnivač prvog srpskog akceleratora u SAD Vuk Živković kaže da je za domaću industriju bitno da se umrežava sa svima.\n- Intelekt se mora širiti, jer se na taj način "kupe" iskustva sa drugih tržišta koja će poslužiti da se kompanije pojave i na nekim trećim tržištima - istakao je Živković. - Nama će saradnja s Rusijom doneti samo pozitivne stvari, uz njih ćemo postati iskusniji, jer oni imaju kompanije vredne nekoliko milijardi dolara. Međutim, i u Srbiji je u povoju dosta startap kompanija, koje će narednih godina izaći iz Srbije i izvesti svoje softvere na veća tržišta, kao što je američko.\nPredstavnici ruskih digitalnih kompanija koji su u okviru posete predsednika Rusije Vladimira Putina učestvovali na "Prvom digitalnom dijalogu Srbije i Rusije", upriličenom u Beogradu, kažu da su srpske digitalne kompanije na visokom nivou i da Srbija s takvim kompanijama ima sigurnu budućnost.\nOsnivač ruske kompanije "Robo" Pavel Frolov primetio je da su srpske IT kompanije dobro razvijene, te da od ovog susreta očekuje da pronađe kompaniju iz Srbije s kojom će sarađivati.\n- Digitalne kompanije u Srbiji su na visokom nivou, ali u oblasti obrazovanja postoji mnogo toga što se može uraditi i hteli bismo da sarađujemo u toj oblasti - rekao je Frolov.\nOn je pojasnio da kompanija "Robo" obučava decu od pet do 15 godina kreativnom programiranju, mikroelektronici i šemotehnici, kao i robotehnici, internetu, pametnim kućama, 3D štampanju...\n- Smatramo da dobar sistem obrazovanja priprema inženjere budućnosti koji će moći samostalno da projektuju i proizvedu gotov proizvod, isprogramiraju ga i implementiraju u konkrentom procesu - rekao je Frolov. - Ako sistem obrazovanja u Srbiji bude na odgovarajućem nivou, Srbija može biti sigurna da će imati sigurnu budućnost. Kompanija "Robo" je spremna da vam pomogne.\nSavetnik direktora "Mosttrans projekta" Akopov Hintarjan izjavio je da njihov institut pravi "pametne" gradove, a da će u Beogradu predstaviti projekte koje već godinama razvijaju u Moskvi.\n- Poslednjih osam godina radimo u oblasti digitalizacije, u Moskvi smo obavili veliki kompleks radova u toj oblasti. UN proglasile su Moskvu gradom broj jedan u oblasti digitalizacije, a s ponosom mogu da kažem da dobar deo tih zasluga pripada i nama - rekao je Hintarjan.\nU Beogradu su, kaže, predstavili "kartu predsednika" koja predstavlja digitalnu kartu celog grada na kojoj se vide svi saobraćajni znaci i putne oznake, a takav model, objašnjava, omogućava ne samo "automatizaciju saobraćaja" u gradu, već i povećanju mobilnosti.\n- Bićemo veoma srećni da radimo s bratskom Srbijom i sa zadovoljstvom ćemo prezentovati naša rešenja Beogradu, Novom Sadu, Vršcu i ostalim gradovima koje pozivamo da dođu kod nas i vide kako mi to radimo, a mi smo spremni da sve to izvezemo u Srbiju - naveo je Hintarjan.\nPrvi digitalni dijalog Srbije i Rusije okupio je preko 60 vodećih srpskih i ruskih tehnoloških kompanija. Na centralnom panelu i više tematskih okruglih stolova diskutovalo se o temama kao što su finansiranje inovacija, razvoj inovacione infrastrukture, inovaciona rešenja i nove tehnologije u oblasti veštačke inteligencije, poljoprivrede, kritične infrastrukture i energetike, finansija, obrazovanja, kreativne industrije i "pametnih gradova".\nVEZA DVEJU DRŽAVA\nU železničku infrastrukturu u Srbiji u narednom periodu biće uloženo 230 miliona evra. Ovo je samo jedan od više od 20 memoranduma, ugovora, protokola o budućoj saradnji, koji su potpisani ovog januara, prilikom posete predsednika Rusije Vladimira Putina Srbiji.\nVećina potpisanih dokumenata odnosi se na ekonomske odnose dveju zemalja u oblasti saobraćaja, energetike, informacionih tehnologija, obrazovanja, socijalne zaštite...\nDirektor "Infrastruktura železnice Srbije" Miroljub Jevtić i prvi čovek "RŽD internešnla" Sergej Pavlov potpisali su tom prilikom komercijalni ugovor za projektovanje i izvođenje radova na izgradnji železničke infrastrukture vredan pomenutih 230 miliona evra.\nTri četvrtine troškova finansira se iz novog ruskog kredita, a četvrtina iz srpskog budžeta. Predviđeni su projektovanje i izgradnja jedinstvenog dispečerskog centra za upravljanje saobraćajem vozova u Srbiji, što će koštati 127,4 miliona evra. Za radove na izgradnji elektrotehničke infrastrukture na deonici Stara Pazova - Novi Sad namenjeno je 91,9 miliona evra. Preostalih 10,7 miliona evra opredeljeno je za izradu projektno-tehničke dokumentacije za rekonstrukciju i modernizaciju pruge Beograd - Bar, za deonicu od Valjeva do Vrbnice, ukupne dužine 210 kilometara.\nPotpisan je i memorandum u oblasti energetike. Reč je o saradnji u oblasti gasne privrede za realizaciju zajedničkih projekata u oblasti razvoja prizvodno-distributivne infrastrukture cevovodnog gasa.\nPrema zvaničnoj statistici, Srbija u Rusiju izvozi najviše poljoprivrednih prozvoda, istovremeno uvozeći iz ove zemlje naftu, gas, ugalj... Decenijama su ruski energenti osnov energetske sigurnosti Srbije, te upravo energetika predstavlja osnov saradnje Srbije i Rusije.\nPotpisano je i investiciono rešenje za modernizaciju podzemnog skladišta "Banatski Dvor" i širenje kapaciteta; saradnja između PAO "Silovije mašini" i "Elektroprivrede" o rekonstrukciji hidroelektrane "Đerdap 2". Potom memorandum o razumevanju za realizaciju projekta kombinovane proizvodnje toplotne i električne energije u Srbiji, koji podrazumeva izgradnju elektrana koje će prizvoditi struju, ali će takođe građane i privredu snabdevati toplotom.\nPlasman srpskih proizvoda u Rusku Federaciju iz razloga jedinstvenog, preferencijalnog trgovinskog sporazuma i bescarinskog izvoza na tržište od oko 140 miliona stanovnika karakteriše startna, konkurentna, cenovna prednost u odnosu na druge, uvozne proizvode, ukazuju u PKS.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, ukupna godišnja spoljnotrgovinska razmena u robi sa Ruskom Federacijom iznosila je 2,6 milijardi dolara u 2017. godini. Za prvih deset meseci 2018. godine, razmena sa Rusijom premašila je 2,3 milijarde dolara.\nRuska Federacija je značajan izvoznik sirovih materija, mineralnih goriva i maziva. Ruska Federacija izvozi skoro četiri milijarde dolara sirovih materija u Kinu, što je logično, s obzirom na tesnu ekonomsku povezanost i saradnju dveju privreda.\nHemijski proizvodi beleže uvoz od preko 27 milijardi dolara, najznačajniji uvozni proizvodi u ovom sektoru koji beleži deficite su medikamenti i razni farmaceutski proizvodi, sapuni i kozmetika. Izvoz životinjskih ulja i masti iz Srbije u Rusku Federaciju interesantan je jer se Rusija javlja kao vodeći izvoznik ovih proizvoda u države poput Turske, Belorusije, Kazahstana, koje sve predstavljaju potencijalno dobra tržišta za srpske proizvode. Srpska privreda ima potencijal za izvoz propratnog programa građevinskog materijala u Rusku Federaciju poput podnih obloga, prozora i vrata. Potencijal postoji i u poljoprivredi posebno u izvozu voća, prehrambenoj industriji i izvozu stočne hrane.


Nova fabrika čokolade magnet za investitore - Glas Srpske\nNova fabrika čokolade magnet za investitore\nTanjug 05.03.2020 12:34\nNOVI SAD - U Novom Sadu niče najveća i najmodernija fabrika u Evropi kompanije Beri Kalebout koja je vodeći svetski proizvođač visokokvalitetnih čokolada i proizvoda od kakaa, izjavio je danas glavni izvršni direktor Bari Kalebout grupe Antoan de Sent-Afrik, a prema rečima vojvođanskih zvaničnika ona će biti i magnet i privlačna snaga za nove investitore.\n"Fabrika u Novom Sadu biće najveća investicija grupe u poslednjih deset godina i iznosice 50 miliona evra", rekao je Sent-Afrik na svečanosti polaganja "čokoladnog" kamena temeljca na kojoj je ocenio i da je današnji dan poseban i zbog magnitude investicija.\nSent-Afrik je rekao da želi da Bari Kalebout inspiriše sve da rade za njih, kupuju sirovine i proizvode i tako šire kompanijsku pasiju prema čokoladi.\nPredsednik pokrajinske vlade Igor Mirović ocenio je da je investicija Bari Kalebout grupe važan signal za investitore da su i Novi Sad i Vojvodina i Srbija najbolje mesto za ulaganje.\nInvesticija od 50 miliona evra i 100 radnih mesta je signal za sve koji ga jos nisu videli, rekao je Mirović koji je podsetio sa je za poslednjie tri godine 40 stranih kompanija investiralo pola milijarde evra u Vojvodini, što jasno govori dobrim uslovima za poslovanje.\nMirović je rekao da je cilj da u Vojvodini nezaposlenost dostigne istorijski minimum iz 1979. godine, kada je bilo 45.000 nezaposlenih.\nPredsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor rekao je da postoje različita merila uspeha politike, ali da su investicije ipak najbolja potvrda uspeha.\nSa aspekta investicija bili smo uspešni, a samim tim i u kreiranju pravnog ambijenta i politike stabilnosti.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević rekao je da se danas snovi pretvaraju u planove, zaparložene parcele u najmodernije fabrike.\nDanasnja investicija upotpunjuje sve što je rađeno i menja krvnu sliku ekonomske snage grada, rekao je Vučević.\nOn je dodao da će, zahvaljujući i toj investiciji, grad dobijati vrtiće, đaci besplatne knjige i postati još upečatljivija evropska prestonica kulture.


10 pitanja na koja nauka još uvek nema odgovore | CityMagazine\nNauka svakodnevno odgoneta mnoga pitanja, međutim, ima onih pitanja na koje je ili teško dati odgovore ili ih nauka uporno zaobilazi kao prevelik zalogaj. Najmanje deset pitanja danas još uvek lebdi negde među nama, bez odgovora, ili makar onih koji su utemeljeni na čvrstim naučnim dokazima. U videu koji smo vam prikazali, samo su neka od pitanja koja naučnici sanašnjice vide kao još uvek aktuelna ali bez mogućnosti da na njih daju i valjane odgovore.\nNaučnici još uvek nisu dokučili - zašto sanjamo\nOno što znamo o postanku sveta, i što naučnici ponavljaju kao do sada „otkrivenu“ istinu, jeste da svemir postoji već 13,7 milijardi godina, i da je nastao nakon čuvenog velikog praska, međutim, kako ne znaju da kažu zašto se on dogodio niti šta je bilo pre njega, njihova teorija nailazi na „truckave“ deonice puta. Da li ćemo ikada doznati šta se zbiva nakon smrti ili zašto sanjamo, ostaje nam da se uzdamo u mlade nade nauke, koje tek stasavaju…\nHermeneutika WC šolja: Slavoj Žižek o tome kako ideologija konstruiše različite vrste toaleta biologija · pitanja · tehnika


(RECEPT) DOMAĆICE NA MALI BOŽIĆ MESE VASILICE: Ubacuju novčić, a evo zašto se mora obavezno premazati MEDOM!\nNa prvi dan Nove godine po julijanskom kalendaru Srpska pravoslavna crkva proslavlja i dan posvećen Svetom Vasiliju Velikom, kao i Mali Božić. Prema narodnom verovanju, žene danas treba da spreme vasilice. Neki vasilicu čak, pune sirom kako bi godina bila bogata a drugi ...\nVeoma je važno da ovo danas uradite! Prema narodnom verovanju, ovaj dan obiluje živopisnim obredima i radnjama. Govorilo se kako pravoslavnu Novu godinu treba dočekati budan, te su u ovom bdenju mnoge devojke gatale da li će se te godine i za koga udati.\nVerovanja kažu da vasilica obezbeđuje uspešnu i srećnu godinu svima koji je naprave Prvog dana Nove godine po julijanskom kalendaru Srpska pravoslavna crkva proslavlja i dan posvećen Svetom Vasiliju Velikom, kao i Mali Božić. Na ovaj dan žene tradicionalno spremaju vasilicu tj.


Vakcinacija na srpski način II - Sofija Mandić - Peščanik\nAgencija za lekove i medicinska sredstva je vakcinu protiv COVID-19 uvrstila u listu humanih lekova i to je pozitivno. Predstavnici Agencije su se u prethodnih nedelju dana povremeno obraćali javnosti, što je takođe korak napred – imajući u vidu da ova institucija jedina nosi teret garancije za bezbednost svih vakcina koje će biti odobrene u Srbiji.\nNeka pitanja ipak ostaju nerazjašnjena, uprkos objavljenoj dokumentaciji i najboljoj volji savesnih građana da je pročitaju i razumeju.\nPre svega, među podacima o registrovanim vakcinama protiv COVID-19 je i dalje samo Pfizer-BioNTech vakcina. Vakcina pomenutih proizvođača je registrovana pod dva imena – jedna je dobila privremenu dozvolu, odnosno dozvolu u slučaju epidemije ili druge katastrofe, za koju je lestvica zakonskih kriterijuma znatno snižena, o čemu smo već pisali na Peščaniku. Druga je dobila uslovnu dozvolu na 12 meseci. Uslovnom dozvolom je proizvođač uslovljen da dostavi dodatnu dokumentaciju u periodu od marta 2021. do decembra 2023. Iz dokumenta o uslovima jasno je da je iste zahteve postavila i Evropska agencija za lekove. Domaći lekari, pa i ako nisu predstavnici Agencije, dužni su da nam rastumače 6 zahteva koji su stavljeni pred Pfizer-BioNTech proizvođača, kako bi građani mogli da donesu informisanu odluku o preporučenoj vakcinaciji.\nDrugo važno pitanje je: zbog čega su registrovana dva različita leka, sa različitim vrstama dozvola? Jedan je Pfizer-BioNTech COVID-19 Vaccine (generičkog naziva informaciona RNK sa kapom na 5´ kraju koja kodira kompletni lanac proteina šiljka SARS-CoV-2), dok je drugi Comirnaty (generičkog naziva mRNA vakcina protiv COVID-19 sa modifikovanim nukleozidom). Koju Pfizer-BioNTech vakcinu primaju medicinski radnici i drugi građani Srbije? U čemu je razlika između ova dva leka istog proizvođača?\nRešenja o registraciji obe Pfizer-BioNTech vakcine doneta su 29. decembra, dok je 25. decembra prvu dozu vakcine primila predsednica Vlade Ana Brnabić, a zatim i ministarka u njenoj Vladi Darija Kisić Tepavčević. Kako su dve funkcionerke primile vakcinu koja još uvek nije bila registrovana? Da li su na taj način izvršile pritisak na Agenciju za lekove? Da li su isto učinili Dačić i Vulin kada su primili rusku vakcinu, koje još uvek nema na listi odobrenih humanih lekova?\nDa li su zapravo, umesto „primera“, domaći funkcioneri primanjem vakcine slali poruku o tome kakvu odluku očekuju od stručnih tela.\nOvo može delovati kao preterivanje – sve dok ne naiđemo na drastičniji primer. Kinesku vakcinu, čijih je milion doza stiglo u Srbiju, na aerodromu je sačekao lično predsednik Srbije. Kako Agencija za lekove još uvek nije registrovala ovu vakcinu – da li je Vučić ovim potezom, kao i toliko puta do sada, jasno stavio do znanja šta on smatra da treba uraditi. Međutim, situacija sa vakcinama i lekovima se prilično razlikuje od naručivanja trafo stanice ili presude – odluka Agencije za lekove direktno utiče na zdravlje miliona građana Srbije.\nPodjednako je neumesna i jučerašnja izjava državnog sekretara ministarstva zdravlja Mirsada Đerleka da je „kineska vakcina zaista kvalitetna vakcina, ispitivana na velikom broju ljudi“. Ona se može tumačiti na isti način kao i svi prethodni slučajevi – kao otvoreni pritisak da bude doneta odluka koja se dopada izvršnoj vlasti.\nZbog toga je važno da se predstavnici Agencije za lekove građanima Srbije obraćaju bez posrednika, da ne podležu uticajima i da odgovaraju na pitanja javnosti. Ukoliko se to ne bude desilo, to jest ako javnost ostane uverena da je Agencija samo još jedan taster vlasti – neće biti ugrožena samo vakcinacija protiv COVID-19, već će dodatno biti poljuljano poverenje i u vakcinaciju protiv drugih zaraznih bolesti.\nVučić bi time, možda i prvi, primenio ideju perpetuiranja epidemija. Njeno sprovođenje je pre gotovo godinu dana zloslutno najavio Ljubodrag Stojadinović, kada je predsednika nazvao gospodarom zaraze. Epidemije su sjajno tlo za domaću tiraniju – zašto bismo se zaustavili samo na jednoj?


Zastupnici u Evropskom parlamentu iskazali podršku stavovima SDP BiH\nDelegacija SDP BiH je danas u sjedištu SDP BiH ugostila grupu zastupnika u Evropskom parlamentu iz socijaldemokratske grupacije. Delegaciju zastupnika u Evropskom parlamentu sačinjavali su Dietmar Köster, član Evropskog parlamenta ispred njemačkih socijaldemokrata, Thijs Reuten, eurozastupnik iz Holandije, te Andreas Schieder, šef grupe socijaldemokratskih zastupnika iz Austrije. Također, u delegaciji je bio i g. Ahmed Husagić, osnivač pokreta “Snaga domovine” i dugogodišnji socijaldemokratski politički aktivista.\nDelegaciju SDP BiH je predvodio predsjednik partije Nermin Nikšić a sačinjavali su je još i Damir Mašić, šef kluba zastupnika SDP BiH u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH, te Nerin Dizdar, politički direktor SDP BiH.\nPredsjednik Nikšić je na sastanku izrazio zahvalnost gostima zbog njihovog intenzivnog angažmana na zaštiti interesa države Bosne i Hercegovine i podrške borbi za uspostavom građanske države ustrojene prema evropskim standardima jednakopravnosti svih građana. S obzirom da se radi o jednim od najaktivnijih zastupnika u Evropskom parlamentu koji zagovaraju bosanskohercegovačke državne interese, predsjednik Nikšić je istaknuo da njihov angažman i uključenost u tokove predstavlja značajan poticaj i ohrabrenje za sve dobronamjerne građane i političke snage u Bosni i Hercegovini.\nZastupnici u Evropskom parlamentu su još jednom iskazali podršku stavovima SDP-a Bosne i Hercegovine u vezi sa aktuelnim stanjem i principima izmjena Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Izrazili su uvjerenje o skorijem jačem angažmanu Evropske unije i njenih članica na polju suprotstavljanja destruktivnim politikama koje promiču podjele i koncepte etničkog ekskluzivizma, koji su presudama Evropskog suda za ljudska prava proglašeni diskriminatornim. Zastupnici su najavili poduzimanje daljih konkretnih koraka na ovom planu, u skladu sa informacijama koje dobijaju od dužnosnika SDP-a.\nNa sastanku je dogovoreno dalje produbljenje saradnje između SDP-a i socijaldemokratske grupacije u Evropskom parlamentu na polju zaštite interesa građana Bosne i Hercegovine i ubrzanja euroatlantskog puta naše zemlje.\n> Iako nismo članica EU imamo svoje zastupnike u Evropskom parlamentu, to su ovi ljudi\n> Poslanik u Parlamentu Švedske Denis Begić postao član SDP BiH