Krediti u CHF: U Evropi radili sudovi, na Balkanu vlade - Svajcarac.rs\nKrediti u CHF: U Evropi radili sudovi, na Balkanu vlade\nVećina evropskih država koje su imale problem sa bankama koje su građanima poturile "jeftine" kredite u švajcarskim francima, rešila je to - sudom. Vlade na Balkanu su rešile da krenu drugim putem - posebnim zakonima.\n08.04.2019. | 18:52 > 18:576\nAdvokat Vojin Biljić kaže za Tanjug da su najviši sudovi u tim državama po tužbi korisnika donosili presude kojima su utvrđivali ništavost valutne klauzule.\nTakav je slučaj sa sudovima u Austriji, Italiji, Španiji, Nemačkoj, Francuskoj, Islandu, kaže Biljić i napominje da je u Francuskoj čak iniciran krivični postupak protiv bankara zbog toga što se samo ugovaranje CHF klauzule smatralo prevarom.\nOn kaže da je na stanovištu da je valutna klauzula u francima ništavna bio i sud u Grčkoj, s tim što je odluka doneta po kolektivnoj potrošačkoj tužbi.\nREGION KRENUO DRUGIM PUTEM\nZa razliku od Evrope, u regionu su u Hrvatskoj, Rumuniji, Mađarskoj i Crnoj Gori države pokušale da ovaj problem reše zakonima koji su delom išli naruku bankama a delom prezaduženim građanima.\nAli, napominje Biljić, čak i u tim slučajevima građani imaju (teorijsku) mogućnost da pravdu isteraju na sudu. Evropski sud za ljudska prava i Evropski sud pravde stali na stanovište da samo postojanje jednog takvog zakona ne može osporiti mogućnost korisnika da u sudskom postupku zahteva utvrđivanje ništavosti valutne klauzule sa svim svojim posledicama, kao što su povraćaj preplaćenog novca i naknada štete.\n"Iz tog razloga, Vrhovni sud Hrvatske je na stanovištu da čak i korisnici koji su ostvarili zakonske beneficije mogu da utvrđuju ništavost klauzule u sudskom postupku", rekao je Biljić.\nSmatra da je jako važna i poslednja presuda Evropskog suda pravde u Luksemburgu doneta protiv Mađarske iz marta 2019. godine, gde je utvrđeno da mađarski zakon o konverziji nije u saglasnosti sa direktivama EU, pošto je sadržao odredbu o tome da je ugovor sa valutnom klauzulom bio validan do dana donošenja zakona.\n"Ovim je Evropski sud pravde potvrdio da nije moguće na bilo koji način konvalidirati ništave CHF klauzule, pa čak i onda kada država o tome donese zakon", navodi Biljić.\nKUDA ĆE SRBIJA?\nZa regionalna rešenja profesor Beogradske bankarske škole Hasan Hanić kaže da se svode, u osnovi, na to da se ti krediti prevedu u kredite indeksirane u evrima.\nRazlike su, navodi Hanić za Tanjug, u tome da li će se usvojiti određena kamatna stopa koja je bila u trenutku uzimanja kredita ili u tekućem momentu.\nSmatra da će u Srbiji realnija varijanta biti da se krediti indeksirani u švajcarskim francima prevedu u kredite u evrima i to po kursu na dan kada će se obaviti konverzija.\n"U gotovo svim zemljama u regionu udeo kredita indeksiranih u švajcarskim francima u ukupnom broju kredita je bio daleko veći nego kod nas. I problem je eskalirao ranije u mnogo većoj meri, tako da su i zemlje u regionu ranije rešile ovaj problem", rekao je Hanić.\nU Srbiji je toku, kako je najavljeno, izrada "leks specijalisa" u Srbiji na osnovu proučavanja drugih modela, a smatra da će rešenje biti najpribližnije onom koje je primenjeno u Hrvatskoj pre tri, četiri godine.\nHanić je objasnio je da se to rešenje svodi na to da se po aktuelnoj kamatnoj stopi po kojoj se odobravaju i servisiraju krediti indeksirani u evrima prevede ostatak duga korisnika kredita indeksiranog u švajcarskim francima i da se ta razlika, koja je značajna, iskoristi da se umanji rata korisnika kredita sve do momenta njegove otplate.\nKako je rekao, Hrvatska je ta rešenja unela u izmene Zakona o potrošačkim kreditima.\nZa zakon čije je donošenje najavljeno u Srbiji kaže da će biti jednobrazan za sve slučajeve, te da kamate nije teško izračunati, jer postoji jednostavan algoritam.\n"Pretpostavljam da banke neprekidno rade na obračunavanju, kako bi se u postupku pregovara sa predstavnicima države dogovorili o proporciji", rekao je Hanić.\nProcenjuje da će da se izvrši obračun razlike u visini kamate koju bi korisnik kredita platio da je koristio kredit indeksiran u evrima i one koje je već do sada platio.\nNazire se, kaže, proporcija da banke prezumu veći deo tereta rešenja ili 70 odsto, a država 30 odsto.\nUz ustupak banke da se smanje poreska opterećenja, navodi Hanić, približno bi rata kredita mogla da za 30 odsto bude manja što je, dodaje, veliko smanjenje.\n"Banke će ostvariti zaradu istu kao i da su odobrile kredit koji je indeksiran u evrima", rekao je Hanić.\nPrevious Gavrilović: Zakonom o švajcarcima država pomaže bankama, a ne klijentima Next Da li neko kontroliše zalagaonice?


U Bosni i Hercegovini više od pola miliona vakcina protiv koronavirusa čeka na uništenje zbog isteka roka, a evidentno je da je najveći broj propalih doza AstraZenece.\nPrema informacijama Instituta za javno zdravstvo RS-a, do 31. oktobra u RS-u je istekao rok 330.587 vakcina protiv koronavirusa, dok je prema ranijim informacijama u FBiH do posljednjeg dana oktobra propalo više od 200.000 doza vakcina. Nezvanično se spominje da je ta brojka u FBiH i blizu 300.000.\nPrema mišljenjima ljekara, jedan od razloga zašto je ovako veliki broj vakcina propao leži u činjenici da je većina njih donirana, te su imale i kraći rok trajanja. Ljekari ističu i da je primjetna i negativna kampanja protiv vakcinacije, posebno kada je riječ o vakcini AstraZeneca, koja je počela u zemljama Evropske unije kada su je dovodili u vezu sa posljedicama kao što je plućna embolija, pišu Nezavisne.\nIstiču, međutim, da ta vakcina pruža bolji imunitet čak i od vakcina Pfizer.\nU RS-u je tako istekao rok 322.415 doza AstraZenece te još 8.172 vakcina proizvođača Sinovac.\nDirektor Zavoda za javno zdravstvo FBiH Siniša Skočibušić ranije je naveo da u FBiH krajem oktobra istječe rok oko 200.000 AstraZeneca vakcina, te nešto više od 1.000 vakcina proizvođača Sinovac.


Ulaganje u poljoprivredno osiguranje, trošak koji se isplati - Agro TV\nUlaganje u poljoprivredno osiguranje, trošak koji se isplati\nOsiguranje poljoprivrede – trošak ili investicija bio je naziv tematskog skupa koji je održan na 86. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu u organizaciji „Dnevnik-Poljoprivrednika“ i Novosadskog sajma.\nNa ovom skupu, na kojem su učestvovali predstavnici iz osiguravajućih kuća, lokalnih samouprava, različitih institucija, kao i poljoprivrednici, moglo se čuti da broj polisa u ovom sektoru raste iz godine u godinu, ali da je njihov broj i pored toga mali.\nStručnjaci i osiguravajuće kuće upozoravaju da je najefikasniji način zaštite poljoprivredne proizvodnje koja je često pod direktnim uticajem klime, upravo osiguranje. Na skupu su istakli da ova mera zaštite prihoda iznosi, zavisno od vrste proizvodnje, najviše deset odsto njene vrednosti. Trebalo bi napomenuti i da država pruža pomoć poljoprivrednicima tako što im regresira premiju osiguranja sa 40, 45 ili čak 70 odsto. Novost je da od ove godine i lokalne samouprave mogu da daju svoj doprinos tako što će dodatno regresirati premiju iz svog budžeta i time osiguranje učiniti još povoljnijim za poljoprivrednike. Sa stanovišta struke, dakle, osiguranje je mera koja predstavlja važnu investiciju u sigurnost proizvodnje.\nMeđutim, ako se ima u vidu da svega tri odsto poljoprivrednika zaključuje polisu kojom štiti životinje i useve, nameće se zaključak da oni osiguranje osmatraju, pre svega, kao trošak.\nČuli su se predlozi da se osiguranje kao obavezna mera veže uz državne subvencije. To je model koji se uveliko primenjuje u svetu i daje dobre rezultate. Iz resornog ministarstva, međutim, poručuju da je za tako nešto još rano jer ima suviše malih proizvođača kojima je svaki namet prevelik izdatak.


Za prekogranične projekte Srbije i Bosne i Hecegovine 4,77 miliona eura – Cross-border Programme\nYou are here: Home / Vijesti / Vijesti i događaji / Događaji / Za prekogranične projekte Srbije i Bosne i Hecegovine 4,77 miliona eur...\nZa prekogranične projekte Srbije i Bosne i Hecegovine 4,77 miliona eura\nKonferencija povodom raspisivanja Drugog poziva za podnošenje prijedloga projekata u okviru IPA Programa prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina 2014-2020, održana je 03. decembra na Zlatiboru, u organizaciji Ministarstva za evropske integracije Republike Srbije i Direkcije za evropske integracije Bosne i Hercegovine, uz podršku Zajedničkog tehničkog sekretarijata Programa prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina 2014 – 2020.\nKonferenciju je uvodnim govorom otvorio pomoćnik ministra za evropske integracije Republike Srbije, Mihajilo Dašić. Dašić je istakao da ova ceremonija na praktičan način pokazuje kako funkcioniše partnerstvo Vlade Srbije, Bosne i Hercegovine i lokalnih samouprava obuhvaćenih ovim programom sa Evropskom unijom u sprovođenju projekata važnih za građane.\nU nastavku konferencije prisutnima se obratila Nada Bojanić, šef službe za Programe teritorijalne saradnje Direkcije za evropske integracije BiH. Tom prilikom pozvala je prisutne da stupe u partnerstva kako bi zajednički razvijali projekte i rješavali zajedničke probleme. Takođe, najavila je nastavak Programa prekogranične saradnje Srb-BiH, odnosno javne konsultacije povodom kreiranja nacrta Programa za period 2021-27, koje će biti održane u narednoj godini.\nPrisutnima se obratio i Štefen Hudolin, šef II sektora operacija, Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji. Hudolin je istakao značaj prekograničnih programa uopšte, naglasivši da Evropska unija kroz ove Programe mnogo direktnije promoviše prekogranične regione te podržava njihov ekonomski, teritorijalni i socijalni razvoj. Naglasio je dodatno da uspjeh i uticaj programa zavisi od kvalitetnih projekata i da od slike koju ovi projekti budu kreirali u naredne dvije godine zavisi kako će izgledati progam u narednoj finansijskoj perspektivi. Na kraju je pozvao sve neprofitne organizacije da se prijave na otvoreni konkurs.\nMarko Jovanović, pomoćnik ministra finansija za ugovaranje i finansiranje Programa iz sredstava Evropske unije zaključio je da se prednosti programa prekogranične saradnje ogledaju u kreiranju zajedničkog pogleda na budućnost i ciljeva koji se ostvaruju u sadašnjosti. Identifikovane tačke presjeka potencijala prekograničnog područja senzibilišu rješavanje zajedničkih izazova u razvoju teritorije, razmjeni naučenog i naslijeđenog iskustva i znanja, kao i njihovo stavljanje u funkciju dobrog reputacionog imidža i konkurentnosti pogranične teritorije.\nNakon konferencije, organizovana je informativna sesija povodom objave Poziva. Događaju je prisustvovalo više od 80 predstavnika različitih institucija, koji su tom prilikom imali mogućnost da se informišu detaljnije o Pozivu. CFCU i Zajednički tehnički sekretarijat pripremili su nekoliko prezentacija sa korisnim informacijama.\nDrugi poziv za podnošenje prijedloga projekata u okviru IPA Programa prekogranične saradnje Srbija – Bosne i Hercegovine 2014 – 2020 raspisan je 14. novembra i biće otvoren do 21. februara 2020. godine. Cilj Poziva je unaprjeđenje zapošljivosti radne snage i povećanje mogućnosti zapošljavanja, poboljšanje održivog planiranja zaštite životne sredine i promocija biodiverziteta, kao i unaprjeđenje sistema upravljanja za intervencije u vanrednim situacijama.\n3. Decembar 2019. /by Irena Markovic\nhttps://srb-bih.org/wp-content/uploads/2019/12/IMG_0015.jpg 449 800 Irena Markovic https://srb-bih.org/wp-content/uploads/2018/12/cb-hih-logo2.png Irena Markovic2019-12-03 15:25:372019-12-04 13:26:16Za prekogranične projekte Srbije i Bosne i Hecegovine 4,77 miliona eura\nForum za traženje partnera i informativna sesija održaće se 5. decembra na... Organizovana informativna sesija i Forum za traženje partnera povodom raspisivanja...


ENECA nastavlja saradnju sa DIN PMI - Eneca\nVi ste ovde: Home Vesti ENECA nastavlja saradnju sa DIN PMI\nNVO ENECA je danas u Gradskoj kući u Nišu potpisala ugovor o nastavku saradnje sa DIN Fabrika duvana a.d. Nis u sastavu Filip Moris Internacional na projektu “Smanjenje siromaštva kroz podršku start-up biznisa”, ukupne vrednosti 9,6 miliona dinara.\nOvim projektom će u narednih devet meseci biti podržano još 45 klijenata, start-up biznisa, koji će dobiti opremu u vrednosti od oko 180.000,00 dinara, uz obavezne prateće obuke i poslovno savetovanje, kako bi se dodatno osigurala održivost podržanih biznisa.\nProjekat je namenjen svim zainteresovanim licima sa zdravom poslovnom idejom za započinjanje ili proširivanje poslovne delatnosti, koja će im obezbediti zapošljavanje i redovne izvore prihoda. Podržani klijenti, biće u obavezi da registruju svoje poslovnu delatnost, obave 15 časova društveno korisnog rada, i izvrše povraćaj 20% vrednosti granta, prilikom dobijanja opreme.\nInformativna kampanja počinje prve polovine decembra, u toku koje će zainteresovana lica dobiti detaljne informacije o ciljevima projekta, uslovima prijavljivanja, kao i omogućeno preuzimanje prijavnih formulara uz detaljna objašnjenja za popunjavanje istih.\nDetaljan raspored održavanja informativnih sastanaka, biće objavljen do kraja novembra na internet strani NVO ENECA.\nSaradnjom između DIN Niš PMI i NVO ENECA, koja je započela 2009. godine, u Nišu je već podržano 50 klijenata, start-up biznisa od kojih 90% ostvaruje prihode.\nENECA je svojim dosadašnjim aktivnostima , u saradnji sa HELP-om, finansirana od strane nemacke I holandske vlade, Delegacije EU, te kroz saradnju sa LEDIB programom, podržala više od 1200 klijenata.


Kladionica „Mozzart“ je najveći navijač srpskog sporta! – Sport\nI u vremenu kada na tribinama nema publike, „Mozzart“ je najveći navijač srpskog sporta! Ragbi, jedrenje, šah, stoni tenis, košarka, odbojka, rukomet, fudbal – ova kompanija ne bira popularnost kluba ili sportista, već se trudi da pomaže svima kojima je to potrebno. Aplauz i glasna podrška već godinama stižu kroz donacije i sponzorstva, koji su nastavljeni još jačim tempom tokom krize zbog korona virusa.\n„Mozzart“ je prošle godine bio veliko pojačanje za Fudbalski i Košarkaški savez Srbije i postao njihov ekskluzivni beting partner. Podrška od lidera u priređivanju igara na sreću stigla je stonoteniskoj reprezentaciji koja beleži zapažene rezultate na evropskim i svetskim prvenstvima. Na podužem spisku su i Jedriličarski klub Ada, MMA borci, rvač Aleksandru Kukolja, mlada teniserka Ivana Jorović…\n„Mozzart“ je podržao i rukometni kamp „Ratko Nikolić“, Fjučers turnir, besplatnu školu fudbala, Akademiju Željka Rebrače, šahovski turnir u Beogradu… Osim toga, ono po čemu se „Mozzart“ izdvaja jesu ulaganje u razvoj lokalnih klubova koji nemaju toliku pažnju medija. Oprema je stigla u brojne manje sredine u Srbiji, ali i u regionu i dijaspori. Za skoro četiri godine koliko postoji akcija „Novi dresovi za nove šampione“, „Mozzart“ je opremio više od 130 timova.\nTu je i akcija po kojoj su postali prepoznatljivi i kojom već godinama, zajedno sa najboljim košarkašima, obezbeđuju bolje uslove za bavljenje sportom, pre svega, mlađih naraštaja u Srbiji. Sa željom da obnove „Sto terena za jednu igru“, obukli su u potpuno novo ruho 85 košarkaških igrališta kako bi se sportski duh još više širio zemljom šampiona. Terene su otvarali oni po kojima su i nazvani: Dragan Kićanović, Dušan Ivković, Željko Obradović, Goran Grbović, Dejan Tomašević, Predrag Danilović, Žarko Paspalj, kao i oni mlađi ali jednako važni Novica Veličković, Nemanja Bjelica, Marko Gudurić, Nemanja Nedović, Dragan Milosavljević…\nPriređivač igara na sreću, na bavljenje sportom i rekreacijom podstiče mlade i ulaganjem u univerzitetski sport. Kao sponzor studentske lige Beogradskog univerziteta, sačinjenoj od skoro 130 timova koji se takmiče u košarci, odbojci, rukometu i futsalu, „Mozzart“ je obezbedio sportsku opremu i podršku za učestvovanje na internacionalnim sportskim takmičenjima za više od 2.500 studenata. Od rektorke Ivanke Popović, „Mozzart“ je dobio zahvalnicu za veliki doprinos povratku sporta na fakultete.\n„Mozzart“ i Ministarstvo odbrane potpisali su pre nekoliko godina važan ugovor o saradnji na osnovu kojeg je kompanija donirala 100.000 evra za razvoj sporta u vojsci, čime je praktično postala generalni pokrovitelj svih sportskih aktivnosti u našem sistemu odbrane.\nPriča dana, VestiKladionice "Mozzart", Klaðenje


Dani vina u Prokuplju - Grad Prokuplje\nLikovni konkurs za 6. FEDES\nProf. dr Tomislav Jovanović u Prokuplju\nUdruženje vinogradara „Toplica“ iz Prokuplja po drugi put je organizovalo manifestaciju pod nazivom „Dani vina“ Prokuplje 2014. Na ovoj privredno kulturnoj manifestaciji svoja vina izložili su proizvođači iz mnogih prokupačkih sela,kao i proizvođači iz pojedinih sela Žitorađe i Merošine.\nOtvarajući ovu manifestaciju predsednik prokupačkog udruženja Slobodan Stojanović rekao je da je dobro što se sve veći broj mladih počeo baviti vinogradarstvom i proizvodnjom kvalitetnog vina.\n– Očigledno je da se iz godine u godinu povećavaju površine pod vinogradima. Na ovaj način vinogradari nastoje da Prokuplje ponovo,kao nekada,bude prepoznatljivo po proizvodnji kvalitetnih sorti grožđa i vina,kako na domaćem tako i na inostranom tržištu, rekao je Stojanović koji se u ime udruženja zahvalio rukovodstvu lokalne samouprave i Javno komunalnom preduzeću Tržnice što su svestrano pomogli da se ova manifestacija održi.\nPredsednik Opštine Prokuplje dr Ljubiša Đurković izjavio je da lokalna samouprava i u ovim izuzetno teškim ekonomskim uslovima nastoji da u granicama svojih finansijskih mogućnosti pomogne razvoj poljoprivrede,pa i vinogradarstva.\n– U odnosu na prošlu,ove godine okupio se veći broj mladih vinogradara,što daje nadu da će površine pod vinovom lozom iz godine u godinu biti veće, rekao je predsednik Opštine.\nMnogobrojni posetioci ove manifestacije i ljubitelji dobrog vina kod izlagača su mogli da probaju i da kupe različite vrste vina i rakije.


Srpska zastava se vijori tri dana u Filadelfiji, ali i u Čikagu, Klivlendu, Njujorku i Vašingtonu (FOTO) – Naši u svetu\nSrpska zastava se vijori tri dana u Filadelfiji, ali i u Čikagu, Klivlendu, Njujorku i Vašingtonu (FOTO)\nObjavljeno 11/07/21 u 20:00\nFiladelfija 10. jula 2021. Foto: Privatna arhiva\nI danas, trećeg dana proslave 165 rođendana Nikole Tesle u Filadelfiji, na Trgu nezavisnosti, gde su nastale Sjedinjene američke države, vijori se srpska zastava. Postavili su je grad Filadelfija i Teslina naučna fondacija, koji već pet održavaju godina proslavljaju Teslin dan.\n„Uspeli smo da privučemo pažnju Amerikanaca da prate naš program na Trgu nezavisnosti, iako je bila kiša, iako su ljudi još oprezni kada izlaze napolje. Četiri američke televizije izvestile su o proslavi Teslinog rođendana u Filadelfiji, prikazali sminke srpske zastave što je podiglo ugled srpske zajednice u SAD. Mi u ovom trenutku u čitavoj Americi imamo istaknute srpske zastave na najmanje dvadesetak mesta. A to su Ambasada Republike Srbije u Vašingtonu i Generalni konzulati Republike Srbije u Njujorku i Čikagu, kao i crkva Svetog Save u Njujorku, naša crkva u Filadelfiji i saborni hramovi Srpske pravoslavne crkve u Kaiforniji, Ohaju, Ilinoisu, Teksasu, Floriodi i drugim državama SAD“, kaže Nikola Lončar, predsednik Tesline naučne fondacije.\nGeneralni konzulat R. Srbije sa zastavom u Čikagu\nSAD su država koja precizno definiše upotrebu, kako nacionalnih zastava, a tako i zastava stranih zemalja. Srbi državljani SAD nemaju pravo da u svom dvorištu ili drugom javnom mestu da drže srpsku zastavu bez odobrenja vlasti. TNF je dobila to odobrenje od grada Filadelfije da se srpska zastava viori dok traje od 9. do 11. jula obeležeavanje Teslinog dana u ovom prvom glavnom gradu SAD od njenog nastanka.\n„Kada su prvi srpski doseljenici počeli da stižu u SAD početkom 19. veka na gotovo svim masovnim skupovima, kao što su bile manifestacije verskih i nacionalnih praznika držali su i pokazicvali srpsku državnu zastavu i crkvene zastave. Najznačajniji istorisjski momenat za isticanje ovog srpskog znamenja dogodio se 1918. godine posle pobede u Prvom svetskom ratu, kada je predsednik Vudru Vilson odao priznanje Srpskoj vojci i srpskom narodu i naložio isticanja srpske zastave u svim važnim državnim institucijama, pa i u Beloj kući“, ističe Grada Marković, srpski aktivista u Čikagu.\nHram Svetog Save sa zastavom u Njujorku\nNa četvrtu godišnjicu početka Velikog rata, Sjedinjene Američke Države obeležile su 28. jul 1918. kao „Srpski dan.“ Državni sekretar Robert Lansing je uputio 27. jula 1918. poziv svim američkim građanima da se „okupe u nedelju, 28. jula, u svojim crkvama kako bi tom prilikom izrazili svoju naklonost prema ovom pokorenom narodu (srpskom) i njegovoj potlačenoj braći u drugim zemljama, i da se prizove blagoslov svemogućeg Boga za njih i stvar za koju se oni bore.“\nPosebna čast srpskom narodu ukazana je u američkoj prestonici, Vašingtonu. Na osnovu izveštaja crpskog poslanika u SAD i članka objavljenog u dnevnim novinama Detroit Njuz, danas znamo da se „na Beloj kući i drugim javnim zgradama po prvi put vijorila srpska zastava.“\nČast je utoliko veća ukoliko se zna da se kroz istoriju, pored američke i srpske, na Beloj kući vijorila još samo francuska zastava i to na sto trideset i prvu godišnjicu „Pada Bastilje,“ 14. jula 1920. godine. Takav gest označavao je postojanje prijateljskih odnosa, ali i deljenje istih vrednosti, ključnih civilizacijskih načela i slobodarskih principa.\nCentralni hol hotela Njujorker sa srpskom zastavom\nOdlukom vlastigrada Čikaga, koji je nekada imao sa okolinom više od 200.000 Srba, danas jedva 50.000, Vidovdan je od 2021. godine postao čikaški praznik, a to znači da će naša zajednica tog dana moći da ističke srpsku zastavu. U Čikagu je naša zastava najčešće isticana na zdanju Generalnog konzulata Srbije, u porti dva manastira u Libertivilu i Gračanici, u hramovima SPC, ali i na manifestacijama kao što su Srpski dan ili Srpska parada.\nU Klivlendu, gde je srpska zajednica dosta jaka, u vreme kada je Džordž Voinović bio prvi čovek grada, zatim guverner države Ohajo, srpska zastava je često isticana na svim našim manifestacijama.\n„Najčešće se to događalo od osamdesetih godina prošlog veka kada je proslavljao Srpski dan u Klivlendu, a i devedesetih tokom konferencija Srpskog kongresa ujedinjenja, tada najsnažnije naše organizacije. Za isticanje zastave draževa je id dobijana dozvola, jer su Srbi u Klivlendu ugledan i poštovan narod. I ja kao počasni konzul Srbije imam pravo d aističem srpsku zastavu, što činim veoma često, a narodčito tokom proslave Dana državnosti Srbije u Klivlendu“, otkriva nam Aleks Mačeski, najpoznatiji Srbim u ovom gradu.\nNjujork kao američka metropola ima nekoliko važnih srpskih institucija, koje ističu našu nacionalnu zastavu. Poreg Generalnog konzulata Republike Srbije u „Velikoj jabuci“, kako grad zovu Amerikanci, naša zastava se viori na zgradi gde je smeštena Misija Srbije pri UN, ispred zdanja Ujedinjenih nacija na Ist riveru, na crkvi Svetog Save na Menhetnu, kao i u hotelu „Njujorker“ u kome je živeo i umro 1943 godine Nikola Tesla, a u kome se nalazi njegov muzej. Kako TNF svakog Božića održava Memorijalnu konferenciju o Nikoli Tesli u ovom hotelu, srpska zastava se tada vioru i ispred i unutar ovog zdanja.\nSrpska crkva i zastava u Dzeksonu 1894. godine\nKada su davne 1882. godine uspostavljeni prvi diplomatski odnosi Kraljevine Srbije i SAD u glavnom gradu Vašingtonu zvanično je istaknuta srpska državna zastava, koja se i danas viori u zdanju na Viskansin aveniji.Kako je Republika Srbija u potrazi za novog zgradom srpske ambasade i na njoj će biti istaknuta srpska zastava.\n„ Istorija pokazuje da su se srpske zastave sem na našoj ambasadi viorile na crkvi Svetog Luke, u našim predstavništvima u Vašingtonu, na Srpskom institutu, ali i prilikom javnih demonstracija Srba protiv Josipa Broza Tita, predsednika Jgoslavije kada je u prošlom veku u tri navrata dolazio u Vašingtom. Naši iseljenici su mahali srpskim zastavama i na protestima prošle godine u vreme političke borbe predsednika Trampa i pretendenta Bajedena“, kaže Gradimir Marković.\nSrpsku zastavu naše organizacije u Americi najčešće dobijaju od ambasade i konzulata, ali ih često kupuju i donose iz Srbije ili sami šiju u radionicama naših kulturno-umetničkih društava, koja prave i srpsku nacionalnu nošnju i zastave Srpske pravoslavne crkve.\nNikola LončarNikola TeslaVašington\nTRENUTAK ZA ISTORIJU: Milijarder Ričard Brenson vratio se posle pionirskog leta u svemir (VIDEO)\nSnežana i Saša su se odselili u Ameriku i kada su upisivali dete u vrtić osetili su pravu težinu života “preko bare”


Srpsko-ruski humanitarni centar: Kosmičko nadgledanje požara - Sputnjik Srbija\n© Foto : Srpsko-ruski humaitarni centar\n20:55 26.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nU centru upravljanja u kriznim situacijama Srpsko-ruskog humanitarnog centra (SRHC) 23. jula održan je prvi seminar pripreme za zaposlene Sektora za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije na temu „Obrada podataka kosmičkog nadgledanja vanrednih situacija“.\nPoseban akcent bio je stavljen na šumske požare kojih u Srbiji ima u periodu julskog naglog porasta temperature.\nPripremu koja se odigravala u režimu telemosta — video-konferencijske veze — sprovodio je rukovodilac jednog iz odeljenja Nacionalnog centra upravljanja u kriznim situacijama (NCUKS) Ministarstva za vanredne situacije Ruske Federacije Anatolij Kudinov.\nSa srpske strane, prisustvovalo je 12 stručnjaka Sektora za Vanredne situacije MUP-a Srbije. Telekomunikacionu vezu, koordinaciju sa ruske strane i prevod na srpski jezik osiguravali su zaposleni Srpsko-ruskog humanitarnog centra.\nU periodu kada se očekuju požari, više nego ikada našla se potreba za pripremom stručnjaka Sektora za rad sa podacima kosmičkog nadgledanja.\nRuski demineri nastavljaju sa radom u Srbiji\nOd početka juna Srpsko-ruski humanitarni centar svakodnevno predaje Sektoru za rad sa podacima kosmičkog nadgledanja informacije o termo-tačkama, termičkim anomalijama otkrivenim rezultatima kosmičkog slikanja na teritoriji Srbije, koje dobija od NCUKS Rusije, radi analize i donošenja odluka.\nPrvi seminar, koji je trajao oko četiri sata, pokazao se veoma korisnim, kako sa teorijske, tako i sa praktične strane.\nPolaznici iz Srbije posebno su vrednovali činjenicu da su im se znanja o kosmičkom nadgledanju i termo-tačkama predstavljala u skladu sa klimatskom i geografskom osobenošću Srbije.\nPlanirano je održavanje još nekoliko seminara.\nkosmičko nadgledanje, seminar, požari, Srpsko-ruski humanitarni centar, Sektor za vanredne situacije, Ministarstvo za vanredne situacije RF, MUP Srbije, Srbija


Špirić: Učiniti sve da BiH dobije kandidatski status\n06/07/2020 | 14:58 ⇒ 15:02 | Autor: SRNA\nPredsjedavajući Doma naroda parlamenta BiH Nikola Špirić rekao je danas da će ovaj dom nastaviti da ispunjava zakonodavne aktivnosti u smislu kretanja BiH ka statusu kandidata za članstvo u EU i najavio da će zadržati dinamiku zasjedanja doma jednom mjesečno, a ukoliko se ukaže potreba i više puta, naglasivši da institucije BiH treba da rješavaju probleme koje su pred njima.\nŠpirić je novinarima u Sarajevu izjavio da u ovom trenutku ne postoji bilo koji materijal koji je na čekanju, a trebalo bi da bude predmet razmatranja na Domu naroda parlamenta BiH.\n- Već u srijedu imamo sjednicu i pažnju javnosti izazivaju budžet institucija BiH za 2020. godinu, zakon o budžetu i o izvršenju i izmjene Izbornog zakona koje se tiču lokalnih izbora u Mostaru - rekao je Špirić.\nOn je istakao da će punu pažnju Doma naroda posvetiti ispunjavanju uslova koje je zadala Evropska komisija.\n- Postoje prioriteti koji se odnose na izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama, Zakona o sukobu interesa, izmjene Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu /VSTS/, strategije za procesuiranje ratnih zločina, za borbu protiv trgovine ljudima, protiv nasilnog ekstremizma i terorizma. Tu treba posvetiti pažnju, da se pozicionira Ministarstvo bezbjednosti i da se obezbijedi sinhronizacija agencija u toj borbi, kako taj posao ne bi ostavljali vjerskim zajednicama i nevladinom sektoru - istakao je Špirić.\nNa novinarsko pitanje kako komentariše izvještaje međunarodnih partnera da BiH nije spremna da se ozbiljno suoči sa terorizmom i ekstremizmom, Špirić je podsjetio da je BiH dio antiterorističke koalicije i da mora da razvije vlastite kapacitete da bude pouzdan partner u toj borbi.\n- Treba učiniti sve da se usvoji Strategija borbe protiv trgovine ljudima. Ministarstvo bezbjednosti mora obezbijediti sinhronizaciju svih policijskih agencija u borbi protiv nasilnog ekstremizma i terorizma. Bojim se, s obzirom na sve globalne izazove i nesporazume unutar BiH, da će BiH imati problema sa nasilnim ekstremizmom i terorizmom. Da se to ne bi desilo BiH mora preuzeti institucionalne kompetencije nad tim sektorom - naglasio je Špirić.\nOn je dodao da je dobro da se tim bave i vjerske zajednice i nevladin sektor, ali da oni sami ne mogu iznijeti taj teret. "Ta upozorenja koja stižu sa međunarodnih adresa upravo se odnose na to", konstatovao je Špirić.\nGovoreći o budžetu institucija BiH za 2020. godinu, Špirić je napomenuo da je prijedlog proslijeđen po hitnoj proceduri u oba doma parlamenta BiH i izrazio nadu da će procedura biti ispoštovana i budžet usvojen.\n- Stav SNSD-a je da budžet treba biti usvojen kako ne bi doveli u pitanje održavanje lokalnih izbora u ovoj godini - rekao je Špirić, koji je potpredsjednik te stranke, te dodao da će se vidjeti da li će izbori biti održani u novembru ili oktobru, te da Sud BiH treba da se izjasni o izboru članova CIK-a.\nOn je dodao da odmah treba početi i sa izradom budžeta za narednu godinu.\n- Sada nas je zadesila pandemija i nije u redu da svi ne snosimo teret krize prouzrokovane pandemijom - rekao je Špirić i dodao da bi za narednu godinu trebalo predvidjeti da BiH po zakonu može imati rebalans budžeta "na više" ili " na niže".\nŠpirić smatra i da treba promijeniti okvir budžeta, kao i obezbijediti što snažniji transfer nižim nivoima vlasti, da se pokaže solidarna uloga institucija vlasti BiH.\nGovoreći o lokalnim izborima u Mostaru, Špirić je ocijenio da je dobro što će izbori u tom gradu biti održani, nakon 12 godina neodržavanja, ali da srpska zajednica u Mostaru o tom pitanju nije konsultovana, niti bilo koja srpska politička partija.\n- Ovih dana imamo konsultacije sa političkim partijama iz Republike Srpske i vidjećemo na koji način ćemo se odnositi prema tom pitanju - rekao je Špirić, podsjetivši da u Federaciji BiH postoje kantoni u kojima Srbi nisu konstitutivni.


Hyundai osvaja tržište SAD - BIGportal.ba\n22 Jula, 2019 22 Jula, 2019 0101\nJužnokorejski proizvođač automobila Hyundai Motor najavio je zaokret u prodaji na američkom tržištu i proširenu paletu sportskih terenskih vozila, nakon što je prijavio najveći rast kvartalnog profita u sedam godina.\nHyundai sada predviđa da će njegov udeo na tržištu SAD početi ponovo da raste od ove godine i da će na kraju 2019. iznositi 4,2 odsto u odnosu na prošlogodišnjih 3,9 odsto, dok će prodaja modernizovanog Palisade SUV-a početi u drugoj polovini tekuće godine, prenosi agencija Rojters.\nCilj kompanije je da njen udeo na američckom tržištu bude 5,2 odsto do 2023. godine.\nSolidne performanse Hyundai ja kako na domaćem, tako i na američkom tržištu su u tri meseca zaključno sa junom pomogle da se kompenzuje pad prodaje u Kini, gde su usporavanje privrede, trgovinski rat sa SAD i nedostatak konkurentnih modela, naveli tog proizvođača da ranije ove godine obustavi proizvodnju u svojoj najstarijoj fabrici.\nDa bi očuvao zamajac u SAD, svom najvećem prekomorskom tržištu, Hyundai planira da poveća udeo SUV vozila u svojoj prodaji na američkom tržištu na 67 odsto 2023. godine sa planiranih 51 odsto za tekuću godinu.\nNeto profit Hyundai ja je u periodu april-jun porastao za 31,2 odsto na 919,3 milijarde vona (780,44 miliona dolara), što je tek nešto ispod tržišne procene, ali i dalje najveći procentualni rast kvartalne dobiti od prvog tromersečja 2012. godine.


Optužbe za mučenje u Siriji\nDok diplomate nastavljaju pokušaje da prekinu obračunavanje sa disidentima u Siriji, međunarodna organizacija za praćenje stanja ljudskih prava „Amnesti internešenal“ tvrdi da su desetine Sirijaca u pritvoru zlostavljane i mučene.\nU današnjem izveštaju organizacije načinjenom na osnovu razgovora sa 25 Sirijaca koji tvrde da su u pritvoru bili mučeni pre nego što su uspeli da pobegnu u Jordan, navodi se da takav postupak predstavlja zločine protiv čovečnosti.\nIstovremeno, specijalni izaslanik Arapske lige za Siriju, Kofi Anan, saopštio je da je Asadova vlada odgovorila na njegove predloge za prekid krize, ali da su neka pitanja i dalje otvorena. Ananov portparol je izjavio da je bivši generalni sekretar Ujedinjenih nacija zatražio razjašnjenje sirijskih odgovora na predloge koje je ovog vikenda izneo u Damasku.\nAnan u petak treba o tome da izvesti Savez bezbednosti Ujedinjenih nacija. Portparol sirijskog Ministarstva inostranih poslova je saopštio da je Damask pozitivno odgovorio na Ananove predloge.


Bitka za kontrolu nad Bosnalijekom: Farmaceutski obračun preko Tužilaštva BiH - Istraga .ba\nVlasnici Hercegovinalijeka, MGM-a i AS Holdinga pokrenuli akciju preuzimanja sarajevskog Bosnalijeka. Tužilaštvo BiH zatražilo blokadu paketa dionica koje će bi mogle biti ključne za preuzimanje kompanije. Prijava protiv Uzunovića kiselila se u ladici više od tri i po godine, sve dok vlasnik Hercegovinalijek nije započeo proces preuzmanja Bosnalijeka. Kakva je uloga porodice Čampara i advokata Mirsada Crnovršanina?\nPrethodni članakObjavljujemo Nacrt zakona o VSTS-u Republike Srpske: Visoki sudski i tužilački savjet imat će 11 članova, otimaju sve nadležnosti VSTV-u BiH\nNaredni članakNa osnovu potjernice iz Belgije: U Dubaiju uhapšen Stefan Papić, član narko kartela Tito i Dino


(VIDEO) A ZA SANDŽAK RELIGIJSKA LITERATURA! Vučić: Zahvalan sam Erdoganu za fabrike u Kraljevu, Krupnju, Leskovcu, Nišu, Aleksincu, Lebanu, V. Hanu i Žitorađi... - GlobalCir\nVučić se u zajedničkom obraćanju medijima sa predsjednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom zahvalio Erdoganu i turskim investitorima na ulaganjima u proteklom periodu.\n“Mi nismo brinuli o nekim fabrikama, vi ste birnuli, vaši investitori su došli u Krupanj, na primer. Jedina fabrika koja je bila tamo prestala je da radi ali tek dolaskom turskog investitora je taj pogon obnovljen i sada oni traže nove radnike”, rekao je Vučić i dodao da je zahvalan i zbog turskih fabrika u Leskovcu, Nišu , Leabanima, Žitorađi.\n“U Lebanima smo izgubili polovinu stanovništva, sada je tu fabrika turskog investitora koja će da zaposli više od 300 ljudi i to je spas za to mesto i jug Srbije”, nastavio je Vučić.\n„Čekali smo, a pošto smo bili nedoviljno brižni i u proteklih 20 godina smo uspjeli da uništimo fabrike koje smo imali tu. Danas smo uspjeli da zamolimo i turski investitor dolazi u Kraljevo da uposli te ljude“, rekao je Vučić.\nOn je dodao da će dobar dio problema ćemo time da se riješi i naveo podatak da u Kraljevu trenutno ima 14.380 nezaposlenih.\nTreba li napomenuti na niti jedna turska fabrika nije otvorena u gradovima sa bošnjačkom većinom u Južnoj Srbiji, prije svega regionu Sandžaka. Sve fabrike u južnoj Srbiji, a iza kojih stoji turski kapital, otvorene su u većinski srpskim mjestima. Za to vrijeme Turska je finansirala uspostavljanje paralelnih vjerskih zajednica kako bi dodatno razjedinila tamošnje Bošnjake, a sada im Erdogan dolazi da ih ubjedi da su ustvari ‘Srbi turskog verozakona’.\nmože kako hoce al ne i dokle hoce.


Dačić: Sever KiM Albancima "kamen u cipeli" - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Dačić: Sever KiM Albancima "kamen u cipeli"\nDačić: Sever KiM Albancima "kamen u cipeli"\nSever Kosova je za Prištinu "kamen u cipeli" jer jedino tamo nemaju nikakav suverenitet i zato je cilј akcija ROSU da zaplaše i proteraju Srbe, kako bi Priština ostvarila suverenitet na celoj teritoriji, ocenjuje šef srpske diplomatije Ivica Dačić.\n"Možda to lјudi ne razumeju, ali dolazak ROSU u Gračanicu ili Štrpce nije nikakav ekskluzivitet. Oni tamo dolaze stalno, jer ne postoji odbrambeni mehanizam za sredine koje su na jugu i koje su okružene Albancima, ali je sever nešto sasvim drugo, sever je deo Kosova gde Priština nema nikakav upliv", rekao je Dačić za TV Pink.\nZato je za Srbiju suštinsko pitanje, kaže Dačić, da se sačuvaju svi odbrambeni sistemi na severu Kosova, i tu, ističe, ne misli na oružane snage ili nešto što predstavlјa pripremu za rat.\n"Priština pokušava da navikne međunarodnu zajednicu na svoje ponašanje. Znači da je njoj sve dozvolјeno, ali njihove takozvane akcije se pretvaraju u jedno maltretirnje srpskog stanovništva što pokazuje da bi oni voleli da se isele odatle", naveo je Dačić.\nKoliko je situacija bila ozbilјna, ističe on, pokazala i jučerašnja reakcija funkcionerke Evropske unije Angeline Ajhors na godišnjem sastanku šefova diplomatije Višegradske grupe i Zapadnog Balkana u Bratislavi, koja mu je pre početka sastanka rekla "nemojte ništa da radite".\n"To znači da su razumeli ozbilјnost situacije da zaštitimo Srbe", podvukao je Dačić.\nUpitao je kakve su to redovne policijske akcije, kada 90 oklopnih vozila ulazi na sever KiM, upotreblјavaju vatreno oružje i uznemiravaju srpsko stanovništvo.\nŠef srpske diplomatije zapitao se i šta će biti u julu na sastanku u Parizu i da li je moguće razgovarati u uslovima u kojima Priština upotreblјava silu, a međunarodna zajednica to toleriše.


Korneri presudili Zmajevima u Brondbiju, Danska nivo iznad Bosne i Hercegovine (VIDEO)\nBosna i Hercegovina je izgubila od Danske u prijateljskom susretu u Brondbiju rezultatom 2:0.\nNije u prvom poluvremenu viđena pretjerano kvalitetna predstava od obje reprezentacije. Dancima je ovo bila posljednja provjera pred Evropsko prvenstvo, dok je selektor Bosne i Hercegovine Ivajlo Petev izveo najmlađi sastav u istoriji nacionalnog tima.\nDanska je do jedinog gola u prvom dijelu stigla u 18. minuti kada je nakon jednog kornera domaćina u gužvi najbolje snašao napadač Barselone Martin Brajtvajt i poslao loptu u mrežu.\nNije ni u drugom poluvremenu viđena puno bolja utakmica. Bosna i Hercegovina se u početnim minutama dobro branila, ali su “Zmajevi” u napadu bili bezopasni.\nTa dobra odbrana popustila je u 73. minuti kada su gosti ponovo kapitulirali nakon jednog kornera. Ovaj put asistent je bio Jusuf Poulsen, a egzekutor Andreas Kornelijus. Mogli su domaći do kraja i do trećeg gola, ali najzaslužniji što nisu je bio golman Bosne i Hercegovine, Nikola Vasilj.\nDanska će na Evropskom prvenstvu igrati u grupi sa Finskom, Belgijom i Rusijom.\nPrethodni članakAleksa Gatarić za MeridianSportBH: “Uvijek je bolje kada se sam izboriš za sebe, bitno mi je da dobijem šansu”\nNaredni članakKošarkašice Bosne i Hercegovine u oslabljenom sastavu poražene od Crne Gore


VERAN MATIĆ: Uskoro istraživanje sudbina nestalih i ubijenih novinara na Kosovu - UžiceMedia\nNaslovna Mediji VERAN MATIĆ: Uskoro istraživanje sudbina nestalih i ubijenih novinara na Kosovu\nVERAN MATIĆ: Uskoro istraživanje sudbina nestalih i ubijenih novinara na Kosovu\nDirektor Fonda B92 i predsednik Komisije za istraživanje ubistava novinara u Srbiji, Veran Matić, rekao je da će narednih meseci, kao konsultant misije OEBS-a u Prištini, raditi na predlogu za formiranje Komisije koja će se baviti slučajevima 14 ubijenih i nestalih novinara na Kosovu u periodu od 1998. do 2005.\n– Sa predstavnicima OEBS-a smo se ovih dana dogovorili da ćemo u narednih nekoliko meseci raditi na istraživanju sudbina nestalih i ubijenih novinara i pokušati da prikupimo dokumentaciju,- rekao je Matić u emisiji Slobodno srpski.\nDo sada tu dokumentaciju niko nije tražio, a po mišljenju Matića, ona mora da postoji u određenim slučajevima kod srpskih, odnosno jugoslovenskih organa i kod međunarodnih organizacija – UNMIK-a, EULEX-a, OEBS-a.\n– Rezultat tog procesa treba da bude predlog na koji način će se nastaviti rad na istraživanju ovih ubistava. Da li će to biti komisija po uzoru na onu koju imamo u Beogradu ili će biti nešto modifikovana zbog specifičnosti sutuacije ovde, videćemo. Najverovatnije će to morati da bude međunarodno telo sa ozbiljnim autoritetom iz sveta novinarstva,- rekao je Matić.\nPre godinu dana, Matić je na konferenciji o bezbednosti novinara u Prištini, koju je organizovao OEBS, predstavio Komisiju za istraživanje ubistava novinara u Srbiji i njene rezultate. Od tada traju razgovori između njega i predstavnika OEBS-a oko toga na koji način bi nešto moglo da se pomeri kada je u pitanju rasvetljavanje slučajeva ubijenih i nestalih novinara i na Kosovu.\nJedan od zaključaka te konferencije bio je pokretanje inicijative za formiranje komisije koja bi se bavila slučajevima ubijenih i nestalih novinara, što su tada podržala i novinarska udruženja koja okupljaju srpske i albanske novinare.\n– Imam mandat da u narednih deset meseci pripremim taj predlog. Posle predstavljanja predloga medijskim udruženjima, međunarodnim organizacijama, videćemo koliko se može izvršiti ozbiljan pritisak da se takvo telo i formira. To bi trebalo da bude međunarodno telo koje bi imalo autoritet i Ujedinjenih nacija i Evropske unije, ali i svih lokalnih organa i na Kosovu, sa mandatom da vrši određenu vrstu kontrole i da pomogne istražnim organima u procesu ovih istraga. Osnovu te komisije treba da čine predstavnici medijske zajednice, i domaće i međunarodne. Takođe, članovi komisije bi trebalo da budu i ljudi iz onih institucija koje su zadužene za rešavanje, dakle, iz policije i iz drugih institucija koje u tome mogu pomoći, – istakao je Matić.\nOn je ocenio i da je veoma važno i zbog bezbednosti novinara danas rasvetliti slučajeve ubijenih i nestalih novinara.\n– Ako nekažnjivost dopustite u bilo kojem vremenskom periodu, vi ste otvorili na neki način vrata tome da se dogode teški slučajevi nasilja ili ubistava i danas. To je na neki način poziv onima koji žele da zaustave novinare, da zaustave slobodu govora, da im je to najjeftiniji način, da će proći nekažnjeno, jer se niko time naročito neće baviti. Važno je da imamo prvo konsenzus medijske zajednice, a onda taj konsenzus mora da se napravi sa političkom zajednicom jednog društva, u ovom slučaju Kosova i naravno šire,- istakao je Matić.\nUbistvom novinara na Kosovu i Metohiji novinari redakcije Insajder bavili su se u emisiji Insajder bez ograničenja „Spomenik istini“.\nPrethodni tekstUlica Strahinjića Bana zatvorena za saobraćaj do 15 sati\nSledeći tekstStiže najlepše godišnje doba


BUNT POSLODAVACA U BiH više od 3.000 parafiskalnih nameta, neki idu direktno u džepove pojedinaca - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 01 April 2019 08:16\nViše od 3.000 parafiskalnih nameta evidentirano je na svim nivoima u Bosni i Hercegovini od kojih veliki broj ide direktno u “džepove” pojedinaca i neformalnih društvenih kategorija, upozoravaju udruženja poslodavaca u BiH.\nBosna i Hercegovina ima tri puta više parafiskalnih nameta nego Srbija, a dva puta više nego Hrvatska. U odnosu na zemlje Evropske unije nameti su puno veći, što Bosnu i Hercegovinu pored svih drugih prepreka ne pozicionira kao dobro mjesto za poslovne poduhvate, prenosi Klix.\n– Veliki problem predstavlja i činjenica da veliki broj parafiskalnih nameta ne ide u budžete ili vanbudžetske fondove već u ‘džepove’ pojedinaca i neformalnih društvenih kategorija – upozorava Dedić.\nNavodi da je zanimljiva situacija da ukidanje jednog parafiskalnog nameta, na primjer na nivou Federacije BiH, rezultira uvođenjem tih istih nameta na nivou kantona.\n– Ovo pokazuje da se konstantno pokušavaju uvesti novi i povećati postojeći nameti. Bez obzira na opredjeljenja da se pristupi racionalizaciji parafiskalnih nameta ovaj posao je i dalje na početku – kazao je Dedić.\n– Uz plaćanje poreza i doprinosa od 0,72 KM na isplaćenu 1 KM plaće radniku, parafiskalni nameti podižu opterećenje na 0,90 KM. Sasvim je razumljivo da ovo u velikoj mjeri utiče na smanjenje konkurentnosti domaćih kompanija ali i onemogućava povećanje zaposlenosti – kategoričan je Dedić.\n– Nadležnost ovog tijela je da analizira opravdanost prijedloga za racionalizaciju, ukidanje, ili uvođenje pojedinih parafiskalnih nameta, ažuriranje registra parafiskalnih nameta, izrada zakona o parafiskalnim nametima i analiza njegove primjene te koordinacija aktivnosti u vezi sa parafiskalnim nametima – rekao je Dedić za Klix.ba.\n– Cilj je uvesti praksu da se nijedan novi parafiskalni namet ne usvoji bez pribavljenog mišljenja koordinacionog tijela o njegovoj opravdanosti – kazao je Dedić.\n– Zadovoljan sam što je Vlada KS na čelu s premijerom Edinom Fortom reagovala promptno na inicijativu Udruženja poslodavaca KS i donijela odluku o formiranju koordinacionog tijela za parafiskalne namete. Pokazali su spremnost na partnerski odnos i zajedničko djelovanje u pravcu rasterećenja privrede a time i kreiranja povoljnijeg poslovnog ambijenta – istakao je Dedić.\n– Udruženje poslodavaca Kantona Sarajevo ima spreman i drugi set inicijativa za rasterećenje privrede i narednom period će ih uputiti Vladi Kantona Sarajevo. Želja nam je i da u drugim kantonima budu formirana tijela koja bi bavila parafiskalnim nametima na teritoriji tih kantona – rekao je Dedić za Klix.ba.\nFBiH: Privrednici će plaćati 50 posto manje poreza na dohodak


Srbija druga u Evropi po broju slučajeva malih boginja • Radio Prijepolje\nNaslovna Lifestyle Srbija druga u Evropi po broju slučajeva malih boginja\nSrbija druga u Evropi po broju slučajeva malih boginja\nSrbija je druga u Evropi po broju slučajeva malih boginja registrovanih prošle godine, pokazuju podaci Svetske zdravstvene organizacije. U našoj zemlji zabeleženo je 5.076 obolelih, dok je Ukrajina sa 53.218 obolelih ubedljivo na prvom mestu.\nBolest koja se praktično smatrala iskorenjenom opet je aktuelna, i to ne samo u Evropi. Mediji su ovih dana objavili da je broj slučajeva malih boginja u Americi u prva tri meseca ove godine premašio broj obolelih u celoj prethodnoj godini. To je, inače, najveći broj registrovanih slučajeva od 2000. godine kada je bolest u SAD zvanično smatrana iskorenjenom. U okrugu Rokland, u državi Njujork, proglašeno je vanredno stanje, a svim nevakcinisanim osobama mlađim od 18 godina zabranjen ulazak na javna mesta u periodu od 30 dana ili dok ne prime vakcinu.\nGlavni razlog za ponovno širenje ranije iskorenjene bolesti, prema ocenama stručnjaka, jeste pad broja vakcinisanih izazvan široko rasprostranjenim tvrdnjama na društvenim mrežama o štetnosti MMR vakcine uprkos naučnim tvrdnjama koje dokazuju suprotno.\nMale boginje se, inače, smatraju jednom od najlakše prenosivih zaraznih bolesti.\nIzveštaji pokazuju da je 2017. broj obolelih porastao za 31 odsto u odnosu na godinu ranije, što je rezultiralo smrću oko 110.000 ljudi širom sveta, objavio je Bi-Bi-Si.\nPrema podacima Unicefa, tokom prošle godine je u 98 zemalja porastao broj obolelih, a tri četvrtine slučajeva registrovano je u samo deset zemalja.\nDržave su različito reagovale na širenje ove bolesti: od uvođenja obavezne vakcinacije, do poooštravanja kazni i zabrane prisustva nastavi za nevakcinisanu decu.\nPrethodni tekstOd danas zimske gume nisu obavezne\nSledeći tekstOd srčanog udara godišnje umre više od 55.000 građana\nU klupama u Prijepolju 369 prvaka\nKorona bukti u Prijepolju – 37 novozaraženih\nPotrebni vozači B kategorije za rad u EU\nKako izabrati kvalitetnu, slatku i zdravu lubenicu?\nDo 20. februara prijavljivanje za popisivače\nDanas je najveći pravoslavni praznik majki – Materice\nStižu milionske donacije za JKP Lim a grad nam izgleda ovako


Apple razmišlja da kupi Sony! — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Akvizicije, Apple, Generalno na dan 26. Oktobra 2010. / ostavite komentar\nAko je verovati izveštaju Reuters, Apple razmišlja o potencijalnoj kupovini Japanskog elektronskog giganta Sony.\nŠpekuliše se da Apple razmišlja o kupovini Adobe-a, Sony-a i Disney-a, što je rezultiralo sa porastom Sony dionica za 3%. Obim trgovanja kompanije iznosio je 17,61 milion akcija, što je najviši od kraja jula, sa porastom akcijama na zatvaranju od 0,7%, samo dan nakon što je kompanija iznenadila tržište sa svojom kvartalnom dobiti.\nNisu svi ubeđeni da će Apple kupiti kompaniju Sony. Analitičari predviđaju da će preuzimanje izbeći Japanska kompanija, navodeći činjenicu da je Sony radio sa Google-om u borbi protiv Apple iPhone-a kao i da proizvodi vrhunske računarske uređaje koji su u stanju da se takmiče sa linijama Apple MacBook i iMac računara.\nTokom objave Apple zarade, 18 oktobra, Steve Jobs je na pitanje šta kompanija može da uradi sa neverovatnih 51 milijardu dolara gotovine, odgovorio:\nŽelimo ovako da nastavimo, smatramo da postoji jedna ili više strateških mogućnosti u budućnosti u koju možemo da uložimo.\nIako ova izjava ne potvrđuje da se Apple nada da će kupiti kompaniju Sony-jeve veličine, ona sigurno podgrejava špekulacije. Na sve ove glasine Sony je dao kratku izjavu u kojoj navodi da ne može da komentariše glasine i spekulacije.\nTagovi: kupovina, sony


Sjutra sastanak ministara vanjskih poslova Centralno-evropske inicijative | Aktuelno\nKako je saopšteno iz MVP-a, sastanak će otvoriti ministar vanjskih poslova Đorđe Radulović, a prisustvovaće šefovi diplomatija i visoki predstavnici država članica CEI, Sekretarijata CEI i međunarodnih organizacija.\nSastanak ministara vanjskih poslova u okviru crnogorskog predsjedavanja Centralno-evropskom inicijativom (CEI) biće održan u formatu video konferencije 23. juna, u organizaciji Ministarstva vanjskih poslova.\n“Fokus je na politici proširenja Evropske unije, saradnji sa zemljama Istočnog partnerstva, kao i socio-ekonomskom oporavku regiona od pandemije.\nUčesnici će razmijeniti mišljenja o značaju regionalne saradnje i ulozi regionalnih mehanizama u podsticanju evropske perspektive zemalja Zapadnog Balkana i stvaranju boljih preduslova za održivi oporavak regiona.\nMinistarskom prethodi treći sastanak Komiteta nacionalnih koordinatora CEI, na kojem se predstavljaju aktuelnosti u okviru crnogorskog predsjedavanja CEI tokom 2021.\nCrna Gora predsjedava Centralno-evropskom inicijativom na dvogodišnjoj osnovi (2020-2021)”, naveli su iz MVP-a.


Bez obzira da li radite iz kancelarije ili na daljinu, šanse su velike da sa vašim timom ovih dana komunicirate putem poslovnih chat aplikacija koje nam svima omogućavaju kvalitetniju kolaboraciju kako bismo postigli zajedničke ciljeve.\nU tu svrhu, novosadska kompanija COING kreirala je Pumble, besplatnu aplikaciju za timsko ćaskanje koja uz pomoć ključnih feature-a za saradnju i komunikaciju omogućava timovima da ostanu povezani tokom zajedničkog rada. Pumble je danas predstavljen i na Product Hunt-u, dok iz kompanije pozivaju sve zainteresovane korisnike i članove zajednice da isprobaju proizvod i pruže podršku u vidu upvote-ova, kao i da postave pitanja u vezi same aplikacije.\nPodsećamo, novosadski COING posluje od 2009. godine, a kompanija je globalno prepoznata po aplikaciji Clockify koja omogućava timovima i pojedincima da vode evidenciju radnih sati, poboljšaju upravljanje vremenom i povećaju produktivnost. Clockify je za mnoge kompanije postao nezamenljiv alat, a Pumble pretenduje da postane još jedna popularna aplikacija koja će rad od kuće ili kancelarije činiti lakšim, jednostavnijim i produktivnijim – navode iz ove kompanije u saopštenju:\nOva platforma pogodna je za timove svih veličina i vrsta, od malih i velikih preduzeća, kompanija za razvoj softvera i marketinških agencija, do zdravstvenih ustanova, obrazovnih institucija i firmi koje pružaju finansijske usluge.\nUkoliko ste koristili bilo koju chat aplikaciju sa vašim timom, izgled aplikacije biće vam poznat – samim tim Pumble je intuitivan, a besplatne opcije koje nudi ističu ga u odnosu na konkurenciju.\nNeograničen broj korisnika u timskom kanalu\nU pogledu dostupnih feature-a, Pumble omogućava trenutno slanje i primanje poruka putem javnih i privatnih kanala fokusiranih na određene teme, kao i slanje i primanje direktnih poruka, između pojedinaca ili u grupama. Praćenje direktnih poruka i bitnih saopštenja u javnim i privatnim kanalima olakšano je postojanjem vizuelnih i zvučnih notifikacija koje pomažu da se komunikacija odvija brzo, u realnom vremenu.\nKorisnici takođe mogu lako da dele slike, dokumente, linkove, video zapise i fragmente koda, između ostalih materijala koji su im neophodni za timski rad.\nOno što Pumble izdvaja od konkurencije jeste to da su ove, ali i druge mogućnosti neophodne za saradnju timova svih veličina i vrsta, potpuno besplatno dostupni korisnicima. U saopštenju se navodi:\nDok druge popularne aplikacije za timsku komunikaciju, poput Slack-a i Microsoft Teams-a, nameću ograničenja u pogledu broja aktivnih korisnika koje možete da dodate i pojedinačnih feature-a u kojima možete da uživate pre nego što ste primorani da pređete na neki plaćeni plan, Pumble nudi ove osnovne opcije upravo u okviru svog besplatnog plana.\nOve mogućnosti uključuju, ali nisu ograničene na: mogućnost dodavanja neograničenog broja korisnika u timski workspace, neograničeni pristup istoriji ćaskanja, alate za administraciju korisnika i workspace-a, kao i 24-časovni pristup veb korisničkoj podršci.\nZa razliku od konkurencije, dostupna i self-hosted verzija\nOsim ponude osnovnih opcija u okviru besplatnog plana, Pumble nudi i self-hosted verziju aplikacije, koja pruža timovima mogućnost da Pumble hostuju na sopstvenim serverima i uživaju u dodatnim feature-ima uz maksimalnu privatnost i sigurnost. Ove dodatne pogodnosti uključuju sve pogodnosti dostupne u okviru besplatnog plana, dodatne permisije, SSO, API, kao i dodatne pogodnosti korisničke podrške.\nIz COING-a navode da iako nije prošlo mnogo vremena otkako je Pumble zvanično lansiran kao veb aplikacija, već su u ponudi i mobilna rešenja za Android i iOS, kao i desktop rešenja za Windows, Linux i macOS. U budućnosti, u planu su i integracije sa drugim popularnim poslovnim aplikacijama, kao i novi, praktični feature-i koji će dodatno olakšati timsku komunikaciju i saradnju.\nViše o Pumble aplikaciji pročitajte na zvaničnoj Product Hunt stranici gde možete podržati proizvod i postaviti pitanja u vezi ove aplikacije.


Basesku: Rumunija neće priznati Kosovo, ostaje u Kforu\nRumunski predsjednik Trajan Basesku izjavio je danas u Bukureštu da Rumunija neće priznati nezavisnost Kosova sve dok Beograd i Priština ne dođu do sporazuma, ali da će i dalje učestvovati u okviru misije Kfora.\nVrhovni savjet za odbranu (CSAT) odlučio je u septembru da Rumunija na kraju godine povuče iz Euleksa svojih 178 policajaca i žandarma.\nNa plenarnoj sjednici Parlamentarne skupštine NATO, Basesku je rekao da podržava partnerstvo Srbije sa NATO i njeno integrisanje u mjeri u kojoj ona to želi, i da podržava bezbjednost i stabilnost na Zapadnom Balkanu.\nGeneralni sekretar NATO Anders fog Rasmusen rekao je danas da Alijansa\npromoviše integraciju zemalja Zapadnog Balkana, regiona u kojem je angažovana.\nBasesku i Rasmusen govorili su na plenumu Parlamentarne skupštine NATO o glavnim temama Alijanse - Avganistan, Kosovo, Libija, antiraketni štit, saradnja sa Rusijom i novi koncept "inteligentne odbrane".\nRasmusen je naglasio da je njegova glavna poruka da je NATO sada više nego ikada potreban u misijama u Avganistanu, Libiji i na Kosovu.


Google Transit navigacija dostupna za javni gradski prevoz u Beogradu – Startit\nGoogle Transit navigacija dostupna za javni gradski prevoz u Beogradu\nOd pre nekoliko dana Beograd je postao još jedan grad u Srbiji u kojem je Google Maps navigacija dostupna za javni gradski prevoz.\nNa Google Maps-u je od prekjuče, 13. januara, konačno moguće korisnicima u Beogradu da na svojim telefonima dobiju uvid u kretanje gradskog prevoza, cene karte i druge bitne informacije o GSP-u. Osim što će korisnicima pokazati na koji način da stignu od jednog mesta do drugog, moguće je videti i koliko je vremena potrebno da se stigne do krajnjeg odredišta u određenim dnevnim intervalima. Pored toga, postoji i opcija koja pokazuje kada kreću prvi, odnosno poslednji polasci javnog gradskog prevoza.\nKorišćenje servisa je moguće kako na desktop računarima, tako i uz pomoć mobilne aplikacije Google Maps. Sve što treba, jeste da korisnik odredi polaznu i krajnju tačku rute i dobiće opcije kako preći tu deonicu sopstvenim automobilom, gradskim prevozom ili pešaka. Odabirom opcije „gradski prevoz” dobiće sve moguće rute linija, tačnu lokaciju stajališta i detaljne vremenske odrednice za svaki deo rute.\nŠto se Srbije tiče, Google Transit već je dostupan u Nišu, Kragujevcu, Užicu i Subotici, a radi se na tome da zaživi i u ostalim gradovima u Srbiji u kojima postoji javni prevoz. Osim kod nas ovaj sistem zastupljen je i u regionu i to u Budimpešti, Zagrebu, Sarajevu, Skoplju, Sofiji, kao i u desetak rumunskih gradova.


Milorad Dodik i Johannes Hahn u Briselu 4.mata 2019.\nEvropski komesar nadležan za proširenje Johannes Hahn je potvrdio da će njegov kabinet odložiti objavljivanje godišnjeg paketa o proširenju, zbog evropskih izbora.\n“Glavni cilj nas koji se bavimo proširenjem jeste da o našem izvještaju raspravljaju glavni sudionici poput Evropskog parlamenta i zemalja članica. Mi pokušavamo da uklonimo prepreke koje bi mogle uticati na veoma objektivnu i neutralnu debatu, zbog izbora”, izjavio je Johannes Hahn.\nEvropski komesar je potvrdio da će ovaj dokument biti objavljen “malo kasnije”. On je odbio da precizira datum, ali je obećao da će izaći sa dokumentom “pre inauguracije novog sastava Evropskog parlamenta”, koje će se desiti u prvoj sedmici jula.\nInače Evropska komisija redovno u aprilu objavljuje godišnji paket o proširenju koji obuhvata strategiju o procesima u proširenju ali i posebne izveštaje za svaku zemlju pojedinačno, koje su deo proširenja.\nOve godine, je odlučeno da se sve odloži nakon evropskih izbora koji će se na territoriji EU održati između 23. i 26 maja.\nRSE je već prošle nedelje objavio da će Komisija izaći sa paketom proširenja, 28 maja, samo dva dana nakon okončanja evropskih izbora.\nHahn je razgovao s predsedavajućim Predsedništva BiH Miloradom Dodikom nakon što je on predao Evropkoj komisiji dodatne odgovore na upitnik za članstvo BiH u EU.


21:30 >> 08:04\nNjihova imena znaju svi, ali zbog svojih često kontroverznih poteza, nisu sve podjednako poštovane\nIako smo u 21. veku, politika je i dalje oblast u kojoj dominiraju muškarci. Možda baš zbog toga, svesne da moraju da se dokažu jer su nežnijeg pola, mnoge žene koje su dospele na važne funkcije pokazale su se kao veoma kompetente da odlučuju o bitnim pitanjima sa kojima mnogi ne bi smeli ni umeli da se uhvate u koštac.\nOdlučnih i nepokolebljivih lidera među ženama je malo, zbog čega nekolicina njih koja se istakla ima izrazito poštovanje širom sveta, čak i ako ono dolazi u kombinaciji sa strahom. Imena Angela Merkel i Margaret Tačer automatski izazivaju divljenje, dok su na drugoj strani Medlin Olbrajt i Karla del Ponte, imena koja retko ko želi da vidi i čuje, bez obzira na spretnost koju su pokazale u obavljanju svojih dužnosti.\nAngela Merkel/Foto: Tanjug/Johanna Geron, Pool via AP\nAngela Merkel (66) postala je 2005. godine prvi ženski kancelar Nemačke i trenutno služi svoj četvrti mandat na ovoj poziciji. Njen drugi mandat obeležila je pravovremena reakcija na evropsku dužničku krizu, tokom koje je povlačila prave poteze i zajedno sa francuskim predsednikom Nikolim Sarkozijem uspela da utaba put za oporavak udrmane evropske ekonomije. Njen najveći uspeh tada bio je fiskalni sporazum koji obavezuje vlade zemalja potpisnica da funkcionišu u okviru određenog budžeta.\nTokom trećeg mandata, osim sa uzdrmanom ekonomijom, morala je da se koordiniše i sa željom Grčke da napusti evrozonu. Kada su Rusi izvršili oružani napad na tada ukrajinsku teritoru Krim, Merkelova se priklonila Zapadnim liderima i optužila Rusiju za direktno potpirivanje sukoba, nakon čega je podsticala zemlje EU da uvedu sankcije Rusiji i učestvovala u brojnim pregovorima za očuvanje mira u regiji. Suočila se i sa najvećom migrantskom krizom u Evropi od Drugog svetskog rata, kada su stotine hiljada migranata izbegle iz Sirije, Avganistana i drugih zemalja sa ciljem da se sklone u EU. Iako je otvorila granice Nemačke za migrante, privremeno je obustavila Šengenski sporazum i ponovo uvela kontrole na granici sa Austrijom u septembru 2015. Samo te godine više od milion migranata ušlo je u Nemačku, a njena partija platila je političku cenu zbog otvorenog stava prema izbeglicama.\nNa izborima za četvrti mandat njena stranka prošla je loše, ali je ona dobrim političkim potezima uspela da održi autoritet kao njen predstavnik. Ipak, u novembru 2018. povukla se sa mesta lidera Hrišćanske demokratske unije i najavila da se 2021. neće kandidovati za kancelarku. Tokom pandemije koronavirusa Merkelova je dobro reagovala, čime je uspela da povrati poverenje velikog broja građana. Ankete koje su u oktobru 2020. sprovedene pokazale su 75% odraslih građana iz 14 evropskih zemalja veruje Merkelovoj više nego ostalim liderima u regionu, a Forbs ju je i ove godine, 10. put, proglasio najmoćnijom ženom na svetu.\nNikola Sterdžen, Profimedia\nNikola Sterdžen (50), premijerka (prva ministarka) Škotske i liderka Škotske nacionalne partije, prva je žena na ovoj funkciji otkad su škotski parlament i vlada ustanovljeni 1999. godine.\nPreokret u poslednjem trenutku: Trgovinski sporazum Velike Britanije i EU danas ili sutra?\nOna se ovoj partiji pridružila 1986, sa 16 godina, inspirisana tadašnjom britanskom premijerkom Margaret Tačer, koja joj je pokazala da snažna žena može da postane važna politička figura, iako se u mnogo čemu nije slagala sa njom. Član parlamenta postala je već 1999. Na parlamentarnim izborima 2004. htela je da se kandiduje ispred stranke, ali je to ipak prepustila Aleksu Salmondu, a ona je postala potpredsednica partije. Oštro se zalagala za otcepljenje Škotske i pre referenduma 2014. godine i posle njega. U novembru 2014, kada se Salmond povukao sa mesta lidera stranke, ona ga je nasledila i zavetovala se da će dok bude služila kao prvi ministar (premijer) pritisnuti britansku vladu da Škotskoj da više moći.\nTokom njenog mandata Škotska nacionalna partija (SNP) dodatno je ojačala, a posebno poštovanje stekla je suprotstavljajući se politici britanskog premijera Dejvida Kamerona. U maju 2016. dovela je SNP do treće pobede na izborima. Kada je Velika Britanija odlučivala da li da napusti Evropsku uniju, Sterdženova je bila za ostanak u njoj, a sa njom se na referendumu složilo i 62 odsto Škota. Kako je ishod bio drugačiji od onog koji je želela većina Škotske (Velika Britanija je sa 52 odsto glasova odlučila da napusti EU), ona je pokrenula pitanje održavanja drugog referenduma za izlazak Škotske iz Ujedinjenog Kraljevstva. Sterdženova se tokom pandemije koronavirusa ponela odgovorno i imala je prave odgovore i dobre reakcije na nesvakidašnju situaciju, što je ojačalo poverenje naroda, a krajem novembra ove godine ponovo je istakla da se zalaže za održavanje referenduma 2021, dok trenutni britanski premijer Boris Džonson tvrdi da bi to bilo besmisleno.\nMarin Le Pen (52), liderka francuskog desničarskog Nacionalnog fronta, poznata je po svom negativnom stavu prema imigrantima, koji mnogi osuđuju. Ona se zalaže za izbacivanje nelegalnih imigranta i za to da se njihov ulazak u Francusku ograniči na 10.000 godišnje. Osim toga, njeni stavovi dovode u pitanje opstanak u Evropskoj uniji, a kako se partija čiji je predsednik zalagala za napuštanje evra, pominjala i referendum o pitanju valute, pa i ponovne dogovore sa EU od kojih bi zavisila njena odluka o referendumu za izlazak iz zajednice.\nNa čelu stranke nalazi se od 2011. godine, došavši na mesto svog oca Žan-Marija le Pena i u proteklih šest godina uspela je da poboljša rejting partije, što se pokazalo na regionalnim izborima 2015. godine. Marin je bila kandidat na prethodnim predsedničkim izborima u Francuskoj, ali je u drugom krugu u maju 2017. godine izgubila od centriste i sadašnjeg predsednika Emanuela Makrona, a izjavila je da će se kandidovati za predsednika i na predstojećim izborima koji su zakazani za 2022.\nMlada finska političarka Sana Marin (35) ušla je u istoriju kao najmlađa premijerka na svetu. Pre nego što je došla na ovu poziciju bila je ministarka transporta i komunikacija, a u politiku je ušla sa 27 godina, da bi već sa 30 postala član finskog parlamenta. Kao članica Socijaldemokratske partije premijerka je postala 10. decembra 2019. godine. Ona je treća žena koja obavlja ovu funkciju u Finskoj.\nMarin je tokom svog mandata uspela efikasno da se izbori s pandemijom koronavirusa, proglasivši u pravom trenutku vanredno stanje u Finskoj kako bi se sprečilo njegovo širenje. Osim toga, izradila je Program jednakosti, u kome, između ostalog piše, da svi ljudi imaju pravo da sami odrede svoj polni identitet.\nTereza Mej (64) je bila premijerka Velike Britanije od jula 2016. do jula 2019. godine, kada ju je na ovoj funkciji zamenio trenutni predsednik vlade Boris Džonson, pobedivši u trci za lidera Konzervativne stranke. Politički analitičari smatraju da je ona jedna od najgorih premijera u istoriji ove zemlje, iako je pompezno najavljivana kao zamena Margaret Tačer i druga žena koja je uspela da se uspne do te pozicije. Na početku političkog angažmana narod ju je poštovao jer je smatrana reformatorkom koja bi mogla da skine sa torijevaca imidž tvrdoglavosti ali i imidž partije koja je usredsređena na još veće bogaćenje bogatih i očuvanje moći britanske gornje klase.\nKada je postala premijerka 2016, nakon referenduma o izlasku iz Evropske unije, delovala je kao najpouzdanija osoba u kriznim vremenima za zemlju. Zalagala se za smanjenje siromaštva, za pravičnije sudstvo, kvalitetno obrazovanje za sve i za to da se zarada žena izjednači sa zaradom muškaraca, obećavši da će Britaniju učiniti zemljom koja će raditi za dobrobit svih. Ipak, Bregzit joj je brzo pomrsio konce. Priklonila se antievropski nastrojenim članovima partije i već u januaru 2017, pre pregovora sa EU, napravila je problem oko irske granice. To je onemogučilo dolazak do rešenja koje bi svima odgovaralo i sabotiralo manje bolnu mogućnost odvajanja od EU. Što je vreme više odmicalo, ona je bila sve oštrija u zahtevima prema Evropskoj uniji. Skoro dve godine nije uspela da postigne sporazum sa laburističkom opozicijom i Škotskom nacionalnom partijom, a Donji dom parlamenta je čak tri puta odbacio njen sporazum o izlasku iz EU, koji je nastao tokom pregovora sa Briselom. Posle četvrtog propalog pokušaja odlučila je da podnese ostavku. Iako ni na jednom polju nije ostvarila bitan rezultat, Tereza Mej će ostati upamćena kao prva britanska premijerka koja je imala hrabrosti da se uhvati u koštac sa aždajom zvanom Bregzit, bez obzira na to što tokom svog mandata nije napravila veliki pomak.\nPomen imena nekadašnje glavne tužiteljke Haškog tribunala Karle del Ponte (73) i dalje izaziva negativne reakcije u regionu. Za glavnu tužiteljku Tribunala za ratne zločine u Hagu imenovana je 1999. godine i od tada je svoj posao obavljala hladnokrvno, bez previše emocija, zbog čega je stekla reputaciju bezdušne žene. Karli del Ponte pošlo je za rukom da na celom prostoru bivše Jugoslavije postane omražena, ali i da stekne strahopoštovanje.\nHaos u zoru u Francuskoj: Ubijena tri policajca, napadač nađen mrtav\nPre nego što je došla na poziciju glavne tužiteljke, obavljala je funkciju državne tužiteljke Švajcarske i za to vreme uspela da donekle razotkrije monetarne akrobacije sicilijanske mafije u Švajcarskoj, da pokrene postupak protiv bivše pakistanske premijerke Benazir Buto i da zapleni milione dolara od brata meksičkog predsednika (ta odluka je kasnije osporena). Osim toga, pokušala je da dokaže i povezanost Borisa Jeljcina s mafijom. Tako je stekla veliki broj neprijatelja – italijanski mafijaši dali su joj nadimak „La Putana” (prostitutka), a dobila je i druge epitete („Gestapovka”, „Nenavođeni projektil” i sl.). Uspela je da se zameri i medijima kada je 1994. godine naložila pretres redakcije dnevnika koji je objavio tajne informacije o Islamskom frontu spasa, da bi dve godine kasnije naredila prisluškivanje telefona nekoliko redakcija.\nDošavši na poziciju glavne tužiteljke Tribunala za ratne zločine u Ruandi i na prostoru bivše Jugoslavije, pokrenula se polemika o tome zbog čega je baš ona izabrana za ovu poziciju. Teoretisalo se da je izbor pao na nju jer potiče iz Švajcarske kao neutralne zemlje, pošto su Moskva i Peking unapred najavili da zbog bombardovanja Jugoslavije neće podržati nijednog kandidata iz zemalja članica NATO-a, dok su zapadnoevropske zemlje i SAD odbijale svaku mogućnost da na to mesto dođe osoba poreklom iz „istočnog bloka”. Savet bezbednosti odlučio je 2003. godine da je oslobodi nadležnosti za ratne zločine u Ruandi, pa joj je prepušteno samo vođenje slučajeva s prostora bivše Jugoslavije.\nOd te godine Karla se više posvetila balkanskom pitanju. Suđenje Slobodanu Miloševiću dobijalo je konstantno nove obrte, a Del Ponteova je u nekoliko navrata istakla da je nekadašnji predsednik Savezne Republike Jugoslavije impresionira svojom odbranom. Postupak je okončan Miloševićevom smrću 11. marta 2006. godine. Osim toga, tužiteljka je učestvovala i u suđenju Ramušu Haradinaju, kojeg je nazvala „gospodarom rata i gangsterom”, zbog čega je postala nepopularna čak i u Prištini. Pronalaženje i izručenje hrvatskog generala Antea Gotovine potrajalo je godinama, Goran Hadžić je tribunalu pobegao bukvalno ispred nosa, a glavni haški begunci – Ratko Mladić i Radovan Karadžić – nisu pronađeni do kraja njenog mandata, iako je ona to godinama navodila kao svoj glavni cilj. Upravo zahvaljujući Mladiću i Karadžiću građani Srbije mogli su da se uvere kolika je zapravo moć Karle del Ponte, odnosno Tribunala. Svaka njena poseta Beogradu i skoro svaki njen izveštaj pred ovom ili onom svetskom i evropskom institucijom značili su nove packe, nova upozorenja, nove pretnje: pošto su njene impresije o saradnji sa srpskim vlastima obično bile loše, to je podrazumevalo da će Srbiji na ovaj ili onaj način biti uskraćen ili bar usporen svaki predstojeći korak ka Evropi.\nNa dužnosti glavnog tužioca Haškog tribunala za Jugoslaviju zamenio ju je belgijski pravnik Serž Bramerc 1. januara 2008. godine.\nBivša državna sekretarka SAD Medlin Olbrajt (83) bila je prva žena na ovoj poziciji (1997-2001). Kada je Bil Klinton izabran za predsednika 1992, njen uticaj je počeo da raste i on ju je naredne godine imenovao ambasadorom Ujedinjenih nacija. U SAD je stekla reputaciju odlučne osobe koja se svim silama borila za interese Amerike, a poboljšala je i poziciju zemlje u Ujedinjenim nacijama, naročito na polju vojnih akcija.\nSekretarka SAD postala je 1997. godine i dok je obavljala tu funkciju bila je pristalica vojnih intervencija i žestoki zagovornik demokratije i ljudskih prava. Na njen podsticaj NATO je 1999. godine bombardovao Jugoslaviju „kako bi zaustavio etničko čišćenje kosovskih Albanaca”. Kosovski konflikt okončan je posle 11 nedelja vazdušnih napada, kada je Jugoslavija pristala na uslove koje je postavio NATO. Olbrajtova je učestovala i u pokušaju da se zaustavi nuklearni program Severne Koreje i 2000. godine postala je američki zvaničnik najvišeg ranga koji je posetio ovu zemlju. Ipak, njen razgovor sa tadašnjim predsednikom Kim Džong Ilom nije doveo do dogovora. Kada je Klintonov drugi mandat okončan, Olbrajtova je napustila vladu i osnovala „Olbrajt grupu”, konsultantsku firmu sa sedišem u Vašingtonu. Kasnije je podržala Hilari Klinton kada se kandidovala za predsedničke izbore 2008. i 2016.\nPored Karle del Ponte, ona je jedna od najomraženijih žena među Srbima, što ne čudi s obzirom na to što je bila jedan od najvećih zagovornika bombardovanja, a i danas se smatra „srbomrscem” na osnovu izjava kojima je šokirala i svetsku i domaću javnost. Kada je po napuštanju pozicije upitana da li bi 1999. postupila drugačije, izjavila je da bi „zauzela mnogo tvrđi stav prema Miloševiću“ i da je „ponosna na mnoge svoje poteze“, kao i da bi „volela da je bombardovanje kraće trajalo, što to bi sigurno bio slučaj da je Milošević shvatio da je upotreba sile neminovna jer mu je bila pružena svaka prilika da se zaustavi”. Pamti se i njena rečenica sa epitetom „odvratni Srbi“, koju je izgovorila 2012. na promociji knjige „Praška zima“ u glavnom gradu Češke nakon provokacije grupe prosrpski orijentisanih Čeha, da bi nepunih mesec dana kasnije na promociji u Hagu Srbe nazvala „izvanrednim narodom, sa značajnom istorijom“. „Olbrajt grupa“ navodno je zaradila desetine miliona dolara od prodaje kosovske telefonske kompanije „Ipko“, koju je privatizovala, pa prodala slovenačkom operateru „Telekom Slovenija“.\nMargaret Tačer (1925-2013) bila je premijerka Ujedinjenog Kraljevstva od 1979. do 1990. i prva žena koja je u Britaniji obavljala ovu funkciju. U isto vreme, ona je najduže bila predsednik vlade, a zbog svoje tvrdoglavosti dobila je i nadimak “Čelična ledi”. Posebnu popularnost stekla je tokom Folklandskog rata, koji je Ujedinjeno Kraljevstvo 1982. vodilo protiv Argentine za prevlast nad Folklandskim ostrvima, a tokom kog je ona uspela da zadrži teritoriju Britanije. Ipak, njenu ekonomsku politiku nisu podržavali mnogi, jer je podsticala slobodnu trgovinu i suprotstvljala se moći radničkih sindikata. Tačerova je povećala PDV, cenu komunalnih usluga i energenata, kao i kamatne stope sa ciljem da se smanji inflacija, a umanjila porez na prihod i izdvajanje novčanih sredstava države za obrazovanje.\nIndira Gandi (1917-1984) je bila prva i jedina premijerka Indije, a na ovoj poziciji opstala je četiri mandata, od 1966. do 1984. godine, kada ju je smrtno ranio član njenog obezbeđenja, koji je zapravo bio pripadnik sikijskih zaverenika čiju je pobunu uspešno ugušila.\nPobedila je u ratu sa Pakistanom, što je rezultiralo stvaranjem Bangladeša, a jednom prilikom izjavila je da bi umrla služeći svom narodu, što se na kraju i desilo.\nAngela Merkel Indira Gandi Karla del Ponte Margaret Tačer Marin le Pen Medlin Olbrajt Nikola Sterdžen Sana Marin Tereza Mej


Ustavni sud BiH osporio Dan Republike Srpske - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Ustavni sud BiH osporio Dan Republike Srpske\nUstavni sud BiH osporio Dan Republike Srpske\nUstavni sud BiH osporio je Zakon o Danu Republike Srpske, odnosno 9. januar kao Dan Republike Srpske, povtrđeno je za N1 iz tog suda.\n1Piše: FoNet 29. marta 2019. 14.10\nZahtev za ocenu ustavnosti Dana Republike Srpske podnelo je u januaru prošle godine devet delegata Bošnjaka i Hrvata u Veću naroda Republike Srpske.\nOvo praktično znači kako 9. januar ne može biti obeležen kao Dan Republike Srpske. Ustavni sud je doneo odluku kada je reč o oceni ustavnosti. Radi se o datumu 9. januaru, i usvojio je njihov zahtev i proglasio neustavnom odredbu o 9.januaru kao Danu Republike Srpske i poništio tu odredbu. I narednog dana ta će odredba prestati da važi, rekao je za N1 predsednik Ustavnog suda BiH Zlatko Knežević.\nUstavni sud se, takođe, proglasio nenadležnim za tri zahteva koja se odnose na Uputstvo CIK o načinu sprovođenja posrednih izbora. Zahtevi se odnose na popunu Doma naroda FBiH, odnosno na odluku CIK da se koristi popis iz 2013.\nbosna i hercegovina, Dan Republike Srpske, republika srpska, ustavni sud\nDan de za srpske klubove\n29. marta 2019. u 15.05\nRS bi sada mogla 8. januar da proglasi danom Republike, a slavilo bi se dva dana i glavne manifestacije bi bile drugog dana 09. januara.\nTako bi bila ispoštovana odluka Ustavnog suda BiH, a i vilja građana Rs izražena na referendumu.


Islamska zajednica u BiH - Blic Online\nNarodni poslanik u Skupštini Srbije i bivši sandžački muftija Islamske zajednice u Srbiji Muamer Zukorlić želi da dođe na čelo Islamske zajednice BiH, pišu "Novosti".\nGoran Bregović u gostima kod poglavara Islamske zajednice BiH: Uz kaficu o “Tri pisma iz Sarajeva”\nPoglavara Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini Huseina Kavazovića danas je posetio proslavljeni muzičar Goran Bregović, rođeni Sarajlija.\nIz BiH optužuju patrijarha Irineja da "oživljava veliku Srbiju"\nIslamska zajednica u BiH optužila je srpskog patrijarha Irineja da svojim izjavama pokušava da oživi opasnu ideju velike Srbije.\nSMEM LI DA JEDEM „RUM PLOČICE“ Šta sve vernici pitaju Islamsku zajednicu u BiH?\nMuslimani u BiH koji imaju određene sumnje ili se generalno žele informisati o ključnim pitanjima za veru, mogu se obratiti Islamskoj zajednici u BiH.\nREIS ZVECKA ORUŽJEM Kavazović: Srpska zavisi od naše dobre volje\nReis Islamske zajednice u BiH Husein Kavazović zapretio je Republici Srpskoj da, kako je rekao, ne izaziva dobru volju Bošnjaka.\nODZVONILO VEHABIJSKIM KOMUNAMA Policija zatvara paradžemate u BiH\nPolicijske i bezbednosne agencije nameravaju da do kraja godine nasilno zatvore vehabijske komune koje nisu pod kontrolom Islamske zajednice BiH.\nMustafa Cerić: Da omladina ne ide na strana ratišta\nBivši poglavar Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini i sadašnji kandidat za bošnjačkog člana Predsedništva BiH Mustafa Cerić danas je pozvao mladiće iz te zemlje da ne odlaze u Irak i Siriju i da ne ratuju na strani radikalnih islamističkih grupa.


„Minimalna naknada koju treba da plaća TV Kanal 9, po novoj spornoj tarifi, je 60.000 dinara mesečno. Po osnovmoj tarifi mi treba da plaćamo je 1,3 odsto od prihoda od emitovanja. 60.000 je 1,3 odsto od 4.615.384,61 dinar. To znači da država smatra da jedna lokalna televizija ima minimalne prihode od preko 4,5 miliona dinara mesečno. Kamo sreće“, navodi Maja Pavlović.\nMaksimalni prihodi lokalnih televizija, kako dodaje, nisu preko 20 miliona dinara godišnje, odnosno oko 1,5 miliona dinara mesečno.\n„Upravo zato Veran Matić ispravno smatra da su iznosi minimalnih naknada nerealni i da ih treba korigovati. Mogu biti najniži u regionu, oni ne odgovaraju stvarnosti u Srbiji, i stanju u lokalnim i regionalnim medijima“, upozorava Pavlović.\nIstiče i da TV stanice plaćaju četiri puta veću naknadu od radio stanica, iako se, kako kaže, situacija u Srbiji promenila i lokalne i regionalne radio stanice imaju veće, a u najboljem slučaju iste prihode kao i TV stanice.\nPavlović je demantovala navode UDS-a da Kanal 9 godinama izbegava da plaća naknadu, i ističe da redovno izmiruje svoje obaveze po prethodnoj tarifi, u skladu Zakonom o autorskim i srodnim pravima.\n„Odnosno, sve dok traje spor oko tarife, Zakon kaže da treba da plaćamo iznos utvrđen prethodnom, nespornom tarifom“, objašnjava vlasnica Kanala 9, precizirajući da je iznos od oko tri miliona dinara koji OFPS navodi kao na dug njene televizije, zapravo razlika naknade između stare i nove tarife.\nMaja Pavlović je optužila UDS da svojim saopštenjem upravo vrši politizaciju njenog štrajka glađu,“pogotovo stavljajući reči ‘štrajk glađu’ pod navodnike“.\n„Zakon ne krši TV Kanal 9, već OFPS i u tome ima punu podršku sudova u Srbiji“, zaključuje Maja Pavlović.\nPodsetimo, UDS je saopštenjem pozvala predsednika ANEM Verana Matića da apeluje na Maju Pavlović da prekine štrajk glađu i da se organizjuje zajednički sastanak sa predstavnicima organizacija Sokoj, OFPS i PI, kao i predstavnicima udruženja novinara UNS.\nUDS je naveo da Pavlović godinama unazad izbegava ispunjavanje zakonske obaveze i plaćanje naknade za emitovanje i da je štrajk glađu njena reakcija na pravosnažne sudske presude.\nNastavlja se štrajk, Maja Pavlović bez odgovora iz kabineta predsednika\nKanal 9 Maja Pavlović Unija diskografa Srbije\n← UNS na godišnjici otmice Slavuja i Perenića: Nećemo mirovati dok zločinci i otmičari ne budu kažnjeni\nVlast se neće odreći kontrole nad REM-om →


Novi razgovori Moskva - Teheran\nRuski ministar vanjskih poslova, Sergei Lavrov je danas u Teheranu gdje se očekuju razgovori sa iranskim predsjednikom Mahmudom Ahmedinedzadom oko sve većih tenzija izmedju dvaju zemalja usljed kontraverznog iranskog nuklearnog programa.\nA danas je Kina odbila izraelski poziv za još oštrije sankcije protiv Iran zbog konstantnog odbijanja da zaustavi svoj nuklearni program. Izraelska ministrica vanjskih poslova Tzipi Livni je na ove mjere pozvala tokom trodnevne posjete Pekingu. Glasnogovornik kineskog Ministarstva vanjskih poslova kaže da rješenje treba naći dijalogom sa Teheranom, te da bi oštrije sankcije samo dovele do daljenjeg kompliciranja situacije.\nI Kina i Rusija, obje članice Vijeća sigurnosti sa pravom veto-a, oklijevaju podršku dati trećoj rezoluciji Ujedinjenih Nacija o pooštravanju sankcija protiv Irana. Iranski državni mediji navode da je Ahmedinedžad danas američke sankcije protiv Irana nazvao praznim, i rekao da Teheran neće pokleknuti pred pritiskom Washingtona.


Vučić: Parlament je mesto za dijalog\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je tokom obilaska Kliničkog centra Srbije rekao da će na skupu u petak govoriti pred velikim brojem ljudi. Kaže da ozbiljnim sadržajem koji će ponuditi građanima želi da pokaže šta je činiti u narednom periodu i pozvao predstavnike opozicije na dijalog u Parlamentu.\nAleksandar Vučić je ponovio optužbe na račun pojedinih lidera opozicije, koji su, kako je rekao, svojim govorima na jučerašnjem protestu, dokazali njegove tvrdnje.\n"Juče sam bio na terasi i slušao ljude. Žive duše nije bilo u blizini Predsedništva i Skupštine Grada Beograda. Slušao sam uvrede na svoj račun po hiljaditi put", rekao je Vučić.\nVučić je tokom obilaska Kliničkog centra Srbije ponovio da je na jučerašnjim protestima bilo sedam i po hiljada ljudi.\n"Mi smo znali - gornja granica je bila 11.000, i bilo je sedam i po hiljada. Ljudi su prebrojani 'u glavu'. Ne razumem tu histeriju laži koju su neki pokušavali da prikriju. Nije bitan broj ljudi, zato što su sve vreme lagali. Nijednom se u Beogradu nije okupilo više od pet i po hiljada ljudi. A sedam i po hiljada je ozbiljan broj", naglasio je Vučić.\nZato je, kaže, predsednica Skupštine Maja Gojković pozvala na dijalog u parlamentu.\n"Za dijalog smo spremni, Maja Gojković ih je pozvala na dijalog tamo gde treba", istako je predsednik Srbije.\nVučić najavljuje da će na skupu zakazanom za petak govoriti pred velikim brojem ljudi.\nKaže da ozbiljnim sadržajem koji će ponuditi građanima želi da pokaže "šta je činiti u narednom periodu".\nMađarima se izvinio zbog izjava pojedinih lidera opozicije. Zabrinjavajuće su, kaže, tvrdnje o naseljavanju Mađara i Sirijaca.\n"To se i u teoriji i praksi naziva fašizam. Ja ću da govorim istinu, to je moj posao kao predsednika", naveo je Vučić.Zahtevi koji se tiču REM-a i Javnih servisa su, prema Vučićevim rečima, protivzakoniti.\n"To bi bilo direktno narušavanje Javnog servisa, jer su te zakone oni donosili", kazao je Vučić.\nPredsednik Srbije rekao je da ne voli ultimatume.\n"Te ultimatume pet i šest dana - ne volim ulutimatume, zato napred do pobede, rasturite nas. A na dijalog u parlament", zaključio je Vučić.\nO susretima u Berlinu\nPredsednik Srbije je, kaže, zabrinut zbog Kosova i Metohije, kao i zbog predstojećeg susreta u Berlinu.\n"Ne mislim da će u Berlinu biti pritisaka, već zbog toga ne vidim kako i šta dalje sa ljudima koji su neodgovorni kao albanski lideri danas. To će nas naterati na ozbiljnije i odgovornije ponašanje, Sve ovo drugo nije problem, osim što stvara lošu sliku o Srbiji. Mi ćemo da se borimo da budemo i lideri u privlačenjuu stranih investicija u 2019. godini", naglasio je Vučić.


Republika / Ceo grad unutar Nacionalnog stadiona: Od kulturnih dešavanja do Svetskog prvenstva, Lige šampiona...\nCeo grad unutar Nacionalnog stadiona: Od kulturnih dešavanja do Svetskog prvenstva, Lige šampiona...\nponedeljak, 22. 4. 2019.| 14:50\nNacionalni fudbalski stadion moći će da primi 60.000 navijača, prostiraće se na 35 hektara, a sa pratećim objektima i sadržajima na ukupno 430 hektara. Ta parcela koja se nalazi u Surčinu sada je poljoprivredno zemljište i u narednom periodu biće pretvorena u građevinsko. Republika je još prošle godine objavila tačnu lokaciju stadiona.\nMinistar finansija Siniša Mali koji je od početka uključen u priču oko ove investicije, potvrdio je za beogradske medije da će fudbalski stadion biti multifunkcionalnog karaktera, da su u toku pregovori sa renomiranim svetskim kompanijama iz različitih delatnosti, koje u okolini stadiona hoće da ulože značajan novac, kao i da ceo koncept podrazumeva kombinaciju ulaganja u industriju, turizam, tehnologiju, zabavu, kulturu i gradnju stambenog kompleksa.\nČlan sudijske komisije potvrdio grešku sudija u Nišu\n- Pre nego što smo ušli u celu priču, uradili smo analizu koje sve zemlje u okruženju imaju nacionalne stadione i videli da Albanija i Budimpešta završavaju, svoj kao i da ga Rumunija već ima. Pošli smo od toga da je sport odavno prestao da bude samo sport i da je reč o velikom biznisu posebno ukoliko govorimo o fudbalu. Naš cilj je sa sa Nacionalnim stadionom, kroz sportske događaje i sportske manifestacije promovišemo Srbiju ali i da istovremeno zađujemo od turizma i stanih investicija - ocenio je Mali.\nOglasio se i Radnički: Pritisak na sudije pred revanš u Kupu, svoje probleme rešavajte unutar kluba\n- To i nije toliko velika investicija koliko koristi treba da donese. Ceo koncept treba da se zove "Stadion siti", a to podrazumeva mnogo toga. Plan je da u okviru stadiona napravimo ceo grad. Biće tu izložbeni sajmovi, prostor za kulturu i koncerte, akvaparkovi, ali i tehnološki park koji uključuje dolazak velikih svetskih trgovačkih lanaca. Već pregovaramo sa kompanijma IKEA i KAUFMAN a koje su vrlo zainteresovane da se nađu u okviru celog kompleksa. Biće tu i mnogo poslovnog prostora kao i kompletan stambeni blok - kaže Mali i dodaje da će sve to biti privatne investicije koje država neće subvencionisati.\nSaopštenje Partizana: Brutalna pljačka u Nišu od strane provalnika Bojana Nikolića!\nSrbija Sport Beograd Fudbal Siniša Mali Fudbaleri Srbije FSS Fudbalski savez Srbije


Sistem Raspberry Pi-ja otkriva viruse na drugim uređajima bez upotrebe softvera – HighTech Hub\nSistem Raspberry Pi-ja otkriva viruse na drugim uređajima bez upotrebe softvera\nJanuary 17, 2022\t Hightech vijesti, ICT kao horizontalna djelatnost\nTim istraživača sa Instituta za računarske nauke i nasumične sisteme (Institute of Computer Science and Random Systems) je napravio sistem za otkrivanje virusa koji nije baziran na softveru koristeći: Raspberry Pi, sondu H-polja (magnetnog polja) i osciloskop za detekciju otisaka elektromagnetnih talasa više vrsta virusa.\nNovi sistem se zasniva na tome što izvršavanje softvera emituje elektromagnetne talase. Svaki dio softvera proizvodi svoje jedinstvene talasne oblike zbog načina na koji softver izvršava svoj kod. Istraživači su iskoristili tu pojavu i počeli sa korišćenjem sonde H-polja za bilježenje talasnih oblika poznatih računarskih virusa na različitim uređajima, a zatim su posmatrali rezultate na osciloskopu. Uočili su jedinstvene obrasce pojedinačnih virusa u toku njihovog izvršavanja. Istraživači su pomoću tih informacija programirali Raspberry Pi da prati podatke sa druga dva uređaja i uočava poznate virusne talasne obrasce, upotrebljavajući sistem za otkrivanje virusa. Kako bi utvrdio da li je virus aktivan na računaru, IoT uređaju ili pametnom telefonu, korisnik postavlja sondu H-polja dovoljno blizu uređaja da očita elektromagnetne talase koji su emitovani. Raspberry Pi zatim prijavljuje da li je pronašao viruse i koji su to. Testiranje je pokazalo da sistem može da otkrije 99,82% generičkog malvera, zajedno sa benignim tipom virusa.\nSistem je značajan zbog toga što ne zahtijeva instalaciju softvera na uređaju koji se testira – detektovanje se vrši pomoću spoljašnjeg sistema. Još jedna prednost je to što nije podložan tehnikama maskiranja koje razvijaju stvaraoci virusa da sakriju njihovo prisustvo. Takav sistem vjerovatno neće biti namijenjen korisnicima, ali bi se mogao dobro iskoristiti za velike aplikacije i servere.\nTags: ICTRaspberry Pisoftvertechexplorevirusi


SDA: Prestati zloupotrebljavati pitanje revizije – Cafe.ba\nSDA: Prestati zloupotrebljavati pitanje revizije\nSARAJEVO – Glavni odbor SDA pozvao je sve političke stranke i političare da “prestanu zloupotrebljavati pitanje revizije predsude Međunarodnom sudu pravde po tužbi protiv Srbije i koristiti kao izgovor za blokadu rada institucija BiH”.\nU saopštenju SDA se navodi da Glavni odbor “daje punu podršku članu Predsjedništva BiH i predsjedniku SDA Bakiru Izetbegoviću i sa indignacijom odbacuje napade kalkulanata i političkih licemjera koji bi bili još žešći da apelacija nije podnesena”.\nGlavni odbor SDA osuđuje “pokušaje nekih političkih stranaka da se održavanje narednih opštih izbora uslovljava izmjenama Izbornog zakona BiH”.\n“U skladu sa ustavnim principima i zakonskim procedurama potrebno je što prije usaglasiti izmjene i dopune Izbornog zakona s ciljem implementacije odluka domaćih i međunarodnih sudova i radi poboljšanja ukupnog izbornog procesa. Međutim, ne može se održavanje opštih izbora uslovljavati ovim procesom”, stav je Glavnog odbora SDA.\nOdržavanje izbora je ustavna i zakonska obaveza i oni će, kako navode u ovoj stranci, biti održani i bez izmjena Izbornog zakona.\nGlavni odbor SDA pozdravio je i izjavu visokog predstavnika Evropske unije za spoljnu i bezbjednosnu politiku Federike Mogerini da je BiH postigla značajan napredak na putu prema EU.\nGlavni odbor SDA najoštrije osuđuje organizovani fizički napad na državne funkcionere i zvaničnike Stranke koji se desio 29. januara ove godine u Srebrenici i od nadležnih organa traži da u okviru svojih zakonskih nadležnosti i obaveza istraže i procesuiraju sva lica koja su učestvovala u organizaciji i izvršenju napada.\nPovodom podizanja optužnice protiv potpredsjednika SDA Asima Sarajlića i Mirsada Kukića, te generalnog sekretara Amira Zukića, Glavni odbor SDA očekuje da pravosudne institucije urade svoj posao profesionalno, objektivno i nepristrasno, u skladu sa svojim pravima, obavezama i odgovornostima.\n“Poštujući princip presumpcije nevinosti sve do konačne presude, očekujemo da će se u toku postupka dokazati njihova nevinost”, navode u SDA.\nBiH nije ispunila ranije zacrtane rokove prema Evropskoj komisiji\n“Mnogo bi bilo bolje da je došlo do postupka i sud utvrdio da li je Srbija direktno umješana u genocid u BiH”


Đoković predlaže promenu sistema takmičenja u Dejvis kupu i na OI - Sportske.net\nĐoković predlaže promenu sistema takmičenja u Dejvis kupu i na OI\nSrpski teniser Novak Đoković rekao je danas da bi grupnu fazu takmičenja, kakva je na završnom ATP turniru u Londonu, trebalo uvesti na Olimpijske igre i u Dejvis kup.\nĐoković: "Najbolje do sada, nema stresa"Nole rutinski sa GofanomNole besan na sudiju, ali ubedljiv u prvom setu!Marijan Vajda otkrio detalje - Šta je Novaka najviše pogodilo i kakva je uloga Pepea Imaza?Znate li kakav je Novakov učinak u duelima sa ''dosadnim'' Gofanom? Umeo je baš da ga namuči...\nĐoković je danas u dva seta pobedio Davida Gofana sa 6:1, 6:2, u trećem kolu grupne faze završnog turnira u Londonu, gde će pokušati da odbrani titulu i vrati se prvo mesto na ATP listi.\nSrpski igrač je pohvalio sistem takmičenja u Londonu, gde igrači i ako izgube meč prvog kola, imaju šansu za plasman u polufinale.\n"Mislim da je ovaj format uzbudljiv. Ovo je jedini turnir u godini sa ovakvim formatom. Volim ovakvu vrstu takmičenja", rekao je Đoković u Londonu.\nĐoković je na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru ovog leta izgubio u prvom kolu od Huana Martina del Potra.\n"Prema ovakvom formatu igrali bismo više mečeva. Ljudi vole da vide vrhunske tenisere najmanje u dva, tri meča na turniru. To podiže vrednost turnira", naveo je srpski teniser.\nĐoković, koji je predsednik Unije profesionalnih tenisera, kritikovao i Dejvis kup, takmičenje koje se igra tokom cele godine, i rekao da bi trebalo olakšati situaciju teniserima iz vrha ATP liste.\n"Jednom godišnje... Dve nedelje, takmičenje po grupama... Reprezentacije igraju na različitim lokacijama, a onda se okupe na drugom mestu i igraju nokaut fazu, četvrtfinale, polufinale, bilo šta. To nema smisla. Nisam jedini koji ovako misli. Mnogi igrači pričaju o formatu i rasporedu, posebno igrači iz vrha", rekao je drugi igrač sveta.\nOn je predložio da takmičenje u Dejvis kupu traje dva umesto tri dana i da se mečevi igraju na dva a ne na tri dobijena seta.\n"Jedinu stvar koju žele da promene jeste da se finale igra na neutralnom terenu, sledeće godine ili za dve godine. Niko se ne slaže s tim pošto tada oduzimate igračima jedinu stvar koju vole u Dejvis kupu, da igraju pred domaćim navijačima. Ne znam kako će izgledati Dejvis kup u budućnosti, ali nešto radiklano mora da se promeni", rekao je Đoković.


Biden potpisao uredbu o zdravstvenoj zaštiti\nPredsjednik Joe Biden nakon potpisivanja uredbe (Foto: REUTERS/Kevin Lamarque)\nAmerički predsjednik Joe Biden potpisao je uredbu kojom je proširena mogućnost prijave za sistem zdravstvene zaštite građanima koji nisu u mogućnosti da je ostvare preko svojih poslodavaca.\nIstovremeno, Biden je potpisao i uredbu kojom se poništava zabrana finansiranja međunarodnih neprofitnih organizacija koje podržavaju i pružaju savjete za abortus.\n"Potpisujem dvije uredbe koje će otkloniti štetu koju je počinio Trump", rekao je Biden u Ovalnoj sobi.\nPotpisivanjem uredbe o zdravstvenoj zaštiti građanima je na sajtu healthcare.gov omogućena prijava za zdravstveno osiguranje u intervalu od 15. februara do 15. maja. Prethodno je program bio dostupan tokom šest nedjelja u godini.\nBiden je najavio da će podržati programe koji su pokrenuti na osnovu Zakona o pristupačnoj zdravstvenoj zaštiti donijetog 2010. za vrijeme administracije bivšeg predsjednika Baracka Obame.\nAmerički predsjednik smatra da su hitne promjene važne zbog pandemije koronavirusa koji je u SAD-u odnio više od 430.000 Amerikanaca.\nRepublikanci se protive restrukturiranju zdravstvene zaštite, kritikujući troškove i njege, kao i značajno miješanje vlade u tržište zdravstvene zaštite.\nBiden, koji je dužnost preuzeo prošle sedmice, zatražio je od federalnih agencija da preispitaju odluke koje je Trumpova administracija donijela u vezi sa kriterijumima koji su građanima otežavali prijavu za "Medicaid" program zdravstvenog osiguranja za građane slabijeg imovnog stanja.\nMigranti sa Haitija idu ka kampu koji su hiljade njihovih sunarodnika podigle u Del Riu u Texasu, 18. septembra 2021.\nSAD planiraju da ubrzaju izbacivanje Haićana, migranata, organizovanjem letova kojima će biti vraćeni u svoju zemlju, saopštili su zvaničnici. Brojni agenti Imigracione službe stigli su u pogranični grad u Texasu, gdje su se okupile hiljade Haićana, nakon što su iznenadno prešli iz Meksika u SAD.